bet · GT01BoU7 · 2006-02-09 00:00:00 — Mycket tyder på att den dåliga skolmiljön ofta beror på bristande kunskaper och dålig samordning mellan olika funktioner i kommunerna. Regeringen bör därför inleda diskussioner med Kommuner och Landsting om vilka åtgärder som krävs för att uppnå en bättre inomhusmiljö för barn. Det gäller inledningsvis att se till att de krav som redan finns blir uppfyllda. Detta gäller bl.a. för den obligatoriska ventilationskontrollen. Det behövs emellertid också ett betydligt bredare angreppssätt för att komma till rätta med de brister som rör barnens inomhusmiljö. Vad vi ovan anfört med anledning av motion 2005/06:Bo256 (fp) yrkandena 4-6 bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att även övriga motioner som behandlats i detta avsnitt delvis blir tillgodosedda. Byggnaders inomhusmiljö, punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 46 och avslår motionerna 2005/06:Bo256 yrkandena 4-6 och 2005/06:Bo335 yrkande 14. Skolan är största arbetsplats. Eleverna har liksom skolans personal rätt att kräva en god arbetsmiljö. En god fysisk miljö borde vara en självklarhet. Det gäller i första hand att se till att den fysiska miljön inte riskerar elevernas hälsa och säkerhet. En god inomhusmiljö är nödvändig både för att förebygga allergier och andra hälsoproblem, men också för att ge goda förutsättningar för undervisning och inlärning. Även den dagliga fastighetsskötseln är mycket viktig för arbetsmiljön på skolorna. En snygg och välskött skolmiljö har stor pedagogisk betydelse. Det är väl känt att det förekommer stora brister i den fysiska skolmiljön i de flesta kommuner. Jag anser därför att staten måste ta ett ökat ansvar för arbetsmiljön i skolorna. bör få i uppdrag att göra en översyn av den fysiska skolmiljön i landets skolor. När översynen är gjord bör det leda till införande av ett statligt stimulansbidrag för att uppmuntra kommuner och andra skolhuvudmän att vidta de åtgärder som krävs. Vad jag ovan föreslagit med anledning av partimotion 2005/06:Ub587 yrkande 46 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Byggnaders inomhusmiljö, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo335 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Ub587 yrkande 46 och 2005/06:Bo256 yrkandena 4-6. En vanlig svensk tillbringar av sin tid inomhus. Inomhusmiljön påverkas av en mängd faktorer med betydelse vår hälsa. Sjukdomar och ohälsa såsom allergier, astma och olika luftvägsbesvär kan i hög grad kopplas till inomhusmiljön. En av de stora hälsoriskerna i inomhusmiljön utgörs av radon. Enligt bedömning bor 200 000-400 000 människor i bostäder där radonhalten överstiger det riktvärde som finns för hälsoriskerna. En del av problemen i inomhusmiljön är direkt kopplade till det bristande underhållet i stora delar av vårt bostadsbestånd. Dålig ventilation är ett vanligt förekommande problem i äldre fastigheter, främst flerbostadshus. En god boendemiljö är avgörande för människors välbefinnande och livskvalitet. Jag anser att regeringen inte ägnat detta förhållande tillräcklig uppmärksamhet. Det är nödvändigt att nu vidga debatten om ohälsan och utforma ett åtgärdsprogram med en så bred inriktning att ett helhetsgrepp kan tas för att lösa problemen. Ett första steg i ett sådant arbete bör vara att utarbeta en nationell handlingsplan inriktad på boende och hälsa som skall analysera omfattningen av och orsakerna till ohälsan, men framför allt ge konkreta förslag till förbättringar. Det är exempelvis mycket angeläget att åtgärder vidtas för att uppnå de av satta målen om en sänkt radonhalt i skolor, förskolor och bostäder. Vad jag ovan anfört om behovet av en nationell handlingsplan mot ohälsa i inomhusmiljön bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo335 (c) yrkande 14. Ohälsosamma byggmaterial, punkt 4 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo256 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:Bo335 yrkande 16. Enligt befinner vi oss inomhus av vår tid. En god inomhusmiljö är därför av största vikt både för vår hälsa och för vårt välbefinnande. Tyvärr är detta långtifrån alltid fallet. Alltför ofta kommer rapporter om hus som drabbats av mögelskador och om byggmaterial som innehåller farliga kemikalier. Vår inomhusmiljö påverkas i hög grad av vilket byggnadsmaterial som används i bostaden. används tusentals olika kemiska ämnen i byggmaterial utan att de långsiktiga hälso- och miljömässiga konsekvenserna är kända. Det behöver vidtas åtgärder inom flera områden för att skapa bättre garantier för att den tillkommande bebyggelsen skall bestå av friska hus. Huvudansvaret för utvecklingen måste ligga hos byggare och tillverkare av byggmaterial, men det krävs också tydligt formulerade krav från samhällets sida. Ett arbete som är viktigt i detta sammanhang är skapandet av en ny europeisk kemikaliepolitik (REACH). Det är nödvändigt att REACH nu verkligen blir ett effektivt verktyg för kunskap om och krav på kemikalier. måste därför vara drivande för att ett antal viktiga principer skall inkluderas i arbetet. Det gäller bl.a. principen att kunskap om kemikalier och deras effekter skall föras vidare till varje led i produkt- och produktionskedjan. finns det ett antal kemikalier, bl.a. polymerer, som inte ingår i REACH. Det är viktigt att grundläggande kunskap kring säkerhetsaspekter tas fram om de polymerer som är relevanta i byggbranschen. Polymerer i sig är sällan hälsovådliga utan riskerna uppkommer snarare genom samverkan med fukt, ålder och angrepp från t.ex. svamp och mögel. Fukt i byggnader är också en viktig orsak till att byggnadsrelaterade allergier har blivit allt vanligare. Det blir allt tydligare att emissioner av specifika kemikalier såsom formaldehyd och ftalater kan orsaka allergi och astma. Vi anser att regeringen bör ta fram en tydlig strategi mot allergiframkallande (sensibiliserande) ämnen i byggnadsmaterial som leder till att ämnen som inte bör ingå i byggmaterial successivt fasas ut. Denna strategi skall inte bara innefatta lagstiftningsåtgärder utan även kartläggningar av de olika ämnen som kan förorsaka allergier. Den kunskap som kommer fram genom REACH-arbetet bör givetvis vara en viktig utgångspunkt för utvecklandet av en svensk strategi på området. Det vi nu med anledning av motionerna 2005/06:Bo256 (fp) yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:Bo335 (c) yrkande 16 anfört om ohälsosamma byggmaterial bör tillkännage för regeringen som sin mening. Kretslopp inom bygg- och bostadssektorn, punkt 5 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo333 yrkande 4. För att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle måste kretsloppen slutas bättre. I detta arbete finns det ett stort behov av åtgärder inom bygg- och bostadssektorn. Det krävs ett kretsloppstänkande i samband med en uppförande, när byggnaden används för boende eller på annat sätt och slutligen i samband med rivning av byggnaden. Det kan t.ex. handla om användning av återvinningsbart material vid byggande, de boendes avfallshantering, användningen av näringsämnen från avloppet samt sortering av rivningsmaterial. Den diffusa spridningen av icke förnybara ämnen och kemikalier i biosfären måste minska. Det innebär bl.a. att nyutvinning av icke förnybara ämnen behöver reduceras. Avfallshantering spelar en viktig roll för detta, dels för att säkra att mer material går till återanvändning eller återvinning, dels för att säkra att det övriga omhändertas på ett acceptabelt sätt. Konsumenterna skall på ett enkelt sätt kunna ta ansvar för att sortera sitt avfall. Den fastighetsnära källsorteringen måste därför förbättras främst i tätorterna. Det bör aldrig vara långt från bostaden till ett återvinningsställe. Kommunala bolag skulle lättare kunna ta sin del av ansvaret om kommunerna ställde "samhällsnyttokrav", i stället för avkastningskrav i mer snäv ekonomisk mening, på sina fastighetsbolag. Varuproducenterna måste bli bättre på att ta sitt ansvar för att sortering och omhändertagande sköts på ett tillfredsställande sätt. Det är viktigt att näringsämnen återförs till åkermarken. Dagens system som blandar avlopp från bostäder, industrier m.m. försvårar detta. Miljöbelastningen av utsläppen från våra reningsverk måste minska. Miljöstörande ämnen som tungmetaller och kemikalier måste skiljas från näringsämnen som fosfater och kväve. För att klara detta behöver avloppsnäten förbättras och industri-, dagvatten- och hushållsavlopp separeras vid källan. Dessutom bör det finnas möjlighet till urinseparering, särskilt vid ny- och ombyggnation. En sådan utveckling kan behöva statlig stimulans i form av stöd till pilotprojekt, utveckling av lösningar och spridning av kunskap och erfarenheter. En rivningsplan visar på vilket sätt byggnader kan monteras ned så att så mycket som möjligt av byggnadsmaterialet kan återvändas och att farliga ämnen kan omhändertas på ett adekvat sätt. Rivningsplaner bör upprättas för alla byggnader och vara obligatoriska i samband med ny- och ombyggnation som får statligt stöd. Vad jag nu med anledning av motion 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 4 anfört om kretslopp inom bygg- och bostadssektorn bör tillkännage som sin mening för regeringen. El för uppvärmning, punkt 6 - motiveringen (m, fp) av de (), (), (), () och (). De aktuella motionerna med bl.a. förslag om förbud mot användande av el för uppvärmningsändamål bör entydigt avvisas av . Det kan i sammanhanget konstateras att motionärerna även tycks förorda restriktioner mot energibesparande lösningar som bergvärme med motiveringen att effektdrivande uppvärmningsalternativ inte bör tillåtas. Vi anser däremot att det bör vara möjligt att välja uppvärmningsform utan denna typ av statliga restriktioner. Elenergi produceras i huvudsak inom landet. Denna produktion - genom vattenkraft och kärnkraft - ger dessutom i förhållande till andra energiformer en miljömässigt mindre belastning. Det bör således stå fastighetsägaren fritt att ta ställning till om eluppvärmning är den bästa lösningen i det enskilda fallet, oavsett om det är frågan om s.k. direktverkande elvärme eller en elpanna med exempelvis vattenburen värmedistribution. Med hänvisning till ovanstående motivering bör avslå motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 97, 2005/06:Bo252 (s) och 2005/06:Bo253 (mp). El för uppvärmning, punkt 6 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2004/05:MJ38 yrkande 97 och avslår motionerna 2005/06:Bo252 och 2005/06:Bo253. Elektricitet är en högkvalitativ energi som bör användas på bästa sätt. Det är mot den bakgrunden oroande att av producerade elenergi används till uppvärmning och luftkonditionering av bostäder och lokaler. I en- och tvåbostadshus är det fortfarande möjligt att installera direktverkande elvärme om byggnaden har särskilt goda energiegenskaper. Det gäller för såväl nybyggnation som ombyggnation. Det är emellertid uppenbart att elanvändningen för uppvärmningsändamål måste minska kraftigt. Ett tungt vägande skäl är givetvis att kärnkraften skall avvecklas, men huvudskälet är att elenergin skall användas i mer tekniskt komplicerade sammanhang än för uppvärmning. Ett första viktigt steg för att successivt minska elanvändningen inom bostadssektorn är att hindra att ytterligare bostäder förses med uppvärmningssystem som inte relativt enkelt kan konverteras till användning av miljövänliga värmekällor. Användningen av direktverkande elvärme förhindrar eller försvårar påtagligt en sådan omställning. Det jag ovan anfört om el för uppvärmning bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär ett delvis bifall till motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 97. Övriga motioner avstyrks. El för uppvärmning, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 97 och 2005/06:Bo253 samt avslår motion 2005/06:Bo252. Energiförbrukningen i fastigheter ökar snarare än minskar. Dagens elpriser ger inga starka incitament att hushålla med el. Prissystemet borde i stället utformas så att elvärme belastas med sina fulla samhällsekonomiska kostnader. Vidare måste flera åtgärder vidtas för att motverka och minska beroendet av el för uppvärmningsändamål. Det skall inte vara tillåtet att installera el som enda uppvärmningskälla eller som effektdrivande uppvärmningskälla (t.ex. bergvärme) vid nybyggnation av permanentbostäder. En aktuell fråga som kan få stor betydelse i arbetet med att minska elberoende i uppvärmningssammanhang gäller utformningen av byggregler. Ett förslag till reviderade byggregler i avsnittet om energihushållning och värmeisolering har tagits fram. vill bl.a. införa ett energikrav per ytenhet. Det är visserligen bra men problemet är att tillförd el och värme värderas lika i beräkningarna. Förslaget leder därför till att den absoluta merparten av de byggnader som omfattas av reglerna kommer att tvingas installera system för att återvinna delar av värmen från byggnadens ventilationsluft, sannolikt i form av eldrivna värmepumpar som kommer att svara för merparten av byggnadens uppvärmningsbehov. Den kompletterande uppvärmningsenergi som behövs kommer att vara för liten för att täckas av fjärrvärme eller biopannor. Därför installeras sannolikt också elvärme som komplement. Detta medför att elanvändning, speciellt under kalla perioder, ökar ytterligare samt hotar ambition att fjärrvärme och biobränslen skall fortsätta att expandera. Konsekvenserna av förslag riskerar att bli en ökad elanvändning, att förnybar energi missgynnas och att koldioxidutsläppen ökar. ökar boendekostnaderna och konkurrensen på värmemarknaden snedvrids. byggregler bör vara ett styrmedel som främjar, inte motverkar, klimatmål och andra miljömål. Det finns således behov av att åter se över det aktuella avsnittet i byggreglerna, fast med målet att minska elanvändningen för uppvärmning. anser sammanfattningsvis att el som uppvärmningskälla successivt bör avvecklas. En handlingsplan bör tas fram , dels för hur den totala elanvändningen för uppvärmning skall halveras till 2015, dels för hur den effektdrivande elvärmen skall halveras till 2010. Detta skall ske utan ökning av fossil energianvändning. Vad jag nu anfört innebär ett bifall till motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 97 samt 2005/06:Bo253 (mp). bör tillkännage det anförda som sin mening för regeringen. Mätning av värme- och varmvattenförbrukning, punkt 7 (m, c) av de (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo300 yrkande 15 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 98. Vid energi- och vattenhushållning i bostäder har man fokuserat på tekniken och inte på de boendes vanor. För att uppnå ytterligare energieffektivisering inom bostadssektorn bör därför incitament skapas för de boende att ta ett större ansvar för energihushållningen. Detta underlättas genom att synliggöra kostnaderna för uppvärmning och varmvattenförbrukning. Slöseri med vatten, onödigt hög inomhusvärme som "regleras" via vädring etc. medför höga kostnader och hög energiförbrukning. Problemet för flerbostadshus är att denna form av energislöseri vanligtvis endast indirekt påverkar den enskildes boendekostnader. Ofta är inte heller de boende medvetna om att ett visst beteende skapar onödigt hög energiförbrukning. Det finns nu väl utvecklade tekniker för att snabbt och billigt mäta varje lägenhets förbrukning av såväl värme som vatten. Alla nybyggda lägenheter bör därför förses med individuell värme- och varmvattenmätare för att nedbringa energiåtgången. Samma bör gälla vid större genomgripande ombyggnader och renoveringar av fastigheter. Det vi ovan anfört bör med bifall till motion 2005/06:Bo300 (m) yrkande 15 som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att även motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 98 delvis blir tillgodosedd. Mätning av värme- och varmvattenförbrukning, punkt 7 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 98 och avslår motion 2005/06:Bo300 yrkande 15. Det behöver vidtas åtgärder på flera områden för att minska energiförbrukningen inom bostadssektorn. I stor utsträckning handlar det om fastighetsanknutna besparingsåtgärder och val av lämplig energikälla. Det finns emellertid också ett stort behov av åtgärder som kan underlätta och stimulera energibesparingar i de enskilda hushållen. Individuell mätning av värme- och varmvattenförbrukningen med täta mätaravläsningar är en sådan åtgärd som gynnar ett effektivt energiutnyttjande. Vi anser att förslag bör läggas fram för om hur man kan öka den individuella mätningen av värme och varmvatten i befintlig bebyggelse. Vidare anser vi att det bör införas ett lagreglerat krav om individuell mätning av varmvatten och värme vid nybyggnation av flerbostadshus. Även för offentliga byggnader bör en prissättning av energiförbrukningen så nära brukaren som möjligt eftersträvas. Det är människorna i verksamheten som kan påverka förbrukningen, och incitamenten att påverka bör därför riktas mot dem. Vad vi nu anfört med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 98 bör som sin mening ger regeringen till känna. Det innebär att även motion 2005/06:Bo300 (m) yrkande 15 får anses vara väl tillgodosedd. Trä och brandsäkerhet, punkt 9 - motiveringen (m) av de (), () och (). I den aktuella kd-motionen anförs att byggbranschen själv bör få välja byggmaterial utan statlig styrning. Motionären anser också att trä är ett sämre material än betong sett från brandskyddssynpunkt. Vi anser givetvis att respektive byggherre själv skall få välja byggmaterial och byggmetod inom de ramar som bl.a. byggnadslagstiftningen ger. I denna fråga, liksom för byggnadsverksamheten i övrigt, bör konkurrensneutraliteten vara en ledstjärna. Staten bör inte gynna ett byggmaterial på bekostnad av ett annat. Det är inte heller vår uppfattning att det tillkännagivande till regeringen i frågan om vidareförädling av skogsråvara som gjorde 2002 (bet. 2001/02:NU12) hade en sådan innebörd. Motionen bör inte föranleda någon åtgärd från sida. Barnsäkerhet i äldre byggnader, punkt 11 (kd, v, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo338 yrkande 19. Under en lång rad år har det i motioner föreslagits att åtgärder skall vidtas för att förebygga barnolycksfall i våra bostäder. och majoritet har avvisat dessa förslag bl.a. med hänvisning till pågående överväganden eller genomförda informationskampanjer. Några mer påtagliga åtgärder för att förbättra barnsäkerheten i det befintliga bostadsbeståndet har emellertid inte vidtagits. har ett skrämmande stort antal barnolycksfall understrukit behovet av ytterligare insatser för en ökad barnsäkerhet. Regler som syftar till att förhindra barnolycksfall infördes i byggnadslagstiftningen för nybyggda hus 1973 och för ombyggnader . Det innebär med stor sannolikhet att bl.a. större delen av miljonprogrammets bostäder inte från början försetts med sådan utrustning. Även om vissa kompletteringar i efterhand kan ha gjorts i delar av det äldre bostadsbeståndet finns det förmodligen ett mycket stort antal lägenheter i områden med en hög andel barnfamiljer som helt saknar säkerhetsutrustning. Resultaten av de undersökningar som bl.a. () gjort av barnolycksfall utgör en sorglig bekräftelse på detta förhållande. BO:s undersökningar har visat att nästan alla dödsolyckor där barn fallit ut från fönster och balkonger har inträffat i hus byggda . BO har konstaterat att många av olyckorna hade kunnat undvikas om krav på säkerhetsanordningar funnits även för dessa årgångar av hus. BO har också föreslagit att barnsäkerhetskraven i byggregler även skall gälla fastigheter byggda . föreslog samma sak . Under en följd av år reagerade regeringen inte alls på de förslag som myndigheterna fört fram. Till slut tillsatte regeringen en barnsäkerhetsdelegation med uppgift att se över frågor om säkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Barnsäkerhetsdelegationen redovisade sitt slutbetänkande . Det innehöll överväganden och förslag i många frågor. Delegationen redovisade däremot inte några överväganden i frågan om behovet av och lämplig utformning av en lagstiftning om barnsäkerhetskrav i äldre bebyggelse, trots att detta ingick i uppdraget. I samband med bostadsutskottets behandling av motioner om barnsäkerhet föregående år framkom vid en redovisning från att det inte föreligger några planer från regeringens sida på att ta initiativ som kan leda till en förbättrad barnsäkerhet i äldre bostäder. Vi anser mot denna bakgrund att det borde vara uppenbart att det krävs ett initiativ från bostadsutskottet och i frågan. bör således begära av regeringen att den återkommer med ett förslag i enlighet med motion 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 19. Cykelparkeringar, punkt 14 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:T612 yrkandena 4-6. Ett viktigt inslag i arbetet med att lägga om samhällsplaneringen och utformningen av den fysiska miljön i en långsiktigt hållbar riktning är att stimulera olika miljövänliga transportsystem. En kraftig ökning av cykeltrafiken bör eftersträvas, särskilt inom tätbebyggt område. Det är också nödvändigt att stimulera kombinationer av olika miljövänliga transportsystem. Motion 2005/06:T612 (mp, fp, kd, c, -) innehåller ett antal förslag som kan bidra till en positiv utveckling av cykelanvändningen. Jag anser att de tre förslag i denna motion som behandlas av bostadsutskottet och som bl.a. gäller behovet av normer för cykelparkeringar bör bifallas av . Hela-resan-konceptet, dvs. kombinationen av cykling och kollektivtransport, förutsätter att det finns tillräckligt många och säkra cykelparkeringar vid resecentrum. Undersökningar i bl.a. visar att bra cykelparkeringar ökar underlaget för kollektivtrafiken avsevärt. I är det emellertid snarare undantag än regel med tillfredsställande cykelparkeringar vid resecentrum. Det finns därför ett uttalat behov av normer för sådana parkeringar. När ett köpcentrum byggs finns det normer för hur många bilparkeringsplatser som skall byggas i anslutning till det. Några normer för byggande av cykelparkeringar finns däremot inte. Vill vi få ett hållbart samhälle måste cykling till och från köpcentrum möjliggöras och underlättas. Därför bör regeringen se till att det tas fram normer för säkra cykelparkeringar i anslutning till köpcentrum samt att kommunerna ges möjlighet att kräva att cykelbanor byggs ut vid anläggandet av ett köpcentrum. Det finns normer för hur cykelparkeringar vid flerfamiljshus skall dimensioneras. Det tycks dock som om dessa normer är för snålt tilltagna eftersom erfarenheten visar att existerande cykelgarage ofta är överfulla.