bet · GT01UU15 · 2006-03-16 00:00:00 — Medlemmarna i skall väljas och rådet skall ha ett konstituerande sammanträde . De 47 medlemmarna i rådet skall väljas individuellt genom en absolut majoritet på 96 röster bland generalförsamlingens medlemmar. Om rådets medlemmar misslyckas med att upprätthålla höga normer beträffande mänskliga rättigheter, kan de avstängas genom två tredjedels majoritet vid omröstning bland medlemmarna i generalförsamlingen som är närvarande vid mötet. I detta sammanhang vill utskottet understryka vikten av att och EU agerar för att det nya rådet skall bli så effektivt som möjligt så att en tydlig förbättring kan komma till stånd, jämfört med verksamheten i den nuvarande . Att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna är, som påpekas i en motion, en oerhört viktig uppgift. Inte minst gäller det att öka kännedom om de grundläggande konventionerna om mänskliga rättigheter. Där måste innehållet bli mer känt och arbetet för att förverkliga dem stärkas. Det måste också till kraftfulla insatser för att förverkliga innehållet i konventionerna. Här har naturligtvis FN-systemet ett stort ansvar. Men ansvaret vilar i minst lika hög grad på FN:s samtliga medlemsstater. I slutdeklarationen från understryks att dessa, oberoende av politiska, ekonomiska och kulturella system, har en skyldighet att främja och skydda alla mänskliga rättigheter och fundamentala friheter. Utskottet vill i detta sammanhang starkt betona vikten av mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Här vill utskottet ta tillfället i akt och nämna att regeringen har en särskild webbsida för mänskliga rättigheter under adressen Med anledning av ett motionsförslag om svenskt engagemang i kan utskottet konstatera att deltagarna i i slutdeklarationen ställde sig positiva till att en sådan fond skapas. FN:s generalsekreterare svarar för förberedelserna när det gäller inrättandet. I toppmötesslutsatserna uppmanades intresserade länder att överväga bidrag till fonden. uppgick bidragen till 44 miljoner USD, vilket enligt är mer än beräknat. I slutsatserna framhölls också att man i de praktiska arrangemangen kring skapandet av fonden skulle ta vederbörlig hänsyn till redan existerande FN-aktivitet på demokratiområdet. () har några uppgifter inte lagts fram om hur detta är tänkt att ske. Inte heller har något verksamhetsprogram e.d. lagts fram för fonden. Däremot har ett beslut fattats om styrelsesammansättningen i fonden, där det slås fast att de tio största bidragsgivarna skall ingå i styrelsen. Inget av de nordiska länderna tillhör denna grupp. Något styrelsesammanträde har ännu inte ägt rum. har en beredskap att lämna ekonomiskt stöd till fonden men avvaktar tills vidare ställningstaganden om bl.a. verksamhetsprogram och besked om hur fondens relationer till andra organ med likartad inriktning skall se ut. Det gäller UNDP, , och , för att nämna några exempel. Vad gäller förslaget i en motion att medlemsavgiften i FN även i fortsättningen bör bestämmas utifrån landets nationalinkomster och kapacitet att betala konstaterar utskottet att inte driver något förslag om att ändra tillvägagångssättet när det gäller fastställande av medlemsavgiften i FN. Samarbetet med frivilligorganisationer och det civila samhället, vilket tas upp i en motion, är en viktig del av FN:s verksamhet. Världstoppmötet uttalade sig för att sådana organisationer skall få större utrymme i FN:s verksamhet liksom när det gäller att främja globala partnerskap för utveckling. Utskottet noterade i betänkande 2004/05:UU9 att FN:s generalsekreterare i rapporten larger freedom slagit fast att det civila samhället numera är involverat i merparten av FN:s verksamhet och att FN:s mål endast kan uppnås om det civila samhället och regeringarna medverkar fullt ut. Hans slutsats är att generalförsamlingen bör stärka och systematisera sitt samarbete med det civila samhället, vilket utskottet ställde sig bakom. Utskottet vill understryka detta och i sammanhanget framhålla vikten av att enskilda organisationer får minst lika goda möjligheter att delta i FN:s nya MR-råd som man haft i . Utskottet anser också att bör verka för att kvinnors representation i liksom på övriga håll inom FN-systemetstärks i anslutning till det reformarbete som pågår där. I en motion föreslås fördjupat samarbete mellan FN och Interparlamentariska unionen, IPU. Vikten av ett sådant närmare samarbete har också betonats i slutsatserna från den andra globala talmanskonferensen, vilken ägde rum i , alltså före . Även i slutsatserna från det sistnämnda mötet poängterades behovet av stärkt samarbete mellan å ena sidan FN och, å den andra, IPU respektive nationella och regionala parlament. Förslag rörande effektivare styrning och rekryteringsprinciper inom FN-systemet liksom om åtgärder mot korruption tas upp i flera motioner. Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget att rikta uppmärksamhet på dessa frågor. I betänkande 2004/05:UU9 slog utskottet fast att generalsekreterare förslag när det gäller reformeringen av (i rapporten larger freedom) kunde ses som förhållandevis långtgående. Utskottet såg positivt på detta och kan nu konstatera att tog viktiga inledande steg när det gäller reformering av och styrning m.m. antog generalförsamlingen resolutioner om bl.a. upprättande av ett etikkontor, tillsättande av en utredning om revision och styrning i FN och upprättande av en rådgivande oberoende revisionskommitté. Arbetet med lednings- och sekretariatsreformer fortsätter och utskottet förutsätter att och EU aktivt deltar i detta angelägna arbete för att öka FN:s effektivitet och trovärdighet. I slutsatserna från världstoppmötet lovordas generalsekreterarens åtgärder för att effektivisera och modernisera FN. Där framhålls vikten av ett etiskt uppträdande, bl.a. skall en gemensam etisk norm (code of ethics) utarbetas för hela FN-systemet och skyddet för anställda som avslöjar missförhållanden stärkas. Ansvarstagande inom organisationen framhålls - verkningsfulla och effektiva mekanismer för detta måste skapas. Rekrytering av personal skall, med vederbörlig hänsyn till geografisk fördelning, grundas på de högsta normerna för effektivitet, kompetens och integritet. Toppmötet slog fast att det finns ett trängande behov av att förstärka revisionen och att det skall göras en extern oberoende utvärdering av FN:s - inklusive specialorganens - revisionssystem. Utskottet välkomnar dessa ställningstaganden. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U209 (fp) yrkandena 9 och 11, U248 (m) yrkandena 1-3 och 6-11, U251 (fp) yrkande 4, U311 (v) yrkandena 19, 20 och 25-27, U353 (kd) yrkandena 1-5, U371 (mp) yrkande 1-10, 12 och 13 samt U382 (kd) yrkande 3. 4 Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter pekar i kommittémotionerna 2004/05:U304 yrkande 3 och U248 yrkande 26 på att frågor om minoriteters skydd förtjänar ökad uppmärksamhet. förespråkar i kommittémotionerna 2004/05:U225 yrkande 16 och U209 yrkande 18 åtgärder för att motverka alla former av etnisk diskriminering. Partiet tar i kommittémotionerna 2004/05:U231 yrkande 6 och U285 yrkande 7 upp minoriteternas situation i , dvs. situationen för de assyrisk/syriansk/kaldéiska, turkmenska och kurdiska folkgrupperna, och deras säkerhet, möjligheter att återvända till sina hemtrakter och att få sina kulturella och religiösa rättigheter erkända. Regeringen bör enligt agera för att dessa frågor förs upp på den internationella dagordningen. anser enligt kommittémotion U352yrkande 2 att regeringen skall verka för att minoriteter inte betraktas som andra klassens medborgare. I yrkande 6 anförs att den kristna ursprungsbefolkningen assyrier/syrianer/kaldéer måste få ett officiellt erkännande i den nya irakiska konstitutionen. begär i kommittémotion 2004/05:U263 att regeringen skyndsamt återkommer med förslag på hur för att förbättra situationen för romer skall genomföras. I kommittémotion 2004/05:U268 yrkande 8 föreslås att i EU och FN skall verka för att norra /irakiska inom den irakiska statsbildningen garanteras rätt till regionalt självstyre. I motionens yrkanden 9-12 framhålls att i EU och FN skall lyfta fram kurdernas situation i . De mänskliga rättigheterna måste respekteras, kurderna måste ha rätt att använda sitt eget språk och de måste garanteras lokalt självstyre. I kommittémotion 2004/05:U268 yrkande 1 behandlar kurdernas situation i och begär att i sina kontakter med syriska myndigheter och i FN, EU och andra internationella organ skall verka för att den statslösa kurdiska befolkningen i erhåller syriskt medborgarskap. I yrkandena 6 i denna del och 7 föreslås att skall agera för att folkomflyttningarna av den kurdiska befolkningen i upphör och att kurdernas nationella och kulturella rättigheter i respekteras. Vikten av att säkra situationen för minoriteter i och att denna tas upp i EU och FN framhålls i enskilda motioner: 2004/05:U316 (fp) yrkande 6, 2004/05:U329 (kd, fp) yrkandena 1-3 och U326 (kd) yrkandena 1-3. Enligt FN finns inom nästan alla länders territorium en eller flera minoriteter, vilka kännetecknas av att de har en egen etnisk, språklig eller religiös identitet som skiljer sig från majoritetsbefolkningens. Det finns ingen tillförlitlig statistik om detta men enligt FN tillhör uppskattningsvis av världens befolkning minoriteter. Detta innebär enligt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att mellan 600 och 1 200 miljoner människor är i behov av särskilda åtgärder för skydd av sina rättigheter. Utgångspunkten för denna bedömning är att minoriteter ofta finns bland de mest missgynnade grupperna i samhället och att personer i minoritetsgruppen ofta utsätts för diskriminering och orättvisa samt utesluts från meningsfyllt deltagande i samhälleligt och politiskt liv. FN antog 1965 konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Konventionsstaterna skall vidta olika typer av åtgärder, såsom lagstiftning och utbildningsinsatser, för att förhindra att människor blir diskriminerade på grund av etnisk tillhörighet. För att främja konventionens förverkligande finns en övervakningskommitté vars huvudsakliga verksamhet består i att övervaka staters efterlevnad av konventionen främst genom granskning av deras rapporter. har ratificerat konventionen. Flertalet av FN:s övriga konventioner om mänskliga rättigheter innehåller också uttryckliga förbud mot rasdiskriminering. På regional nivå, exempelvis i inom och , finns olika instrument som innefattar särskilda rättigheter för minoriteter. Religionsfriheten anges uttryckligen i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Många länder begränsar emellertid religionsfriheten på grund av att vissa religiösa uttrycksformer betraktas som ett hot mot statens överhöghet. Statliga bestämmelser mot religion på grundval av politiska ideologier förekommer fortfarande i vissa länder. Begränsningarna kan vara allt från förbud mot att utöva en religion till trakasserier och förföljelser av de troende. Utskottet anser att ett gott förhållande mellan minoriteter och majoriteten och respekt för vardera gruppens identitet måste eftersträvas eftersom detta är av stort värde i en multietnisk och mångkulturell värld. Genom att beakta strävanden hos nationella eller etniska, religiösa grupper samt språkgrupper och tillförsäkra dessa samma värde som andra individer främjas deras deltagande i samhället vilket leder till minskade spänningar mellan grupper och individer. Detta har enligt utskottet största betydelse för fred och säkerhet, något som också kommer till uttryck i inledningen till FN:s deklaration om rättigheterna för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter (generalförsamlingens resolution 47/135, antagen 1992). Där sägs att ". främjande och skydd av rättigheterna för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter bidrar till den politiska och sociala stabiliteten i de länder de lever i" (anm. fri översättning). Enligt FN har skyddet av minoriteter fått ökad aktualitet . Detta beror på att etniska, rasmässiga och religiösa spänningar har blivit starkare och kommit att utgöra hot mot ekonomisk, social och politisk samhällsstruktur i stater, liksom mot territoriell integritet. Det finns enligt utskottet, inte minst mot denna bakgrund, anledning att instämma i de motioner som framhåller vikten av ökad uppmärksamhet på och åtgärder för att skydda minoriteter och att motverka diskriminering av personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter. I sammanhanget vill utskottet också understryka att antisemitism och islamofobi måste bekämpas. Utskottet erinrar om att, när FN, och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna skapades så byggde dessa på skyddet av individuella mänskliga fri- och rättigheter och principerna om icke-diskriminering och jämlikhet. Enligt då gällande synsätt skulle det, förutsatt att bestämmelserna om icke-diskriminering genomfördes på ett effektivt sätt, inte finnas behov av några särskilda stadganden om minoriteters rättigheter. Mycket snart blev det dock uppenbart att ytterligare åtgärder behövdes för ett stärkt skydd mot diskriminering av personer tillhörande minoriteter och för att främja deras identitet. I detta syfte utformades särskilda rättigheter för minoriteter och kompletteringar gjordes av befintliga bestämmelser om icke-diskriminering i internationella människorättsinstrument. Det finns en rad internationella dokument som behandlar nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter. Den tidigare nämnda FN-deklarationen om rättigheterna för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter är av stor betydelse i sammanhanget. EU agerar till stöd för etniska och religiösa minoriteter genom att främjande och skydd av rättigheterna för personer som tillhör sådana grupper är en central fråga i förbindelserna med tredjeländer och tas upp i den dialog om de mänskliga rättigheterna som EU för med dessa länder. skall, enligt utskottets uppfattning, fortsätta att stödja det arbete mot rasism, rasdiskriminering och främlingsfientlighet som bedrivs inom bl.a. EU, FN, och . Diskriminering av etniska och kulturella grupper måste motverkas kraftfullt. Denna uppfattning, som utskottet framhöll i betänkande 2003/04:UU9, måste understrykas även . FN, EU och varje enskild medlemsstat måste vidta alla åtgärder som krävs för att bekämpa intolerans, rasism, diskriminering och våldshandlingar i samband med religionsutövande. I motioner som redovisats ovan behandlas situationen för assyrier/syrianer/kaldéer, kurder m.fl. I betänkande 2005/06:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen 2005 kommer utskottet att behandla ett antal motionsförslag om minoriteter och främjande av icke-diskriminering i EU:s kandidatländer, och då främst i . Vad gäller olika befolkningsgrupper i har utskottet inhämtat att är muslimer. är shiamuslimer, sunniterna beräknas utgöra och kurderna likaså . Övriga grupper är kristna assyrier, kaldéer och turkmener. Gruppen jezidis definierades i tidigare konstitution som araber. Det finns ingen aktuell befolkningsstatistik så uppgifterna om befolkningsgruppernas storlek bygger på uppskattningar. Med anledning av att det i en motion betonas att assyrier/syrianer/kaldéer måste erkännas i den nya irakiska konstitutionen konstaterar utskottet att konstitutionen godkändes i en folkomröstning . Den har ännu inte trätt i kraft utan detta sker när den regering tillträder som bildas efter allmänna val baserade på konstitutionen. När den nya regeringen tillträtt skall en kommission skapas som skall presentera förslag om ändringar av konstitutionen. Av den nya konstitutionens andra paragraf framgår att islam är statsreligion. Där slås också fast att alla individer garanteras fullständiga religiösa rättigheter vad avser trosfrihet och rätt att utöva sin religion. Som exempel anges i konstitutionen kristna, jezidis och mandéer. I konstitutionens tredje paragraf anges att landet har flera olika etniska och religiösa grupper ("is a multi-ethnic, multi-religious and multi-sects country"). Där framgår också att landet är grundare och verksam medlem av och utgör en del av den islamska världen. Konstitutionens fjärde paragraf fastslår att både arabiska och kurdiska är officiella språk i . Där garanteras irakier även rätten att utbilda sina barn på modersmål som turkmenska, syriska och armeniska i statliga utbildningsinstitutioner i överensstämmelse med läroplaner eller på vilket annat språk som helst genom privata utbildningsinstitutioner. I fråga om turkmenska och syriska anges att dessa, förutom arabiska och kurdiska, utgör officiella språk i administrativa enheter där en stor del av befolkningen talar dessa språk. Varje region (motsvarande) kan besluta om vilket annat lokalt språk som helst som ytterligare officiellt språk om majoriteten av befolkningen beslutar om detta i allmän folkomröstning. I fråga om medborgerliga fri- och rättigheter slås i konstitutionen fast att alla irakier är jämlika inför lagen utan diskriminering på grund av kön, ras, etnicitet, ursprung, hudfärg, religion, trosbekännelse, tro eller åsikt, eller på grund av ekonomisk eller social status (anm. innehållet i konstitutionen har här återgivits i sammandrag och i fri översättning). Vad gäller möjligheterna för irakiska minoriteter att återvända till sina hemtrakter m.m., vilket tas upp i en motion, finns bestämmelser med anknytning till detta både i den övergångslag (Transitional Administrative , TAL), som gäller i och i den nya konstitutionen. Där sägs att åtgärder snabbt skall vidtas för att avhjälpa de orättvisor som är en följd av den tidigare regeringens åtgärder för att ändra den demografiska karaktären i vissa regioner, inklusive , genom att deportera och fördriva individer från deras hemvist, påtvinga migration in och ut från regioner m.m. Mot denna bakgrund drar utskottet slutsatsen att innehållet i den nya irakiska konstitutionen bedöms ha en inriktning som följer internationella normer. Den har också vunnit bred internationell acceptans. Den stora utmaningen är nu att omsätta innehållet i praktisk handling. Vad gäller hanteringen av egendomsfrågor sägs i den rapport om mänskliga rättigheter i som publicerades på hemsida att arbetet gått mycket sakta framåt och att 127 000 sådana ärenden hade registrerats , varav drygt 11 000 hade avgjorts i första instans. Av den nämnda Irakrapporten framgår att det förekommit attacker mot kyrkor - i några fall omfattande och samtidiga attacker mot flera kyrkor. Rapporter gör gällande att situationen för kristna försvårats i de delar av landet där islamistisk extremism och militarism tilltagit. Andra uppgifter gör gällande att läget är än värre där det dessutom finns kvarvarande (underjordiska) organiserade Saddamtrogna strukturer från Baathpartiet. Så är enligt uppgift fallet exempelvis i där det skett upprepade attacker mot minoritetsgrupper och den multinationella styrkan. Rapporter finns om trakasserier mot kristna och kurder, liksom aktioner riktade mot alla invånare, bl.a. i form av tvång för kvinnor att bära slöja. Ett antal personer, främst kristna, har enligt uppgift lämnat . Vissa källor menar att situationen även för andra minoriteter än kristna, däribland kurder i , försämras. Romer framhålls som en utsatt grupp. I rapporten från dras slutsatsen att spänningarna i mellan etniska och religiösa grupper har ökat markant, även om situationen för minoriteter skiljer sig åt i olika delar av landet. Utskottet konstaterar att de nuvarande levnadsvillkoren för olika befolkningsgrupper på många håll i synes stå i skarp kontrast till de skrivningar om icke-diskriminering m.m. som återfinns i konstitutionen och som har, som nämnts, vunnit bred acceptans hos det internationella samfundet. gäller det att , EU, FN m.fl. noga bevakar utvecklingen i och tar lämpliga initiativ dels för att få till stånd en lagstiftning som bygger på de principer som anges i konstitutionen, dels för att understödja att lagstiftningen genomförs och följs upp. Den normaliseringsprocess som har inletts i , inte minst genom de allmänna val som hållits och godkännandet av den nya konstitutionen, måste få ett kraftfullt och konstruktivt stöd från omvärlden. Vad gäller det i en motion framförda kravet på rätt till regionalt självstyre i de norra kurddominerade delarna av konstaterar utskottet att ett sådant kommer till stånd, enligt vad som framgår av den nya irakiska konstitutionen. Denna fråga berördes också vid den offentliga utfrågning om framtid som utskottet anordnade . Uppteckningar från utfrågningen ingår som bilaga i detta betänkande. Kurderna i , vilkas situation tas upp i en motion, utgör av landets befolkning på omkring 70 miljoner. Perserna utgör ungefär hälften av befolkningen, azerturkarna och araberna . Dessutom finns ett antal mindre befolkningsgrupper. Enligt publicerade rapport om mänskliga rättigheter i kan flera grupper känna sig kulturellt diskriminerade. Undervisning får inte bedrivas på annat språk än persiska (farsi). Förbättringar för kurderna skedde enligt under president . Kurderna gav honom massivt stöd i presidentvalen och 2001. Den tidigare hårda censuren av kurdiska böcker har lättat, film och teater produceras på kurdiska. Ett kurdiskt kulturcentrum finns i . All politisk materia är dock känslig, och de ökade kulturella friheterna har inte åtföljts av stärkta rättigheter på andra områden. Kurdisk separatistisk verksamhet i har dock inte upphört och inte heller övergreppen mot kurderna. skedde omfattande demonstrationer av kurder i de kurdiska delarna i . Dessa slogs ned av polis och militär, vilket resulterade i flera döda och fängslade kurder. I ett uttalande från brittiska ordförandeskapet på EU:s vägnar kommenterades unionens människorättsdialog med . Utskottet konstaterar att EU i uttalandet uttrycker djup oro över att människorättssituationen i inte har förbättrats i något avsevärt avseende och att den i många fall har förvärrats. Bland annat framhålls i uttalandet att behandling av sina religiösa och etniska minoriteter inger djup oro. Kurderna i , som behandlas i en motion, utgör av landets befolkning som uppgår till ungefär 18 miljoner. Enligt är kurderna i landet inte utsatta för direkt förföljelse men diskrimineras på olika sätt. De åtnjuter inte fulla minoritetsrättigheter, exempelvis får inte kurdiska användas som språk i undervisningen. Mellan 200 000 och 250 000 kurder i landet beräknas vara statslösa som en följd av att den dåvarande syriska regeringen i en arabiseringskampanj fråntog ungefär 120 000 kurder deras syriska medborgarskap. De statslösa kurderna och deras barn kan inte erhålla pass, saknar rösträtt och rätt att äga fast egendom och har inte heller rätt att söka statlig tjänst. har, konstaterar utskottet, länge kritiserat hur de etniska minoriteterna, däribland kurderna, behandlas i . Ett nära samarbete sker också med EU och EU:s medlemsstater när det gäller att påverka den syriska regeringen att föra en politik som tillgodoser de mänskliga rättigheterna. EU tar regelbundet upp en rad frågor om de mänskliga rättigheterna med den syriska regeringen. Dessa gäller bl.a. den fortsatta förekomsten av godtyckliga arresteringar, bristfälliga rättegångar, kvarhållandet av politiska fångar och tortyr, vilka strider mot internationella människorättsnormer. Enligt en rapport från brittiska , en motsvarighet till det svenska , har de syriska kurderna flyttat fram sina positioner genom att ställa hårdare krav på staten att respektera dem som etnisk minoritet. Kurdisk nationalism och aktivism synes enligt rapporten, som publicerades , öka ju mer internationellt isolerad den syriska regeringen blivit. I övrigt är den inhemska oppositionen i svag. När det gäller åtgärder för att förbättra situationen för romer, som tas upp i en motion, vill utskottet understryka vikten av sådana insatser.