bet · GT01NU14 · 2006-04-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden om olika handelspolitiska frågor. Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet. Ställningstagandena från utskottet har föranlett sex reservationer. Utskottet ser positivt på att frågan om handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor har kommit upp i olika forum och skilda sammanhang. finns det enligt utskottets uppfattning flera skäl för att skall verka för att en internationell uppförandekod av bindande natur inrättas. I en reservation (fp, c, kd) uppmanas regeringen att driva på i frågan om ett europeiskt ramverk för uppförandekoder och rättvisemärkning, medan uppfattningen i en reservation (v, mp) är att behovet av internationellt bindande regler för transnationella företag är oavvisligt. När det gäller exportkreditfrågor och miljöhänsyn anser utskottet att det pågår en positiv utveckling, bl.a. genom en pågående översyn inom . En eventuell diskussion om nya bindande regler bör enligt utskottets uppfattning föras på internationell nivå, så att inte enbart de svenska företagens konkurrenskraft påverkas. I en reservation (kd, v, c, mp) hävdas att nya miljöpolicy inte är heltäckande och att samtliga projekt - inte bara de större - bör omfattas av en obligatorisk miljöprövning. Vidare tas inremarknadsfrågor upp i betänkandet. En sådan fråga är förslaget till tjänstedirektiv, där utskottet anser att en balanserad lösning för tjänstehandeln är en nyckel till ökad tillväxt, sysselsättning och välfärd, inte minst i . Det framlagda kompromissförslaget inom utgör en god grund för fortsatta förhandlingar, säger utskottet. Också företrädarna för Moderata samlingspartiet, , och anser att parlamentets tjänstedirektivsförslag utgör en god grund för fortsatta förhandlingar men de framhåller i en reservation att ett klargörande tjänstedirektiv bör komma på plats möjligt. En motsatt uppfattning kommer till uttryck i en reservation (v, mp), där regeringen uppmanas att inom EU verka för att tjänstedirektivet totalt dras tillbaka. När det gäller inremarknadsfrågor i övrigt anser utskottet att ett stort antal åtgärder med syfte att effektivisera den inre marknaden har vidtagits. I en reservation (m, fp, kd, c) dras slutsatsen att Lissabonprocessen har varit alltför långsam och att existerande hinder för konkurrens måste undanröjas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Frihandel, tullar och handelshinder avslår motion 2005/06:L310 yrkande 4. Handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor avslår motionerna 2005/06:L374 yrkande 3, 2005/06:U381 yrkande 12, 2005/06:N248, 2005/06:N459 och 2005/06:A367 yrkande 2. Reservation 1 (fp, kd, c) Reservation 2 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:U378 yrkandena 14 och 15, 2005/06:N272 och 2005/06:N385 yrkandena 9-11. Reservation 3 (kd, v, c, mp) Inremarknadsfrågor, förslag till tjänstedirektiv avslår motionerna 2005/06:Sk527 yrkande 5, 2005/06:U290 yrkande 10, 2005/06:U338 yrkande 13, 2005/06:U339 yrkande 5 och 2005/06:N392. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Reservation 5 (v, mp) avslår motion 2005/06:U338 yrkande 12. Reservation 6 (m, fp, kd, c) WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal och alkohol avslår motion 2005/06:N385 yrkande 7. avslår motionerna 2005/06:U255 yrkande 22 och 2005/06:N474 yrkande 19. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 16 motioner från den allmänna motionstiden /06 om vissa handelspolitiska frågor. Motionerna rör handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor, exportkreditfrågor och olika inremarknadsfrågor, bl.a. förslaget till tjänstedirektiv. Utskottet behandlade regeringens skrivelse 2005/06:9 om ökad välfärd och global utveckling - svensk handelspolitik i WTO:s Doharunda samt motioner som väckts med anledning av skrivelsen och motioner på WTO-området som väckts under den allmänna motionstiden /06. I utskottets betänkande 2005/06:NU7 framhöll utskottet vikten av frihandel som både ett svenskt och ett globalt intresse. Vidare ansåg utskottet att utvecklingsländernas intressen måste tas till vara i handelspolitiken och att jämställdhetsperspektivet bör få fotfäste i WTO:s löpande arbete. I en reservation (v, mp) anfördes att fattigdoms- och rättighetsperspektivet måste få ett större genomslag i handelspolitiken. Utskottet betonade att en öppnare handel för privata tjänster är av stor vikt för , vilket reservanter (m, fp, kd, c) menade var en alltför defensiv attityd. I en annan reservation (v, mp) gjordes bedömningen att utvecklingsländernas självbestämmande skall respekteras. Frihandel, tullar och handelshinder Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande beträffande frihandel, tullar och handelshinder med hänvisning till att motionsönskemålet ligger i linje med pågående strävanden för att förbättra det multilaterala handelssystemet. I motion 2005/06:L310 (m) talar motionärerna för att tullhindren skall avskaffas, så att konsumenter inte behöver betala överpriser på grund av protektionism. En fullständig frihandel skulle innebära att medborgarna i de fattigaste länderna i världen kan förändra och förbättra sina livsvillkor genom att kunna exportera fritt. Målet måste enligt motionärerna vara att integrera den europeiska jordbrukspolitiken med världsmarknaden. Detta skulle leda till en stabilisering av världsmarknadspriset samt till lägre priser och ett mer konsumentinriktat utbud i . I regeringens nyssnämnda WTO-skrivelse redovisades förhandlingarna om formerna för den framtida världshandeln och regeringens prioriteringar inför i m.m. Utskottet sade bl.a. i sitt betänkande att det finns en allmän övertygelse i om att frihandel är en viktig princip. Frihandel gynnar konsumenterna - både enskilda och företag - t.ex. genom lägre priser, större utbud av varor och tjänster samt bättre kvalitet, ansåg utskottet. Att värna om frihandel som princip är både ett svenskt och globalt intresse. En öppnare och rättvisare handel är, som regeringen framhåller i skrivelsen, ett av de bästa instrumenten för att uppfylla FN:s millenniemål för global utveckling. Vidare menade utskottet att utvecklingsländernas intressen måste tas till vara i handelspolitiken. drabbas av att många industriländer, inklusive EU-kretsen, fortfarande har betydande hinder för import av varor som är viktiga för export. Konsumenterna i industriländer med importhinder missgynnas också genom att deras inköp av utvecklingsländernas produkter försvåras. behöver enligt utskottets uppfattning i nämnda betänkande tillträde till industriländernas marknader men också en friare världshandel rent generellt för att kunna dra nytta av sina komparativa fördelar. Dock måste det finnas en medvetenhet om att export begränsas även av tullar i andra . kan det finnas skäl för att tillgripa tullar för att skydda sin egen produktion. Utskottet påpekade också att regeringen ända sedan blev medlem i EU har drivit linjen att den gemensamma jordbrukspolitiken måste reformeras. Jordbruksstöden snedvrider konkurrensen och leder till att produktionsresurser som skulle kunna användas på ett bättre sätt i samhällsekonomin låses in i jordbrukssektorn. Denna sektor har dessutom särskilt stor betydelse för . Det är givet att skall fortsätta att verka för en reell sänkning av i-ländernas interna stöd, en snabb utfasning av exportsubventionerna och en tydlig nedmontering av tullar och kvoter, såväl inom som utanför EU-kretsen, sade utskottet. Önskemålet i motion 2005/06:L310 (m) ligger i avsevärd utsträckning i linje med utskottets inställning som senast kom till uttryck i betänkandet 2005/06:NU7. Utskottet gör samma bedömning när det gäller frihandel, tullar och handelshinder som gjordes i det nämnda betänkandet. Därmed avstyrks den här aktuella motionen i berörd del. Handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor med hänvisning till den pågående utvecklingen när det gäller företagens sociala ansvar. Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c) och 2 (v, mp). I motion 2005/06:N248 (s) pläderas för att svenska företag i sin verksamhet utomlands måste visa hur de respekterar mänskliga rättigheter även i sådana länder som inte aktivt arbetar mot barnarbete och prostitution. Motionären beklagar att näringslivet inte har tagit samma ansvar när det gäller prostitution som i fråga om skadligt barnarbete. Det är angeläget att regeringen har en dialog med näringslivets företrädare om denna fråga. I motion 2005/06:N459 (s) vill motionären påtala ett behov av bindande regler för transnationella företag avseende sociala och miljömässiga frågor. Det är svårt eller omöjligt för många länder att hålla transnationella företag ansvariga för brott på grund av begränsningar i lagstiftning eller i finansiella resurser. Globalt ansvar, som syftar till att få svenska företag att agera som "ambassadörer" för mänskliga rättigheter och en god miljö, är ett steg i rätt riktning. Frivilliga uppförandekoder kan bidra till att företag agerar mer ansvarsfullt men begränsas av att de är frivilliga och omöjliga att granska på annan grund än moralisk eller utifrån ett konsumentperspektiv, anser motionären. bör därför vara ett gott föredöme och verka pådrivande inom både FN och EU för att skapa ett internationellt bindande regelverk för transnationella företag, enligt motionären. EU skall bedriva en rättvis handelspolitik, begärs det i motion 2005/06:A367 (s). Detta innebär enligt motionären att det skall krävas att de företag som exporterar till EU-länderna skall kunna garantera att varorna har tagits fram med hänsyn till villkoren för människor, djur och miljö. Motionären ser stora problem med att europeiska företag flyttar sin produktion till länder utanför EU för att få billig arbetskraft - i värsta fall genom barnarbete - för att sedan sälja sina produkter till EU-länderna. Den europeiska marknaden bör därför stängas för den typen av företag, anser motionären. I motion 2005/06:L374 (fp) hävdas att i en värld där länder befinner sig på olika nivå, när det gäller välstånd, demokrati och utveckling, krävs det tydliga regler för att den "svagare" parten inte skall bli utnyttjad i internationell handel. Frågan är om det går att kräva skadestånd från transnationella företag som ställer till med skador i ett annat land än det där moderbolaget har sitt säte. Inom FN pågår ett arbete för att skapa hållbara regelverk för transnationella företag. Denna process bör stödja, anser motionären. Enligt motionärerna bakom motion 2005/06:U381 (kd) bör FN:s förslag om Global Compact följas upp genom ett nära samarbete mellan regeringen och det svenska näringslivet om hur etiska uppförandekoder bör utformas. Statsminister initiativ med Globalt ansvar är lovvärt men behöver vidareutvecklas och bli mer konkret, sägs det. Det är viktigt att huvuddragen i de olika uppförandekoderna är desamma genom att de t.ex. baseras på Internationella arbetsorganisationens huvudkonventioner. Det bör enligt motionärerna finnas ett mervärde i ett europeiskt ramverk för uppförandekoder och rättvisemärkning. Regler för transnationella företag Genom globaliseringen har svenska företags internationella verksamhet ökat kraftigt, även i länder där efterlevnaden brister i fråga om de grundläggande principer som det internationella samfundet har enats om rörande mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, miljö, hållbar utveckling och bekämpning av korruption. I dessa frågor har företag ett ansvar att säkerställa att de följer nationell lag och internationella normer och principer såsom riktlinjer för multinationella företag. Ett ökat antal företag har börjat arbeta med dessa frågor på frivillig basis. Internationellt är ett av de pådrivande länderna för företags sociala och miljömässiga ansvar. och svenska företag har en stark internationell trovärdighet när det gäller engagemang för och kunnande kring mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljöhänsyn. En grund är att socialt ansvarstagande också leder till konkurrensfördelar. Internationella regler avseende mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor och miljöhänsyn finns genom mellanstatliga avtal och konventioner, t.ex. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och Internationella arbetsorganisationens () konventioner inom arbetslivsområdet. De ramverk som finns utnyttjas dock inte så väl som de borde. Ett förbättrat genomförande av existerande avtal och konventioner skulle kunna säkerställa att gemensamma mål avseende fattigdomsbekämpning, respekt för mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling uppnås. I EU-kretsen har frågan om efterlevnad av centrala rättighetskonventioner tagits upp i samband med WTO:s arbete. ambition är att samarbetet mellan WTO och skall fördjupas. Därför arbetar inom EU bl.a. för att tydliga skrivningar om mänskliga rättigheter skall införas i regionala och bilaterala frihandels- och samarbetsavtal med målet att dessa rättigheter skall efterlevas. Genom FN:s initiativ Global Compact och riktlinjer för multinationella företag finns riktlinjer för de transnationella företagens verksamhet. När det gäller FN:s Global Compact och riktlinjer för multinationella företag hänvisas till utförliga redovisningar i de tidigare betänkandena /03:NU5 (s. 37) och 2003/04:NU12 (s. 40). är ett av de länder som driver frågan om företags ansvar i många internationella sammanhang, både inom FN och då framför allt inom Global Compact men också inom , och i bilaterala relationer. De 48 lokala nätverk som Global Compact byggt upp runt om i världen syftar till att få i gång processerna i enskilda länder och regioner. Företag inom Global Compact skall rapportera om hur de arbetar med de tio principer som ligger till grund för initiativet. Frågan om företags ansvar och deras roll i förhållande till mänskliga rättigheter behandlades vid möte i FN:s kommission för mänskliga rättigheter med anledning av det förslag till bindande normer som antagits av en underkommission. Vid kommissionens möte antogs en resolution där FN:s generalsekreterare uppmanades att utse en särskild representant för frågan om mänskliga rättigheter och transnationella bolag och andra affärsföretag. Den särskilda representanten fick i uppdrag att utarbeta en rapport med synpunkter och rekommendationer om kommissionens fortsatta arbete med företag och mänskliga rättigheter. Vidare gavs uppdraget att undersöka och om möjligt förtydliga normerna för transnationella bolags och andra affärsföretags ansvar och redovisningsskyldighet samt att närmare utveckla staternas roll på detta område. En delrapport skall redovisas och slutrapporten skall vara klar . Enligt uppgift följer detta arbete på nära håll. Det svenska bidraget till Global Compact har varit ca t.o.m. . var bidraget ca . riktlinjer, vilka bygger på existerande internationella instrument som t.ex. kärnkonventioner, är gemensamma rekommendationer till företag från 39 regeringar. De reviderade riktlinjerna antogs av . I riktlinjerna sägs bl.a. att företagen dels bör bidra till ekonomisk, social och miljömässig utveckling i syfte att uppnå en hållbar utveckling, dels respektera de mänskliga rättigheterna för de individer som påverkas av företagsverksamheten samt dels medverka till avskaffande av barnarbete. Riktlinjerna innehåller en uppföljningsmekanism som innebär att misstanke om överträdelse av riktlinjerna kan anmälas till en nationell kontaktpunkt (i en kommitté med ordförande inom ). Den nationella kontaktpunkten är i sin tur skyldig att undersöka frågan och - om fallet ligger inom den nationella kontaktpunktens mandat - genom diskussion försöka förmå företaget i fråga att följa riktlinjerna. Regeringen arbetar enligt uppgift med att stärka den internationella processen för de nationella kontaktpunkterna, bl.a. genom ett större utbyte av s.k. bästa praxis. nationella kontaktpunkt stod t.ex. som värd för ett nordiskt möte dit även de baltiska länderna var inbjudan för att utbyta erfarenheter på området. pågår en uppdatering av den svenska handboken om riktlinjer. Det är ett arbete där den svenska nationella kontaktpunkten inklusive de fackliga organisationerna och företagsorganisationerna deltar. Globalt ansvar (Swedish partnership for global responsibility), som nämns i flera motioner, initierades av regeringen . Det är ett initiativ för att främja svenska företags arbete för mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor och en bättre miljö samt bekämpande av korruption. Utgångspunkten för Globalt ansvars verksamhet är de internationella konventioner och normer för företag som formuleras i riktlinjer för multinationella företag och i (FN:s) Global Compacts tio principer. De tre målsättningarna inom Globalt ansvar är att bidra till förverkligandet av mänskliga rättigheter och hållbar utveckling, att stärka svenska företags konkurrenskraft och att öka kunskapen om de multilaterala regelverken. är 17 företag anslutna till Globalt ansvar. Ett antal svenska företag som är anslutna till Global Compact har av olika skäl avstått från att vara med i Globalt ansvar. Ett skäl kan vara att Globalt ansvar baserar sitt arbete på riktlinjer, vilka är mer långtgående än principerna inom Global Compact; ett annat skäl kan vara att företag är rädda för att ett aktivt ställningstagande skall exponera dem för kritik. Globalt ansvars kunskaps- och informationsspridande verksamhet är dock riktad till en bred krets av företag och inte bara till dem som är anslutna. Globalt ansvar är inte längre ett fristående projekt utan en integrerad del av verksamhet. Ett permanent sekretariat har byggts upp med ambitionen att få till stånd ett mer ambitiöst och konkret arbete med frågor om företags sociala ansvar. Sekretariatet utgör en plattform för att sprida kunskap och information samt bygga nätverk mellan olika aktörer, bl.a. de svenska företagen och arbetsmarknadens parter. En viktig del i Globalt ansvars arbete är att kunna underlätta för företag att hitta verktyg för hur de kan arbeta med dessa frågor. Globalt ansvar håller också i seminarier och workshopar kring olika frågeställningar. stöder och deltar aktivt i arbetet inom Internationella standardiseringsorganisationen med att ta fram en vägledande standard för socialt ansvarstagande - ISO 26000. I samarbete med planeras bl.a. ett seminarium för att se på hur företag utifrån sin verksamhet påverkar kvinnors och mäns lika rättigheter och hur det arbetet kan stärkas. Vidare planerar Globalt ansvar, som ett led i sin seminarieserie för företag och organisationer, att anordna ett seminarium kring barnsexhandel för att sätta fokus på kopplingen mellan företags verksamhet, kvinnors och barns rättigheter, inte bara i utan också internationellt. Dessutom har ett särskilt forskarforum initierats. För att uppförandekoder och etiska riktlinjer skall få effekt är det väsentligt med uppföljning och rapportering. Ett viktigt verktyg som företagen kan använda sig av är mallar framtagna genom ett globalt rapporteringsinitiativ (Global Reporting Initiative), som stöder. Många större företag rapporterar också om uppföljning inför bolagsstämmorna, ofta på direkt uppmaning från aktieägare och/eller investerare. Mycket återstår dock att göra på detta område. Inte minst ligger utmaningen i att finna former för rapportering och uppföljning för små och medelstora företag samt för importörer. På det internationella planet är Globalt ansvar engagerat i samarbete med företag och myndigheter i bl.a. , och . För att ytterligare förstärka kunskapen på området som rör företags sociala ansvar deltar Globalt ansvar också i handels- och affärsdelegationer i länder och regioner där arbetsvillkor och mänskliga rättigheter kan erbjuda utmaningar för företagen. Från svensk sida är det enligt uppgift önskvärt med en bättre harmonisering av de olika internationella initiativ som finns på området för företags sociala ansvar, inte minst med hänsyn till utvecklingsländernas situation. För att främja kunskapen om och skapa en dialog om etisk konsumtion kan erinras om att organisationen , , erhåller ett statligt bidrag om via . Vidare har regeringen beslutat att ändra regleringsbrevet för Sida () med syfte att villkoren för en av anslagsposterna under anslaget Biståndsverksamhet även skall innefatta rättvisemärkning. Enligt det ändrade regleringsbrevet skall Sida bereda och besluta om bidrag om till informationsinsatser genom organisationer som främjar en rättvis handel och rättvisemärkning. Sida skall senast redovisa sin planering för en fortsatt satsning av minst samma storleksordning . inbjöd medlemsstaterna att utse ledamöter till en högnivågrupp för företags sociala ansvar. Syftet var att länderna skulle informera varandra om det nationella arbetet på området och lämna synpunkter på kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (KOM/2001/366). Regeringen har deltagit i kommissionens högnivågrupp, där ett antal direktorat är involverade. Enligt uppgift har situationen inneburit att flera direktorat ansett sig "äga" frågan, vilket bl.a. lett till att högnivågruppens möten har blivit framflyttade. Kommissionen har i ett meddelande om företagens sociala ansvar - näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (KOM/2002/347) redovisat sina planer på en strategi för främjande av företagens sociala ansvar på grundval av följande principer: - erkännande av att företagen tar ett socialt ansvar på frivilliga grunder, - inriktning på verksamhetsslag där EU-åtgärder kan skapa ett mervärde, - en balanserad och heltäckande strategi för företagens sociala ansvar, inbegripet ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor samt konsumentintressen, - hänsyn till de små och medelstora företagens behov och särdrag, - stöd till och förenlighet med gällande internationella avtal och instrument (t.ex. grundläggande arbetsnormer och riktlinjer för multinationella företag). I ett nytt meddelande från kommissionen (KOM/2006/136) redovisas kommissionens överväganden om hur skall kunna göras till ett för företagens sociala ansvar. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att verka för kunskapsspridning och förverkligande av bl.a. riktlinjer för multinationella företag och FN:s initiativ Global Compact. I detta syfte stöder kommissionen inrättande av en euroepisk allians för företagens sociala ansvar. I en bilaga till meddelandet beskrivs att alliansen skall använda sig av befintliga företagsstrukturer för socialt ansvarstagande och att bedömningar av resultatet skall göras på högnivåmöten. och EU:s åtaganden när det gäller den gemensamma handelspolitiken inom ramen för WTO är inte förenliga med att stänga EU:s marknader för vissa typer av företag genom ensidiga beslut. är det viktigt att verka för mänskliga rättigheter och goda arbetsvillkor inom handelspolitiken. Frågan om grundläggande arbetsvillkor bör enligt svensk uppfattning föras upp på den internationella handelsagendan. och EU har också föreslagit ett permanent forum för diskussion om handel och arbetsrätt. Dock motsatte sig många utvecklingsländer detta, främst därför att de såg detta som ett utslag av protektionism och ytterligare ett sätt att utestänga utvecklingsländerna från världshandeln. Utskottet ser positivt på att frågan om handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor har kommit upp i olika forum och i skilda sammanhang. Initiativ har tagits på flera håll. Utskottet har förhoppningen att dessa initiativ speglar ett brett och djupt engagemang såväl i som internationellt. Respekt för mänskliga rättigheter, rättvisa och social utveckling måste i första hand åstadkommas nationellt. Men WTO-avtalen bör understödja och främja de bredare utvecklingsmålen. Förhandlingarna i WTO innebär en möjlighet att utveckla ett brett regelverk som svarar mot de nya krav som globaliseringen ställer.