bet · GT01MJU12 · 2006-03-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet behandlar i detta betänkande 24 motioner om vissa miljöfrågor från allmänna motionstiden . De sammanlagt 37 yrkandena rör områdena miljöpolitik, vatten- och luftvård, kemikaliekontroll samt avfall och återvinning. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. I betänkandet finns 22 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motion 2005/06:MJ522 yrkande 3. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Definition av långsiktigt hållbar utveckling avslår motion 2005/06:MJ289. Reservation 2 (mp) Miljöpolitik för sysselsättning och nya företag avslår motion 2005/06:MJ532 yrkande 3. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:MJ532 yrkande 15. Reservation 4 (kd, c, mp) Vågenergi för syresättning av avslår motion 2005/06:MJ392. Övergödningseffekter till följd av stormen avslår motion 2005/06:MJ519 yrkande 30. Reservation 5 (fp) Restriktioner för gödselanvändning i vissa fall avslår motion 2005/06:MJ394 yrkande 9. Reservation 6 (fp, mp) avslår motion 2005/06:MJ439 yrkande 3. avslår motionerna 2005/06:U290 yrkande 22 och 2005/06:MJ522 yrkande 14. Nationell strategi för miljö och hälsa avslår motion 2005/06:So554 yrkande 6. Reservation 7 (v, mp) Socioekonomiska kostnader för kemikalieanvändningen avslår motion 2005/06:MJ592 yrkande 5. Reservation 8 (mp) avslår motion 2005/06:MJ371 yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (c) avslår motion 2005/06:MJ302 yrkande 4. Reservation 10 (mp) avslår motion 2005/06:MJ513 yrkande 2. Reservation 11 (mp) avslår motion 2005/06:MJ318. avslår motion 2005/06:MJ596 yrkande 36. Reservation 12 (m, fp, kd, c) Avfallsförbränningens effekt på miljö och hälsa avslår motion 2005/06:MJ278 yrkande 4. Reservation 13 (v, mp) Näringslivets engagemang i marksaneringen avslår motion 2005/06:MJ297 yrkande 2. Reservation 14 (v, mp) Småföretagarnas situation vid avfallsavlämning avslår motion 2005/06:MJ597. Reservation 15 (mp) avslår motion 2005/06:MJ426 yrkandena 1 och 2. avslår motion 2005/06:MJ394 yrkande 20. avslår motion 2005/06:MJ481 yrkande 1. Skärpta regler för producentansvaret m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ290 yrkande 4 och 2005/06:MJ590 yrkandena 1 och 4. Resurshushållningsaspekten som krav vid egenkontroll avslår motion 2005/06:MJ590 yrkande 3. Reservation 16 (mp) avslår motion 2005/06:MJ439 yrkande 6. Reservation 17 (v) avslår motion 2005/06:MJ590 yrkande 2. Reservation 18 (mp) Materialbolagens ansvar för insamling på landsbygden avslår motion 2005/06:MJ290 yrkande 1. Reservation 19 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ290 yrkande 2 och 2005/06:MJ510. Reservation 20 (mp) Användning av avgiften för återbruk m.m. avslår motion 2005/06:MJ290 yrkande 3. Skärpta sanktioner avseende producentansvaret avslår motion 2005/06:MJ590 yrkande 5. Reservation 21 (mp) Arbetsmarknadskonsekvenser av ökad materialåtervinning avslår motion 2005/06:MJ535 yrkande 2. Reservation 22 (kd, v, mp) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) om miljöpolitikens roll med hänvisning till bl.a. vad regeringen anfört i miljömålspropositionen. Vidare avstyrks ett motionsförslag (mp, -) om definition av begreppet hållbar utveckling mot bakgrund av vad utskottet tidigare uttalat om olika dimensioner i detta begrepp. I fråga om ett motionsyrkande (c) om en miljöpolitik för sysselsättning och nya företag säger sig utskottet inte ha någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller att se på miljöfrågorna som en tillväxtfaktor. Yrkandet avstyrks därför. Ett motionsyrkande (c) om storstadens miljöproblem avstyrks likaså eftersom utskottet anser att dessa har uppmärksammats i olika sammanhang. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (mp), 3 (m, fp, kd, c) och 4 (kd, c, mp). I motion 2005/06:MJ522 (m) sägs att politikens roll skall vara att fastställa mål och utforma styrmedel. När det gäller miljöpolitiken är utgångspunkten för miljöpolitiken den enskilda människans ansvar. Skötseln och förvaltandet av naturen kan förbättras om fler uppgifter får skötas av enskilda markägare. Med denna inriktning kan staten koncentrera sina resurser till miljöproblem som inte kan lösas av enskilda människor själva. Till de offentliga kärnuppgifterna hör miljöforskning, miljöövervakning samt ansvar för uppfyllande av nationella och internationella överenskommelser. Vidare måste staten ansvara för att såväl tillsynsverksamheten som rättsväsendet på miljöområdet fungerar. I en väl fungerande marknadsekonomi där marknadsmekanismerna utnyttjas också i miljöarbetet finns det goda förutsättningar för att kontinuerligt förbättra miljösituationen (yrkande 3). Enligt vad som framförs i motion 2005/06:MJ289 (mp, -) bör regeringen lägga fram ett förslag till om en distinkt definition av begreppet långsiktigt hållbar utveckling. Utgångspunkten bör vara ett naturvetenskapligt perspektiv, och målet bör vara att avvärja hot mot jordens livsuppehållande system. Motionärerna påminner om att begreppet hållbar utveckling myntades i samband med . I denna konstaterades att den ekonomiska utvecklingen resulterade i en miljöförstöring som gått så långt att jordens livsuppehållande system hotas och att förbrukningen av naturresurser med bred marginal överstiger tillväxten. De kritiserar att begreppet , inte minst i , har försetts med diverse ytterligare dimensioner med mer eller mindre klar innebörd: social, ekonomisk och kulturell hållbarhet. I takt med varje ny utvidgning av begreppet har betydelsen minskat, anser de och tillägger att uppdelningen i tre eller flera dimensioner dessutom kan innebära en risk för att dessa inbördes räknas som jämställda. Emellertid finns det en kvalitativ skillnad mellan den ekologiska dimensionen i förhållande till andra varianter av hållbarhet, inte minst eftersom de förändringar som klimatförändringar och annan miljöbelastning medför ofta är av oåterkallelig karaktär. I motion 2005/06:MJ532 (c) efterlyser man en miljöpolitik som ger förutsättningar för sysselsättning och nya företag. måste satsa ännu mera pengar och resurser på forskning och utveckling men också börja använda den kunskap som redan finns, heter det. Grunden till att åstadkomma det önskvärda teknikskiftet ligger helt i att se miljöfrågorna som en tillväxtfaktor och inte som en kostnad för samhället. Motionärerna hävdar mot den bakgrunden att miljöarbetet långsiktigt är en god ekonomisk investering , en investering som ger både nya företag, nya arbetstillfällen och bidrar till att öka konkurrenskraft i den allt tuffare globala konkurrensen (yrkande 3). I motion 2005/06:MJ532 (c) hävdas att storstadens miljöproblem kräver mer omfattande insatser. För att man skall få en bra stadsmiljö krävs noggrant genomtänkta planer och ett starkt medborgarinflytande. Trafiken är det största miljöproblemet i större städer, eftersom den leder till hälsoproblem som medför fler dödsfall än vad bilolyckor gör. En möjlighet att tillämpa miljöavgifter i trafiken bör införas för de kommuner och regioner som så önskar. Buller är ett växande problem och måste ha en självklar plats i kommunernas miljöarbete. Barnperspektivet måste också införlivas i arbetet (yrkande 15). Frågan om miljöpolitikens roll och inriktning behandlades av senaste gången (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:MJU1, rskr. 2005/06:106). Regeringen anförde sammanfattningsvis att det övergripande målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Genom en pådrivande miljöpolitik skall aktivt bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling, såväl nationellt som inom EU och globalt. Klimatförändringarna är en prioriterad miljöfråga för regeringen. Satsningarna på forskning och utveckling inom energi- och transportområdena behövs för att morgondagens energisnåla teknik skall kunna utvecklas. Behovet av att minska luftföroreningar ges fortsatt hög prioritet i miljöpolitiken. Miljömålsarbetet kräver en omfattande miljöövervakning för att följa tillståndet i miljön och effekter av vidtagna åtgärder. anslag för forskning finansierar programforskning samt vissa forskningsprojekt, utredningar och konferenser. behandlades även regeringens proposition Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Utskottet instämde i regeringens uppfattning att den tydliga miljömålsstruktur som har etablerats effektiviserar mål- och resultatstyrningen av arbetet med att lösa de stora miljöproblemen, särskilt som den kombinerats med ett tydligt uppföljningssystem. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som har refererats. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion MJ522 (m) yrkande 3[Avslag]. Vad härefter gäller motionsförslaget om en definition av begreppet långsiktigt hållbar utveckling kan utskottet konstatera att vid ett flertal tillfällen har behandlat närbesläktade motioner. presenterade regeringen sin skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling - ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129, bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41). I skrivelsen redovisades en första revidering av strategin , Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). Strategin hade två syften. Det ena var att uppfylla det internationella åtagandet att presentera en strategi för hållbar utveckling till FN . Det andra syftet var att ge en avstämning av och en framåtblick för arbetet med hållbar utveckling i . Vidare redovisades hur arbetet med internationella processer för hållbar utveckling förankras nationellt. Det framhölls att strategin omfattar alla dimensioner av hållbar utveckling: miljömässiga, sociala - inklusive kulturella - och ekonomiska. Den utgör en sammanfattning av mål, strategier och åtgärder som återspeglas i den förda politiken. Vidare redovisades att dessa tre dimensioner är beroende av varandra och måste vägas samman på ett balanserat sätt för att målet om en hållbar utveckling skall uppnås. Miljöpolitiken måste ses som nära sammankopplad med den ekonomiska och sociala utvecklingen. Utskottet sade sig dela regeringens uppfattning att ett hållbart samhälle är ett samhälle där ekonomisk tillväxt, full sysselsättning, social trygghet och sammanhållning inte sker till priset av en miljöpåverkan som slår tillbaka mot tillväxtens möjligheter. I det hållbara samhället skall hög tillväxt och social rättvisa förenas med en ren och människovärdig miljö. För att uppnå detta långsiktiga mål måste ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och miljöskydd samverka och behandlas på ett ömsesidigt förstärkande sätt. Mot bakgrund av vad som har anförts finner utskottet inte skäl till någon åtgärd från sida, varför motion 2005/06:MJ289 (-, mp) avstyrks. Utskottet vill beträffande förslaget om en miljöpolitik för sysselsättning och nya företag hänvisa till vad regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1), nämligen att miljöskydd för tillväxt och arbetstillfällen är en viktig del i att driva reformarbetet framåt för att nå målet med den s.k. Lissabonstrategin . Inom EU kommer regeringen att arbeta fortsatt intensivt för att den utvidgade unionen skall utveckla hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller att se på miljöfrågorna som en tillväxtfaktor. Det är enligt utskottets mening således angeläget att arbetet drivs vidare enligt denna linje. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ532 (c) yrkande 3[Avslag]. Beträffande frågan om storstadens miljöproblem instämmer utskottet med motionären att dessa bör ges en särskild uppmärksamhet. I detta sammanhang vill utskottet peka på att frågan om städernas planering innefattas i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. behandlade hithörande frågor i samband med behandlingen av miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändrat delmål 1 om planeringsunderlag. Detta innebär att skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för ett antal områden, däribland - hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras. Utskottet konstaterade att denna strecksats tydliggör vikten av planering för ett minskat transportbehov. Såvitt gäller frågan om trafikbullerstörningar hänvisade utskottet till att ett av de tio delmålen avser buller. Detta går ut på att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Utskottet instämde i vikten av att frågan om buller omhändertas i samband med planering och byggande av bostäder och konstaterade att har utarbetat en vägledning för bl.a. kommunerna i frågor som rör tillämpningen av riktvärdena för buller vid planering för och byggande av bostäder. Trafikbuller är ett gemensamt problem inom EU, och arbete för att finna former för att dämpa buller redan vid källan pågår. Kommissionen kommer att intensifiera arbetet med att minska buller från vägtrafiksektorn med utgångspunkt i pågående arbete inom expertgruppen för FN:s ekonomiska kommission för (UN/ECE). I sammanhanget hänvisade utskottet även till övergripande och samordnande ansvar för omgivningsbuller. I det nyssnämnda betänkandet behandlade utskottet även den strategi för effektivare energianvändning och transporter som redovisats i propositionen. Utskottet anförde att det - i likhet med regeringen - ansåg att det är viktigt att berörda myndigheter agerar samstämmigt och koordinerat. I fråga om minskade utsläpp från transporter sade sig utskottet dela regeringens bedömning om vikten av ytterligare utsläppsminskningar i transportsektorn för att man skall kunna nå uppsatta delmål. Vidare konstaterade utskottet att de ekonomiska styrmedel på transportområdet som togs upp i miljömålspropositionen också fanns med som konkreta förslag i budgetpropositionen för . I propositionen redovisade regeringen också sin bedömning att trängselskatt kan bidra till en minskning av utsläppen av kväveoxider, partiklar, kolväten och koldioxid. I miljömålspropositionen pekade regeringen ut barn- och ungdomspolitiken som ett av fyra strategiska områden i den kommande revideringen av den nationella strategin för hållbar utveckling. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen har fastställt ett åtgärdsprogram för att klara miljökvalitetsnormerna för partiklar och kvävedioxid i . Åtgärderna inriktas främst mot att begränsa utsläppen från trafiken som är den största föroreningskällan. En åtgärd för att minska partikelhalterna är att genom bättre information minska användningen av dubbdäck. En annan är att förbättra metoderna för att rengöra vägarna. Dessa åtgärder, som skall vidtas av myndigheter och , bör leda till att miljökvalitetsnormerna inte överskrids. Även inom EU pågår ett arbete för att komma till rätta med de problem som man pekar på i motionen. I det framlagda meddelandet om Den temainriktade strategin för stadsmiljön (KOM (2005) 718) betonar kommissionen att stadsområdena har en viktig roll när det gäller att uppnå målen i för hållbar utveckling. De åtgärder som erbjuds inom strategin syftar till ett bättre genomslag för EU:s lagstiftning och miljöpolitik på lokal nivå. De går ut på att stödja och stimulera lokala myndigheter när det gäller att införa en mera integrerad syn på politisk styrning och lokal förvaltning. Dessutom skall medlemsstaterna uppmanas att stödja denna process och utnyttja de möjligheter som erbjuds på EU-nivå. Utskottet konstaterar således att problemen uppmärksammas i en rad olika sammanhang och utgår från att regeringen även i fortsättningen verkar för en bättre miljö i storstäderna. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ532 (c) yrkande 15[Avslag]. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (s) om vågenergi för syresättning av med hänvisning till bl.a. pågående diskussioner om sådan ny teknologi. Vidare avstyrks ett yrkande (fp) om övergödningseffekter till följd av stormen , då getts i uppdrag att utvärdera stormen bl.a. ur ekologiska aspekter. Även motionsyrkanden om dels (fp) gödselanvändning i vissa fall, dels (v) en sjörestaureringsplan för avstyrks. Jämför reservationerna 5 (fp) och 6 (fp, mp) samt särskilt yttrande (v). Den tillväxt av blåalger som har drabbat kan utgöra en fara för både människor och djur som badar i vattnet, påpekar man i motion 2005/06:MJ392 (s). För att åter få ett friskt och levande innanhav behöver havet syresättas. Motionären anför att detta kan genomföras genom att flytande syreverk pumpar friskt ytvatten ned till havsbotten. Det handlar om att utnyttja vågenergi för att pumpa stora mängder vatten genom syreverken för att sedan återvinnas. I motion 2005/06:MJ519 (fp) framhålls vikten av att övergödningseffekter till följd av stormen som uppkommer uppmärksammas. De stora skogsområden som har avskogats till följd av stormen avvattnas i floderna , och , påpekar man i motionen. Det är därför viktigt att förhållandena, inte minst i , följs noga (yrkande 30). Restriktioner mot användning av natur- och handelsgödsel med hänsyn till lokala förhållanden förordas i motion 2005/06:MJ394 (fp). Det påpekas att generellt har en hög grundvattenkvalitet men att det trots detta finns exempel på områden där t.ex. pesticider från jordbruket har återfunnits i grundvatten. Varje vattenavrinningsområde måste få sitt lokalt anpassade åtgärdsprogram (yrkande 9). En sjörestaureringsplan för efterlyses i motion 2005/06:MJ439 (v). Man föreslår att i i samarbete med berörda kommuner skall ges i uppgift att ta fram en sådan. Motionärerna framhåller att övergödda sjöar och vattendrag i denna region alltjämt är ett stort problem, förorsakat av orenade avlopp som har gått rakt ut i sjöarna under många decennier. Enligt vad som sägs i motionen går sjöarna att restaurera, men det kräver ofta många års behandling (yrkande 3). Inledningsvis tar utskottet upp förslaget om vågenergi för syresättning av . Enligt utskottets mening är tillståndet i ett av de svåraste miljöproblemen i . Trots vidtagna åtgärder av olika slag kvarstår problemen med syrebrist och övergödning i . Utskottet ansluter sig därmed till motionärernas synpunkter när det gäller vikten av att komma till rätta med dessa problem. Regeringen presenterade i sin skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173, bet. 2005/06:MJU 4, 2005/06:30) ett nytt sätt att arbeta med övergödning och andra problem i havsmiljön. Strategin innebär att myndighetssamordningen för havsmiljön blir effektivare. får det övergripande ansvaret för havsmiljön. En samordningsgrupp för havsmiljöfrågor med cheferna för berörda myndigheter bildas för att effektivisera samordningen. Dessutom knyts ett rådgivande havsmiljöråd till . Vidare får i uppdrag att utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för olika lösningar på problemen med syrebrist och fosforöverskott i djupvatten och bottnar i främst . Utskottet instämde i vad regeringen anfört i skrivelsen. Regeringen gav ett uppdrag till att ta fram en aktionsplan för havsmiljön med förslag till konkreta åtgärder. Avsikten är att denna skall presenteras . Enligt vad utskottet har inhämtat från har en internationell expertpanel om bl.a. tagit upp frågan om huruvida man - parallellt med åtgärderna att minska utsläppen av kväve och fosfor - skulle kunna åstadkomma en rening av med hjälp av syresättning. Inom forskarsamhället har diskussioner förts om en sådan, ännu oprövad, teknik för att nå bottensedimentet. Kontakter pågår mellan och om möjligheten att genomföra en försöksverksamhet. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår och som också innefattar en prövning av förutsättningarna för ny teknologi som kan bidra till att problemen kan minskas och att åter kan bli ett levande hav. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att motion 2005/06:MJ392 (s) kan komma att bli helt eller delvis tillgodosedd och den avstyrks därför. Vad härefter gäller frågan övergödningseffekter till följd av stormen delar utskottet uppfattningen att det är angeläget med uppföljning av förödelsen även från miljömässiga utgångspunkter. vill utskottet erinra om att hithörande frågor har behandlats vid tidigare tillfällen i , senaste gången i samband med miljömålspropositionen (prop. 2004/06:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Enligt miljökvalitetsmålet Ingen övergödning skall halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. När det gäller skogsbrukets påverkan på övergödningen fastställdes att kunskapsunderlaget behöver förbättras. Utskottet konstaterade att regeringen hade för avsikt att uppdra åt att i samråd med utreda behovet av och möjligheterna att införa ett nytt delmål, nämligen om kväveupplagring och kväveläckage i skogsmark. Med anledning av den nu aktuella motionen vill utskottet även erinra om att av regeringen har getts i uppdrag att i samverkan med och andra berörda myndigheter utvärdera de ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenserna av stormen för skogsbruket. Inom ramen för ett av de fem delprojekten, nämligen om miljöeffekter, har en studie genomförts av IVL om utlakningen av bl.a. kväve och hur förekomsten av denna kan förväntas öka i olika avrinningsområden. Enligt vad utskottet har inhämtat omfattar studien bl.a. . Vidare vill utskottet peka på att har godkänt förslag till återbeskogningsstöd efter stormen . Kommissionen anser att stormen var exceptionell - både när det gäller den särskilda intensiteten och de extrema skadorna - och att den därför kan betecknas som en naturkatastrof. Regeringen har beslutat en stödförordning i enlighet med förslaget som innebär att avsätts . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 30[Avslag]. Vad härefter gäller motionsförslaget om restriktioner för gödselanvändning i vissa fall kan utskottet konstatera att avslog ett närbesläktat motionsyrkande (bet. 2004/05:MJU3). Det hänvisades bl.a. till att det inom miljö- och landsbygdsprogrammet finns ett flertal åtgärder som syftar till att minska växtnäringsförlusterna från jordbruksmark. Det framhölls också att genom återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel lämnas stöd för att bl.a. minska övergödning. Någon anledning till ändrat ställningstagande kan utskottet inte finna och avstyrker således motion 2005/06:MJ394 (fp) yrkande 9. I fråga om förslaget om en sjörestaureringsplan för har utskottet från i fått bekräftat vad som anförs i motionen, nämligen att det generellt sett finns många sjöar som varit hårt belastade av avloppsvatten. Visserligen har dessa sjöar numera avlastats, men man har ännu inte kunnat se någon förbättrad miljökvalitet. Den främsta orsaken torde vara förekomsten av förorenade bottensediment. Inom det berörda vattenområdet, Norra vattendistrikt, är vattenmyndigheten förlagd till i . Avsikten är att ett vattenreningsprogram skall tas fram och - i förlängningen härav - att även ett åtgärdsprogram skall utarbetas. Några medel på länsnivå finns emellertid inte avsatta för eventuella åtgärder. Utskottet konstaterar att problemet är uppmärksammat och att arbete pågår för att utröna behov av åtgärder m.m. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ439 (v) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet