bet · GT01KU33 · 2006-06-01 00:00:00 — Detta system borde gälla oavsett hur länge man har suttit i och vilken ålder man har. Detta för att inte systemet skall uppmuntra att man sitter i länge eller att man har en viss ålder när man innehar sitt riksdagsuppdrag. Regler för vilka som då skulle kunna få fortsatt inkomstgaranti borde utarbetas gemensamt mellan partierna. Arvodesavdrag, punkt 5 (s) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 3 kap. 5 §. Därmed avslår framställning 2005/06:RS4 i denna del och motion 2005/06:K204. Riksdagsuppdraget är ett mycket viktigt samhällsuppdrag och ledamöternas situation skiljer sig på flera sätt från andra uppdrag i samhället. Det är därför svårt att jämföra en ledamots arbetsuppgifter och arbetsförhållanden med någon annan yrkesgrupps. Det finns all anledning att hålla en tydlig rågång mellan de skillnader som finns mellan en anställning och ett förtroendeuppdrag. Dessa skillnader bör inte tonas ned för att mer likställa ledamotskapet med en anställning. Att som folkvald vara med och stifta lagar och bestämma statens budget har stor och djupgående räckvidd in i människors vardag. Det är ett uppdrag som måste tas på största allvar och med en strikt seriositet. Riksdagsledamöternas villkor för att fullgöra sitt uppdrag betraktas i många fall som normgivande även för andra typer av förtroendeuppdrag, inte minst på landstingsnivå och nivå. En riksdagsledamot är vald av folket i allmänna val för en bestämd valperiod. Därefter ska den förda politiken utvärderas och underställas väljarna på nytt. Då kommer förtroendet att antingen förnyas eller upphöra. När väl förtroendet getts kan det inte ensidigt brytas annat än av mycket speciella skäl, t.ex. sjukdom. Att utsträcka möjligheterna till tjänstledighet från ledamotskapet som föreslås är att tära på förtroendet och urvattna uppdraget. Riksdagsstyrelsens förslag till ny 3 kap. 5 § lagen (1995:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter samt motion 2005/06:K204 (m) avstyrks därför. Särskilda uppdragsarvoden, punkt 6 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskilda uppdragsarvoden. Därmed bifaller motionerna 2005/06:K218, 2005/06:K274 och 2005/06:K456 yrkande 4. Det finns ett antal uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet för vilka det utbetalas extra ersättningar. Det handlar exempelvis om att vice talmän har ett tilläggsarvode på av ledamotsarvodet och att utskottsordförande och vice utskottsordförande har ett motsvarande tillägg på 20 respektive . Det rimliga vore att man inom partierna fördelade arbetet så att de ledamöter som innehar dessa viktiga uppdrag i motsvarande mån avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget. Därför bör dessa extra ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. Nytt system för att bestämma riksdagsarvodet, punkt 11 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om systemet för bestämmande av riksdagsarvodet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:K288 yrkande 2 och 2005/06:K456 yrkandena 1 och 2 samt bifaller delvis motion 2005/06:K288 yrkande 3. Ett sätt att begränsa riksdagsarvodets utveckling till ännu högre höjder är att göra som i många kommuner och landsting, dvs. knyta arvodet till en fastställd procentsats av prisbasbeloppet. Det skulle ha den uppenbara fördelen att arvodet inte skulle vara föremål för ständig diskussion och nya årliga beslut. bör därför ompröva nuvarande system vad gäller fastställandet av riksdagsarvodets storlek, och i stället överväga ett system där arvodet anges som en procentsats i förhållande till prisbasbeloppet och sedan följer prisbasbeloppets utveckling. Det finns argument för att arvodet skall vara förhållandevis högt. Det minskar risken för att ett stort flertal möjliga ledamöter från olika partier avstår att kandidera på grund av att det skulle innebära en inkomstminskning. Såsom lagstiftare i högsta beslutande politiska organ skall ledamöterna vara "omutbara", dvs. inte kunna påverkas ekonomiskt för att fatta beslut i en viss riktning. Det är den egna övertygelsen och partiets politik som skall avgöra den enskilda ledamotens olika ställningstaganden. I internationell jämförelse är de svenska riksdagsledamöterna inte heller speciellt högt arvoderade. Men det handlar också om trovärdighet. Riksdagsledamöterna skall vara representativa för sitt parti och dess ståndpunkter och inte minst representativa för folket. Jämfört med de flesta inom väljarkåren har riksdagsledamöterna höga månatliga ersättningar, vilket riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda ledamöterna och det folk de representerar. Den som går från ett låglöneyrke in i kan få stora problem att anpassa sig tillbaka till den vanliga tillvaron när riksdagsperioden är över. Risken är att förtroendeuppdraget förväxlas med ett vanligt lönearbete, i stället för det förtroendeuppdrag det är. Nivån på arvodet bör knytas till av ett prisbasbelopp (för ). Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. , punkt 12 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förtroendekommission. Därmed bifaller motion 2005/06:K288 yrkande 1. Problemet med den växande klyftan mellan väljare och valda, och det ökade politikerföraktet, förtjänar att tas på allvar. I grunden äventyrar känslor som dessa det demokratiska samhällets fundament - förtroendet för de beslut som de valda representanterna fattar. En liknande problematik rörande minskat förtroende bland allmänheten för det svenska näringslivet föranledde att en förtroendekommission tillsattes under ledning av . En förtroendekommission för politiken skulle kunna titta på nödvändiga reformer för att minska politikerföraktet, åtgärder för att minska klyftan mellan väljare och valda, ökade möjligheter för allmänheten att delta i det politiska samtalet och analysera orsakerna till politikerföraktet. Det är av särskild vikt att vi som är politiskt förtroendevalda visar samma handlingskraft när det handlar om att hantera minskat förtroende för vårt värv som vi visat när det handlar om näringslivet. Därför bör en förtroendekommission för politiken tillsättas. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2005/06:RS4 Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter: 1. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, 2. lag om ändring i riksdagsordningen, 3. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter, 4. lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för , 5. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 6. lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , 7. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2005/06:K29 av (): beslutar om ett reformerat inkomstgarantisystem för ledamöter i enlighet med vad som anförs i motionen. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K204 av (): beslutar om regler som ger möjligheter till att ge riksdagsledamöter kortare tjänstledighet för att möjliggöra att ledamöter skall kunna "jobba på sina ordinarie jobb". 2005/06:K218 av (): beslutar att förtroendeuppdraget att vara ledamot i riksdagsstyrelsen inte skall ge ett extra arvode utöver det arvode som utgår till alla riksdagsledamöter. 2005/06:K274 av (): beslutar att avskaffa de särskilda ersättningar som utgår till ordförande och vice ordförande i utskott samt att avskaffa de särskilda ersättningar som utgår för uppdrag som ledamot och ersättare i riksdagsstyrelsen och dess organ. 2005/06:K275 av och (båda fp): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om riksdagsledamöters inkomstgaranti. 2005/06:K276 av m.fl. (fp): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om personval och utformningen av ledamöternas stöd. 2005/06:K288 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en förtroendekommission för politiken. beslutar ändra lagen (1993:1426) med instruktion för och lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter på ett sådant sätt att fattar beslut om riksdagsledamöternas arvoden efter förslag från arvodesnämnden. beslutar, vid bifall till yrkande 2, att ledamöternas arvoden skall sänkas med . beslutar om ett reformerat inkomstgarantisystem för ledamöter i enlighet med vad som i motionen anförs. 2005/06:K295 av m.fl. (m): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att det ledamotsnära stödet bör utökas. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas med syfte att utforma regler för hur det ledamotsnära stödet kan omvandlas till en ledamotspeng, som skall betalas direkt till den enskilde riksdagsledamoten och inte som till partierna. 2005/06:K321 av och (båda m): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till ledamöterna skall utformas så att ledamoten, inte partigruppen, disponerar hur stödet utformas och används. 2005/06:K344 av (): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort riksdagsledamöternas särskilda kostnadsersättning. 2005/06:K441 av (): beslutar att i enlighet med vad som anförs i motionen uppdra åt riksdagsstyrelsen att vidta åtgärder för rättvisare hyressättning gällande övernattningsbostäder. 2005/06:K456 av m.fl. (v): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra det gällande systemet för fastställande av riksdagsarvodet till förmån för ett system där nivån på arvodet fastställs genom att det knyts som en fastställd procentsats i förhållande till prisbasbeloppet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att nivån på arvodet bör knytas till av ett prisbasbelopp. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnadsersättningen bör räknas in i riksdagsarvodet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa extra ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet. 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att 2 kap. 2 §, 5, 6 och 13 kap. samt 14 kap. 3 §1[Senaste lydelse av 14 kap. 3 § 1997:1067] skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 3 och 4 §§, 4 kap. 2 och 3 §§ samt 14 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 1 kap. 2 a §, 3 kap. 5 § och 4 kap. 3 a §, samt fyra nya kapitel, 5, 6, 13 och 16 kap., av följande lydelse. får kompensera en ersättare för förlorad semester för den del av tjänstgöringen i som understiger . Ledamotsarvode och tilläggsarvode anses som inkomst av anställning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1991:1047) om sjuklön. Ledamot anses därvid som arbetstagare. Ledamotsarvode och tilläggsarvode anses som inkomst av anställning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1991:1047) om sjuklön. Ledamot anses därvid som arbetstagare. 4 §2[Senaste lydelse 1998:1717.] Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, görs avdrag från arvodet och tilläggsarvodet i enlighet med bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos . Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet och tilläggsarvodet delat med antalet kalenderdagar . Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, skall avdrag göras från arvodet och tilläggsarvodet och andra fasta arvoden enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos . Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet eller arvodena delat med antalet kalenderdagar . Om en ledamot får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning och får arvode och tilläggsarvode skall arvodet och tilläggsarvodet minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . Om en ledamot är föräldraledig och får arvode och tilläggsarvode och andra fasta arvoden enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, skall arvodet eller arvodena minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . Om en ledamot av särskilda skäl beviljats ledigt än en månad under tid då arbetsplenum pågår, skall när ledamoten begär det avdrag göras från arvodet och tilläggsarvodet och andra fasta arvoden enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Avdraget skall beräknas på arvodet eller arvodena delat med antalet kalenderdagar . 2 §3[Senaste lydelse 2001:543.] En ledamot har rätt till ersättning för kostnader för tjänsteresor med belopp motsvarande den faktiska kostnaden. Kostnader för tjänsteresa med egen bil ersätts med de belopp som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. En ledamot har rätt till ersättning för kostnader för tjänsteresor med belopp motsvarande den faktiska kostnaden. Kostnader för tjänsteresa med egen bil,förmånsbil eller mo-torcykel ersätts med de belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. 3 §4[Senaste lydelse:2001:543.] Ledamoten beslutar själv om inrikes tjänsteresor och om lämpligt färdmedel med hänsyn tagen till kostnads- och tidsaspekter. meddelar närmare föreskrifter om användning av färdmedel och resetjänster för vilka särskilt avtal träffats mellan riksdagsförvaltningen och en leverantör. 3 § tredje och fjärde styckena) Riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Riksdagsstyrelsen fastställer ett belopp per valperiod för en riksdagsledamots enskilda tjänsteresa för att delta i samarbetet inom Europeiska unionen. Medel som inte använts till sådan resa får överföras till ledamotens partigrupp om partiet återkommer till efter ett val och disponeras enligt 14 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Regler för beslut om utrikes tjänsteresa för utskott eller företrädare för utskott finns i riksdagsordningen samt för utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Regler för beslut om utrikes tjänsteresa för utskott eller företrädare för utskott finns i riksdagsordningen samt för utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . 1 §5[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 1 § 2001:543.] En ledamot har rätt till traktamente enligt andra-sjätte styckena om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader är uppfyllda enligt 12 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). En ledamot har rätt till traktamente enligt 2-6 §§ om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader är uppfyllda enligt 12 kap. 6 och6 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229). 1 § andra och tredje styckena)6[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 1 § 2001:543.] Dagtraktamente vid flerdygnsför-rättning i betalas för varje hel dag som tagits i anspråk för för-rättningen med ett belopp som motsvarar en etthundratjugondel av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor. Har förrättningen påbörjats eller senare avresedagen eller avslutats eller tidigare hemresedagen betalas halvt dagtraktamente. Dagtraktamente vid flerdygnsför-rättning på annan ort i än betalas för varje hel dag som tagits i anspråk för förrättningen med ett belopp som motsvarar en etthundratjugondel av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor. Har förrättningen påbörjats eller senare avresedagen eller avslutats eller tidigare hemresedagen betalas halvt dagtraktamente. Har ledamot som har rätt till dagtraktamente tillhandahållits kostförmån skall traktamentetreduceras med hänsyn härtill, såvida inte förmånen avser kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten. Har ledamoten fått en fri måltid under en tjänsteresa skall dagtraktamentet minskas med ett av riksdagsförvaltningen fastställt belopp, om inte måltiden obligatoriskt ingår i priset för transporten på allmänna transportmedel. Ersättning vid flerdygnsförrättning i (stockholmstraktamente) betalas för varje hel och halv dag som tagits i anspråk för förrättningen med ett belopp som motsvarar hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) avrundat till närmaste tiotal kronor. Stockholmstraktamente utbetalas inte för dag som berättigar till dagtraktamente enligt 2 §, utlandstraktamente enligt 6 § eller förrättningstillägg enligt 7 §. Stockholmstraktamentet skall inte reduceras om ledamoten fått fria måltider under förrättningen. 1 § fjärde stycket)7[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 1 § 2001:543..] Ersättning för logikostnad i (nattraktamente) betalas med belopp motsvarande visad kostnad upp till ett högsta belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än från bostaden och betalas dock ersättning för faktisk logikostnad som föranleds av förrättningen. Ersättning för logikostnad i (nattraktamente) betalas med belopp motsvarande visad kostnad upp till ett högsta belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än från bostaden betalas dock ersättning för faktisk logikostnad som föranleds av förrättningen. Någon ersättning för logi betalas dock inte 1. om riksdagsförvaltningen till-handahåller logi utan kostnad för ledamoten, eller 2. vid särskild tjänsteförrättning som äger rum inom från om riksdagsförvaltningen tillhandahåller logi utan kostnad för ledamoten eller om ersättning för logi betalas för annan bostad belägen inom denna 50-kilometersgräns. Ersättning för sådan faktisk logikostnad betalas också vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i utan hinder av att förrättningen ägt rum inom från bostaden och . Oavsett vad som sägs i första och andra styckena betalas ersättning för faktisk logikostnad vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i . 1 § femte stycket) 8[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 1 § 2001:543.] Den som inte har haft några utgifter för logi eller inte styrker logikostnaderfår ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning betalas inte när resenären tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fri logi tillhandahållits av en myndighet, ett trafikföretag eller motsvarande. Kan ledamoten inte visa vilka utgifter han eller hon har haft för logi betalas ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning betalas inte när resenären tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fritt logi tillhandahållits av en myndighet, ett trafikföretag eller motsvarande. 1 § sjätte stycket)9[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 1 § 2001:543.] Vid flerdygnsförrättning utomlands betalas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. Vid flerdygnsförrättning utomlands betalas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. 2 §)10[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 2 § 2001:543.] En ledamot som uppfyller förutsättningarna i 1 § för rätt till traktamente, utom såvitt avser kravet på övernattning på förrättningsorten, har rätt till förrättningstillägg vid endagsförrättningar i mer än från bostaden, om förrättningen varar . Förrättningstillägg betalas med ett belopp som motsvarar en tvåhundra-sjuttiofemtedel av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor. Har ledamot som har rätt till för-rättningstillägg tillhandahållits kostförmån skall förrättningstillägget reduceras med hänsyn härtill, såvida inte förmånen avser kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten. Vid endagsförrättning utomlands som varar betalas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för arbetstagare hos . Ersättning för logikostnad i vissa fall 3 §)11[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 3 § 2000:432.] Om en ersättare, som inte kan beredas bostad i hus, har högre logikostnader än det högsta belopp som betalas enligt 1 § tredje stycket får riksdagsförvaltningen, om det finns särskilda skäl, betala högre ersättning. Om en ledamot eller en ersättare, som inte har kunnat få bostad i hus, har högre logikostnader än det högsta belopp som betalas enligt 4 § första stycket får riksdagsförvaltningen, om det finns särskilda skäl, betala högre ersättning. Ersättning för logikostnad vid ledighet 4 §)12[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 4 § 1996:296.] Efter ledighet i betalas inte någon ersättning för logikostnad om det inte finns särskilda skäl. Efter ledighet i betalas inte någon ersättning för logikostnad om det inte finns särskilda skäl. Ersättning för bostad på folkbokföringsorten i vissa fall 5 §)13[Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 13 § 2000:432.] Om det finns synnerliga skäl får riksdagsförvaltningen, efter ansökan av ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med den bostad där ledamoten är folkbokförd men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte överstiga det högsta belopp som betalas enligt 1 § tredje stycket. Om det finns synnerliga skäl får riksdagsförvaltningen, efter ansökan av ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med den bostad där ledamoten är folkbokförd men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte översti-ga det högsta belopp som betalas enligt 4 § första stycket. Kostnadsersättning och viss teknisk utrustning 1 §14[Senaste lydelse av tidigare 6 kap. 1 § 1998:1717.] En ledamot är berättigad till kostnadsersättning. Kostnadsersättningen för månad utgör av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vice talmännen är berättigade till extra kostnadsersättning för månad av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2 §)15[Senaste lydelse av tidigare 6 kap. 2 § 1996:296.] tillhandahåller ledamöter sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av uppdraget som ledamot i . tillhandahåller ledamöter sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av uppdraget som ledamot i . 3 §16[Senaste lydelse av tidigare 6 kap. 3 § 1997:1067.] En ledamot som beviljas ledighet under minst en månad i följd för offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom vård av barn m.fl. har rätt till kostnadsersättning under av ledigheten. Om det finns särskilda skäl skall den tekniska utrustningen återställas när rätten till kostnadsersättning upphör under ledighet.