bet · GT01BoU11 · 2006-04-20 00:00:00 — Omfattande åtgärder när det gäller att undanröja olika typer av vandringshinder krävs för att nå målen. Kostnaderna för en miljöanpassning av vattenkraften är avsevärda och sannolikt underskattade. Skall målen nås är det angeläget att alla parter som på något sätt nyttjar resursen strömmande vatten mer aktivt tar sitt ansvar och blir delaktiga i en sådan process. Vattenkraftsregleringen har medfört att det på vissa ställen inte finns någon fiskväg förbi vattenkraftverken. Även om det finns förbiflöden är det inte ovanligt att fisk skadas vid passagen. Kraftverksinnehavarna är därför i många fall skyldiga att kompensationsodla fisk, som sedan märks och sätts ut nedströms kraftverket. Enligt min mening bör det finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna bör förses med erforderliga laxtrappor och vandringsvägar för ål i de fall sådana inte finns. I de fall anordningar för fiskens vandringar inte finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuella vattenkraftsanläggningen kan omprövas. 2002/03:BoU3) har uttalat att det finns anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och som en del i detta hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. Det bör därför ankomma på regeringen att ta de initiativ som krävs för att se över möjligheten att ompröva vattendomar för dessa ändamål. Detta blir nödvändigt för att kunna genomföra de åtgärdsprogram som föranleds av EU:s ramdirektiv för vatten. Den nu förordade översynen måste komma till stånd. Jag är också restriktiv till fortsatt utbyggnad av vattenkraftverk. Jag anser att strömmar och vattendrag skall restaureras där uppförda dammar inte längre fyller någon funktion. Det har inte framkommit tillräckliga skäl för att bifalla motionerna 2005/06:MJ520 (v) yrkande 3 och 2005/06:Bo235 (m). Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför med anledning av kd-motionen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 23. De övriga motionerna som rör omprövning av vattendomar bör avslås av . Åtgärder till förmån för fiske, punkt 7 (s) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed avslår motionerna 2005/06:MJ355 yrkande 1, 2005/06:MJ520 yrkande 2 och 2005/06:Bo210. Det är en lagreglerad skyldighet för den som bedriver eller har för avsikt att bedriva vattenverksamhet som skadar fisket att kompensera skadan antingen genom åtgärder eller genom att betala en särskild fiskeavgift. Vid bedömningen av kompensationsåtgärder i samband med sådana verksamheter bör man ta hänsyn till främjandet av fisket och miljökvalitetsmål, bl.a. målet Levande sjöar och vattendrag och det nya sextonde miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. När det gäller valet av åtgärder i det enskilda fallet kan också vattenkvaliteten ha betydelse. På så sätt finns det en koppling till genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) som införlivats i svensk lagstiftning och som skall genomföras i praktiken. Viktiga moment i detta arbete är att kartlägga bl.a. vattenkvalitet, ta fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Ett bra beslutsunderlag är viktigt för att bedöma lämpliga åtgärder. Trots ett flertal utredningar , bl.a. av , kan konstateras att kunskapsläget behöver förbättras när det gäller vattenkvalitet, omfattningen av omprövningar och tillsyn avseende vattenverksamheter och lämpliga åtgärder för att bl.a. effektivisera arbetet och nå önskvärda resultat. Regeringen har i sin skrivelse 2005/06:171 Vissa fiskeripolitiska frågor aviserat att den har för avsikt att vidta åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Exempelvis kommer regeringen att ge i uppdrag att analysera samhällsekonomiska, genetiska och ekologiska effekter av utsättning av smolt och ål genom kompensationsåtgärder samt utvärdera möjligheterna till alternativa kompensationsåtgärder. Medvetenheten är stor om att medgivanden till att bedriva vattenverksamheter kräver kompensationer av olika slag i fall då fisken och fisket kan skadas. Olika lösningar kan väljas i de enskilda fallen och valet av lösning kan behöva ses i ett brett perspektiv. Bedömningen av vad som är lämpliga åtgärder då fisket skadas förändras dessutom i takt med att nya tekniker utvecklas. Utgångspunkten för det fortsatta arbetet skall naturligtvis vara att främja lösningar som säkrar fisket. Det är väsentligt att man i detta arbete tar till vara den utveckling som sker så att man inte omedvetet riskerar att binda upp sig för en viss lösning. Exempelvis har s.k. omlöp, dvs. en fiskväg liknande en svagt strömmande bäck, gjort att förutsättningarna för att ta initiativ till omprövningar av vattendomar har ökat. Skälen till detta är bl.a. att det är billigare att anlägga s.k. omlöp än fisktrappor och att fiskens överlevnadsprocent är högre, vilket gynnar den naturliga reproduktionen. Det finns möjligheter att med stöd av ge regleringsföretag i uppdrag att vidta kompensationsåtgärder i samband med tillståndsprövning och omprövning av tillstånd. Ett alternativ i det enskilda fallet kan vara att regleringsföretagen får betala en särskild fiskeavgift som kan användas till åtgärder av olika slag. Vi anser att de alternativ som är lagreglerade bör användas för att skapa förutsättningar för fisket. Vi anser inte att det är klarlagt att det är nödvändigt med regeländringar för att ställa krav på anläggande av laxtrappor och fungerande vandringsvägar, såsom motionärerna anför i motion 2005/06:MJ520 (v) yrkande 2. Det kan finnas andra alternativ för att nå det önskvärda resultatet. Utfallet av de av regeringen aviserade utredningarna bör därför avvaktas innan utskottet kan ta slutlig ställning i denna del. Förslaget i den aktuella motionen innebär också att regleringsföretagen skall åläggas att bygga laxtrappor och vandringsvägar i alla dammar och kraftverk så att fisken kan vandra fritt. Detta skulle innebära en ändrad princip för kompensatoriska åtgärder eftersom kompensationerna avser åtgärder i det vatten som berörs av vattenverksamheten eller i angränsande vattenområde. Också en förändring av detta slag kräver en utredning för ett ställningstagande i sak till yrkandet. Med hänsyn till detta och då det finns anledning att ytterligare utreda lämpliga former av kompensationsåtgärder innan slutlig ställning tas till generell styrning av formerna anser vi att utfallet av det av regeringen aviserade arbetet bör avvaktas. Motionsförslaget 2005/06:MJ520 (v) yrkande 2 bör därför inte leda till någon åtgärd från sida. Motionsförslaget avstyrks därför. Eftersom motionerna 2005/06:MJ355 (v) yrkande 1 och 2005/06:Bo210 (kd) kan anses ha samma syften som motion 2005/06:MJ520 (v) yrkande 2 avstyrks även dessa. Muddring, punkt 8 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ240. bestämmelser om hur muddring får utföras är mycket stränga och orsakar stora kostnader för en hamns ägare. Problemet är att muddring blir klassad som miljöfarlig verksamhet, och detta medför onödiga kostnader vid förflyttning av sandmassor. Man måste på ett förenklat sätt kunna hantera och godkänna att de massor som drivit från havet in i hamnen åter får flyttas ut i havet, utan att detta skall klassas som miljöfarlig verksamhet. Kustkommunerna har mycket svårt att bära de ökande kostnaderna med dagens lagstiftning, men slutar man att muddra blir detta ytterligare ett dråpslag för den redan mycket pressade fiskerinäringen. Vi anser att bör ses över och att bestämmelserna om muddring utformas så att kostnaderna blir så rimliga att det viktiga båtlivet längs vår långa kust kan bestå. Vi föreslår att som sin mening tillkännager vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ240 (m). , punkt 10 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo227 yrkandena 1-4, 2005/06:Bo240 yrkande 1 och 2005/06:Bo283 yrkandena 1 och 3 samt avslår motion 2005/06:Bo283 yrkande 2. Den är unik i sitt slag för stadsmiljön. Den är unik i sitt slag också som ett försök eller en ambition att värna, vårda och säkra för framtida generationer ett rejält grönområde i en stadsmiljö. Under de år som förflutit har intressekonflikterna kommit och gått. räddade området när det hotades av en ny trafikled. har dock inte räddat området från att naggas i kanten av andra åtgärder. utan skötselplan och utan statliga medel, det är bokslutet över den tidigare förvaltningen. kände att nu fick det vara nog, nu måste någonting ske och presenterade för sin del ett förslag på hur man skulle kunna utveckla området. Inför en debatt i beslöt regeringen att ge i ett uppdrag att ta fram ett program för samordnad förvaltning, skötsel och utveckling av . För detta arbete fick på sig - till . Tidpunkten för redovisning av uppdraget har flyttats fram till . Den senfärdighet eller totala brist på agerande som präglat hanteringen av kan måhända också bero på att staten inte är markägare i just det här området. Man frågar sig om flera aktörer gör att staten känner sig handlingsförlamad när det gäller att ta ansvar, också ekonomiskt. Vi har alla kunnat ta del av att i knappast haft resurser alls att genomföra någonting . Här skiljer det sig de facto från övriga naturreservat och nationalparker, där ju staten går in och säkrar med skötselplaner men också med statliga medel och tar ansvar för utvecklingen och skötseln av området. är unik och den är värd ett bättre öde än en valhänt och tveksam hantering. Det är viktigt att staten visar ett tydligt ansvarstagande, också ekonomiskt, för att säkra området för dagens och kommande generationer. Staten måste här precis som för nationalparker ta ett ansvar för helheten. Det är rimligt att staten tar ett ansvar utöver sitt eget förvaltaransvar, eftersom det är en nationalstadspark som är unik i både sin konstruktion och miljö. För detta krävs särskilda resurser. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad jag anför i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo227 (mp) yrkandena 1-4, 2005/06:Bo240 (c) yrkande 1 och 2005/06:Bo283 (c) yrkandena 1 och 3. , punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo227 yrkandena 1-4 och avslår motionerna 2005/06:Bo240 yrkande 1 och 2005/06:Bo283 yrkandena 1-3. I finns världens första nationalstadspark, . Begreppet står för att man med ett ekologiskt synsätt skall bidra till en uthållig utveckling i och bevara en kunglig grön lunga med en mix av natur och kultur. har en unik blandning av natur och kultur. Den utgör en ekologiskt viktig spridningskorridor för ett stort antal växter och djur. Av djur- och växtarter lever ca 3/4 i . har också ett stort och varierat utbud av vackra hus och byggnader. Många av dessa är av högt arkitektoniskt värde, och flera hundra skyddas som byggnadsminnen. är ett viktigt rekreations- och friluftsområde för storstadens invånare. Cirka 15 miljoner människor besöker . är ständigt utsatt för hot från den expanderande staden. Den gröna parkmarken minskar med små och stora steg. Det är viktigt att natur- och kulturvärden värnas och vårdas men också utvecklas. Den särskilda lagstiftningen för har ökat skyddet för området, men sker det dock intrång i parken och tas nya planer på bebyggelse som inkräktar på grönytorna. Konfliktsituationer uppstår mellan naturvård, kulturvård och friluftsintressen och planer på exploatering. Trots att lagen skall skydda mot ny bebyggelse i de fall den gör intrång i parklandskap eller naturmiljö görs det intrång gång på gång. Lagen verkar alltför lätt att förbigå. Det finns ett stort exploateringstryck på marken. Det finns flera exempel på det, äldreboendet vid Kattrumpstullen mitt emot , kontorskomplexet längs med E4:an mitt emot samt Säpos nya byggnad på vid i norra ändan av parken. Det finns ytterligare planer på studentbostäder vid Stora Lappkärrsberget, exploatering vid och bostadsplaner vid . Lagen kan uppenbarligen tolkas på olika sätt, och kommunerna tolkar den ofta till nackdel. Det har då visat sig svårt att hävda och få gehör för natur- och kulturintressena. Med alla hoten som ovan beskrivits mot parken är det viktigt att skyddande lagstiftning stärks, följs upp och efterlevs. Detta behöver analyseras och utredas ytterligare, och regeringen bör lägga fram förslag på stärkt skydd. Det är viktigt att arbetet med naturreservat drivs fram i enlighet med tidsplanen. Det är emellertid ofta ett problem att få till stånd reservatsbildningar i den omfattning som skulle krävas. Det finns svårigheter med att bilda kommunala reservat på statlig mark som behöver ses över. Det finns ingen övergripande skötselplan för parken. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av och föreslå åtgärder som kan utveckla parken och höja ambitionsnivån. Det är ett viktigt steg. Det stora problemet är dock att det utreds och funderas så fortsätter exploateringen och planerna på ny bebyggelse i parken. Därför behövs ett moratorium för alla nya planer tills översynen och aktuella utredningar är klara. Trots att det finns samverkansorgan mellan kommuner och länsstyrelse har man , efter instiftandet, fortfarande inte fått klart med exakta gränser. Det behövs en definition av de exakta gränserna och en plan för buffertzoner runt parken för att bryta dagens utveckling som innebär att bebyggelse kryper alldeles intill parkens gränser och menligt påverkar naturlivet i parken. Det behövs en oberoende översyn av hur den offentliga natur- och kulturmiljövårdens organisation har förändrats och hur graden av måluppfyllelse inom viktiga områden inom natur- och kulturmiljövården har utvecklats, och ideella organisationer skall beredas tillfälle att delta i arbetet. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad jag anför i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo227 (mp) yrkandena 1-4, motion 2005/06:Bo283 (c) yrkandena 1-3 blir delvis tillgodosedd och motion 2005/06:Bo240 (c) yrkande 1 avslås. Vattenförsörjning som riksintresse, punkt 12 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 27. Vatten är vårt viktigaste livsmedel. Tillgången är riklig i . Vi har gott om råvatten. Vattentäkterna är dock fortfarande dåligt skyddade. Många kommuner har inte vederhäftiga vattenförsörjningsplaner. Två tredjedelar av vårt grundvatten är beroende av grusåsar. Grushushållningsplaner måste upprättas, regionalt och nationellt. Enligt vår mening behövs vidare en ändring av som innebär att områden som är viktiga för vattenförsörjningen, såsom grundvattenförekomster, ytvatten och viktiga grusområden som kan användas för konstgjord grundvattenbildning, skall kunna anges som riksintresse. Eftersom inte utrett frågan om riksintressen, bör regeringen tillsätta en utredning just för denna frågeställning. Som riksintresse anges bara områden som är viktiga för anläggningar för vattenförsörjningen. Det är viktigt att vattentäkterna skyddas mot alla sorters föroreningar, både sådana som beror på olyckor och sådana som har sin orsak i urlakning av gifter via mark. Uppsökande verksamhet bör utvecklas för att minska risken att vatten med hög radonhalt utnyttjas i enskilda dricksvattenbrunnar. Dagvattenledningssystemen har stora brister i många kommuner, vilket ökar belastningen betydligt på reningsverken. Hanteringen av avloppsvattnet är mycket resurskrävande och av det skälet bör denna användning av vatten minskas. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad vi nu har anfört. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 27. Betesrätt vid fäbodbruk, punkt 13 (fp, kd, v, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ594 yrkande 24. Fäbodbruket spelar en viktig roll när det gäller att uppfylla nationella och internationella åtaganden inom miljövård, naturvård och biologisk mångfald. Fäbodarna var i äldre tid en livsnödvändig förutsättning för jordbruket. Kunskapen om fäbodkulturen är därför också en omistlig del i vårt kulturarv som riskerar att försvinna om inte fäbodbruket ges förutsättningar att fortleva. En av de åtgärder som kan bidra till att säkra fäbodbrukets rättigheter är att införa en lag om betesrätt vid fäbodbruk. En sådan lag kan ta sin utgångspunkt i de förslag som lagts fram i betänkandet Betesrätt vid fäbodbruk m.m. (SOU 2003:116). Förslagen berör bl.a. de nuvarande bestämmelserna i ägofredslagen och innebär att det fria skogsbetet skall ges möjlighet att leva vidare. Vi anser att bör begära att regeringen återkommer med ett förslag om en moderniserad lagreglering som säkrar fäbodbrukets fortbestånd. Regeringen bör också ta initiativ till att upprätta en nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi nu framför. Därmed bifaller förslagen i motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 24. Yrkesfiskets intressen, punkt 2 (kd) () anför: Etablerandet av vindkraftsanläggningar till havs och i sjöar utgör ett av de allra allvarligaste hoten mot det kustnära fisket. Detta gäller fiske med såväl trålar och garn som med andra redskap. Uppförandet av vindkraftverk till havs planeras ske på grundområden, dvs. på de platser utanför kusten som utgör lek- och uppväxtområden för ett stort antal fiskslag. På några platser har utbyggnaden redan inletts. Både under själva byggnationen och genom senare påverkan av anläggningar i drift kommer det att förekomma avsevärda störningar med negativa effekter på fiskbestånden. Samma påverkan har annan verksamhet till havs, t.ex. utläggande av elkablar och gasledningar på havsbotten. Ett minimikrav är att, i de fall sådana kablar och ledningar måste dras fram genom områden med yrkesfiske, dessa grävs ned i havs- och sjöbotten. Yrkesfiskets intressen i denna fråga får inte förbigås. Anläggningar för havsbaserad vindkraft bör inte utplaceras i områden där yrkesfisket skadas eller hindras. och Ny nationalstadspark, punkterna 10 och 11 (fp) () och () anför: har i flera motioner tagit upp betydelsen av grönområden i våra tätorter. Modern forskning visar på entydiga samband mellan hälsa och omfattningen av umgänget med naturen. Det har visat sig att människor med närhet till naturen eller naturparker är friskare och hämtar sig snabbare efter sjukdom än de med längre avstånd. Rekreation och friluftsliv samt den biologiska mångfalden är starka argument för skyddet av grönområden i tätorter. Bildandet av nationalstadsparker är ett av de sätt samhället har för att skydda värdefulla grönområden. En viktig förutsättning för fortsatta existens och för inrättande av nya nationalstadsparker är att det finns en lokal förankring och en vilja att gemensamt ta ansvar för områdena utan att för den skull hindra utveckling. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:MJ240 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klassning av miljöfarlig verksamhet. 2005/06:MJ355 av och (båda v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vidtas åtgärder för att säkra fri fiskvandring i från mynningen upp till Ädelfors genom att fiskvägar byggs förbi kraftstationerna i , , , och Turefors, att problemet vid Emsfors löses och att utvandringen av fisk till säkras. 2005/06:MJ451 av och (båda kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bevaka yrkesfiskets intressen vid planering av havsbaserade vindkraftverk. 2005/06:MJ520 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ålägga regleringsföretagen att anlägga laxtrappor eller andra fiskvandringsvägar i reglerade vattendrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för omprövning av gamla vattendomar. 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd): begär att regeringen lägger fram förslag till lag om betesrätt vid fäbodbruk. 2005/06:MJ596 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda möjligheterna att ompröva äldre vattendomar i syfte att skapa förbifartsvägar för vandringsfisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas för att ge förslag på hur områden som är viktiga för vattenförsörjningen, såsom grundvattenförekomster, ytvatten och viktiga grusområden som kan användas för konstgjord grundvattenbildning skall kunna anges som riksintresse. 2005/06:N307 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljö- och detaljplaneprövning vid vindkraftsetablering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella minimiregler för respektavstånd mellan bebyggelse och vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild gränsvärdesnorm för buller från vindkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella planeringsmål och riksintresseområden för vindkraftens utbyggnad. 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening att en vindkraftsutredning tillsätts för att jämföra planlagstiftningen i med den i , och för att ge förslag på åtgärder som påskyndar utbyggnaden av vindkraft i . 2005/06:Bo201 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge med omgivande områden status som nationalstadspark. 2005/06:Bo210 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra fiskpassagen i Stornorrfors kraftverk. 2005/06:Bo227 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om vad gäller t.ex. gränser och buffertzoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett moratorium för nya bebyggelseplaner i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en analys av hoten mot . begär att regeringen återkommer med förslag på stärkt skydd för . 2005/06:Bo231 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte tillåta vindkraftverksetableringar i . 2005/06:Bo235 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av och andra bestämmelser i syfte att säkerställa ett bevarande av vattenkraftens produktionskapacitet. 2005/06:Bo240 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens särskilda ansvar för att vårda och värna vår enda nationalstadspark. 2005/06:Bo256 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av återvinningsförsäkring för vissa typer av byggnationer. 2005/06:Bo283 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddet för nationalstadsparker bör stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ideella miljöföreningar skall ha rätt att föra talan i frågor om skydd och exploatering av nationalstadsparker och deras randzoner.