bet · GT01SkU18 · 2006-04-06 00:00:00 — Motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden om beskattningen av fastigheter och förmögenhet. I flera fall hänvisar utskottet till pågående arbete i , t.ex. beredningen av vissa förslag som lagts fram av . En fråga som tilldragit sig ett särskilt intresse gäller hur överskottslikviditet i onoterade aktiebolag skall behandlas vid förmögenhetsbeskattningen av bolagets ägare. Utskottet hänvisar i denna fråga till en kommande skatteöversyn och till att regeringen med förtur vill pröva att utforma en regel som beaktar den latenta skatteskuld som ingår i ett aktiebolags överskottslikviditet. Därmed anser utskottet även att en motion (v) som väckts i denna fråga får anses vara tillgodosedd. Till betänkandet har lämnats 13 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avskaffad eller sänkt fastighetsskatt avslår motionerna 2005/06:Sk215, 2005/06:Sk218, 2005/06:Sk261, 2005/06:Sk275 i denna del, 2005/06:Sk329, 2005/06:Sk356, 2005/06:Sk368 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk399 i denna del, 2005/06:Sk460 yrkande 6, 2005/06:Sk528 yrkande 2 i denna del, 2005/06:So642 yrkande 7 i denna del, 2005/06:Kr376 yrkande 28, 2005/06:N381 yrkande 7, 2005/06:Bo244 yrkande 5 i denna del, 2005/06:Bo276 yrkande 18, 2005/06:Bo298 yrkande 41 och 2005/06:Bo338 yrkande 8. Reservation 1 (m, fp, c) Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2005/06:Sk312, 2005/06:Sk528 yrkandena 1 och 3-5 samt 2005/06:Bo257 yrkande 8. Reservation 3 (m, fp, c) Reservation 4 (v) avslår motionerna 2005/06:Fi317 yrkande 17, 2005/06:Sk273, 2005/06:Sk323, 2005/06:Sk405, 2005/06:Sk528 yrkande 8, 2005/06:MJ532 yrkande 17, 2005/06:N476 yrkande 11 och 2005/06:Bo256 yrkande 16. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk340 och 2005/06:Sk419. avslår motion 2005/06:Sk248. avslår motionerna 2005/06:Sk365, 2005/06:Sk439 och 2005/06:Sk479 yrkande 1. avslår motionerna 2005/06:Sk316, 2005/06:Sk325, 2005/06:Sk371, 2005/06:Sk440 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:So643 yrkande 2. Reservation 6 (v) avslår motionerna 2005/06:Sk237 och 2005/06:Sk442. Reservation 7 (kd) Vinstberäkning vid avyttring av äldre småhus avslår motion 2005/06:Sk452. Reservation 8 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk344 yrkande 1, 2005/06:Sk402, 2005/06:Sk454, 2005/06:Sk475, 2005/06:Bo276 yrkandena 20, 21 och 22 i denna del och 2005/06:Bo338 yrkande 17. Reservation 9 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk221 och 2005/06:Sk518. avslår motionerna 2005/06:Sk431, 2005/06:Sk435 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk478 och 2005/06:Bo276 yrkandena 19 och 22 i denna del. Reservation 10 (m, fp) Reservation 11 (kd) avslår motion 2005/06:Sk520. avslår motionerna 2005/06:Sk461, 2005/06:Bo302 yrkandena 4 och 5 samt 2005/06:Bo335 yrkande 31. Reservation 12 (v) avslår motionerna 2005/06:Sk3 yrkande 7, 2005/06:Sk214, 2005/06:Sk272, 2005/06:Sk275 i denna del, 2005/06:Sk368 yrkande 3, 2005/06:Sk378, 2005/06:Sk399 i denna del, 2005/06:Sk456, 2005/06:Sk528 yrkande 2 i denna del, 2005/06:So642 yrkande 7 i denna del, 2005/06:N434 yrkande 4, 2005/06:Bo244 yrkande 5 i denna del och 2005/06:Bo298 yrkandena 42 och 43. Reservation 13 (m, fp, kd, c) Latent skatteskuld i överskottslikviditet m.m. avslår motion 2005/06:Sk379. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid behandling av inkomstberäkningen (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1) behandlades motionsyrkanden om inriktningen av skattepolitiken, bl.a. i fråga om fastighetsskatten och sådana förslag om förändringar i förmögenhetsskatten som utgjorde en del av de borgerliga partiernas alternativa förslag till regeringens och samarbetspartiernas budgetförslag för . tog ställning till regeringens förslag och motionsyrkandena (bet. 2005/06:FiU1, yttr. 2005/06:SkU1y, rskr. 2005/06:34). I det följande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden om beskattning av fastighet och förmögenhet. Med något undantag har motionerna väckts under den allmänna motionstiden . Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om utredningar kring eller ändringar av olika regler i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, , och lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, SFL. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i bilaga 1. Avskaffad eller sänkt fastighetsskatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om att avskaffa eller se över fastighetsskatten. Jämför reservationerna 1 (m, fp, c) och 2 (kd). Fastighetsskatt beräknas på taxeringsvärdet. För småhus, privatbostad i utlandet och kommersiella lokaler i hyreshus är skattesatsen . På bostadsdelen i hyreshus, industrienhet och på elproduktionsenhet tas fastighetsskatt ut . För vattenkraftverk gäller dock skattesatsen , vilket är en avvikelse från den normala skattesatsen för vattenkraftverk som är . För nybyggda eller renoverade bostadshus gäller vissa nedsättningsregler. Vid stigande marknadsvärden tillämpas en dämpningsregel som medför att höjningen inte slår igenom utan fördelas . En särskild begränsningsregel har införts för hushåll med låga inkomster. Den innebär att fastighetsskatten för permanentbostaden för berörda hushåll begränsas till av hushållets samlade inkomster. I flera motioner föreslås att fastighetsskatten skall avvecklas. Det är motionerna Sk215 av (), Sk261 av (), Sk275 i denna del av och (), Sk329 av och (), Sk368 yrkande 2 av och (), Sk399 i denna del av (m), So642 yrkande 7 i denna del och Bo276 yrkande 18 av m.fl. (m), Kr376 yrkande 28 av m.fl. (fp), Bo244 yrkande 5 av m.fl. (fp) och Bo298 yrkande 41 av m.fl. (fp). Att fastighetsskatten skall avskaffas och ersättas av en fastighetsavgift föreslås i motionerna Sk460 yrkande 6 av (), N381 yrkande 7 av och () och Bo338 yrkande 8 av m.fl. (kd). Fastighetsskatten är en del i den översyn av levnadskostnadsnivån hos permanentboende i orter med hög besöksnäring under delar av året som efterlyses i motion Sk356 av och (). I motion Sk528 yrkande 2 i denna del vill m.fl. (c) att ställer sig bakom ett uttalande om fastighetsskattens skadliga påverkan på samhällsekonomin. I motion Sk218 yrkar () att någon form av schablonavdrag bör införas för den bofasta skärgårdsbefolkningen i avvaktan på fastighetsskattens avskaffande. och () föreslår i sin motion Sk368 yrkande 1 även att det skall införas en likviditetsprincip i svensk beskattning, dvs. att skatt skall tas ut först då det finns pengar att betala skatten för, t.ex. när fastigheten säljs. beräknas statens intäkter från fastighetsskatten till ca . Ett slopande av fastighetsskatten skulle få betydande statsfinansiella återverkningar. Det finns även starka principiella skäl mot att avskaffa fastighetsskatten eftersom den utgör en del av kapitalinkomstbeskattningen. Detta innebär att det bör finnas en likformighet och enhetlighet mellan beskattningen av en fastighet och beskattningen av avkastningen av övriga kapitaltillgångar samt att ränteutgifter - även sådana som avser bostadslån - bör förbli avdragsgilla. Fastighetsskatteuttaget bör således ligga rimligt i nivå med beskattningen av andra kapitalinkomster. måste fastighetsskattens nivå avvägas och utformas så att den inte leder till orimliga effekter för hushållen. De senaste årens kraftiga prisstegringar på bostäder har mötts med sänkningar av skattesatsen, med dämpningsregler och begränsningsregler för hushåll med små inkomster. Senast i samband med statsbudgeten utvidgades begränsningsregeln så att i normalfallet högst av ett hushålls inkomster skall gå till fastighetsskatt på den permanenta bostaden. Det är enligt utskottets mening angeläget att fastighetsskattens effekter också i fortsättningen övervakas noga för att det skall finnas en beredskap att göra de justeringar som kan behövas. Utskottet anser emellertid inte att det finns ett behov för att besluta om ett tillkännagivande till regeringen om fastighetsskattens effekter för samhällsekonomin eller för vissa regioner. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som behandlas under förslagspunkten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om ändrad beräkningsgrund för fastighetsskatten. Jämför reservationerna 3 (m, fp, c) och 4 (v) samt särskilt yttrande (kd). Taxeringsvärdet skall i princip motsvara av marknadsvärdet. Marknadsvärdet bestäms i första hand med ledning av fastighetsförsäljningar i orten. Av 5 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152, FTL) framgår att härvid skall bortses från försäljningar om vilka man kan anta att ovidkommande omständigheter har inverkat på priset. Om inga fastigheter har sålts inom ett värdeområde, eller för få för att värdenivån inom området med säkerhet skall kunna bestämmas, får ledning hämtas från försäljningar inom andra värdeområden, där förutsättningarna för prisbildningen kan antas vara likartade (5 kap. 5 a § FTL). Denna regel infördes inför den allmänna fastighetstaxeringen av småhus 2003 (prop. 2000/01:121, bet. 2000/01:SkU25). En särskild utredare hade då haft i uppdrag (dir. 1997:36) att se över både förfarandereglerna och de materiella reglerna för fastighetstaxering och att undersöka om de reglerna uppfyllde syftet med dem, dvs. att taxeringsvärdena återspeglar marknadsvärdena. Utredningen presenterade i betänkandet SOU 2000:10 Fastighetstaxering - precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar en omfattande statistisk undersökning och lämnade olika förslag på förbättringar. När det gällde frågan om antalet värdeområden skulle kunna medföra en bättre precision vid bestämmande av riktvärden kom fram till att den bästa utgångspunkten vid indelningen i värdeområden torde vara att skapa homogena områden i den meningen att områden med likartad prisbildning och med likartad bebyggelse skall bilda egna områden. Att i lagstiftningen ange att ett visst antal köp skall vara hänförliga till värdeområdet skulle enligt utredningen inte garantera en ökad träffsäkerhet för att nå rätt basvärde för den enskilda fastigheten. I motion Sk312 yrkar () på att en övergång till en fastighetsskatt som baseras på inköpspris och grundas på en fastighets miljöbelastning skall utredas. m.fl. (c) föreslår i motion Sk528 att rättssäkerheten i den nuvarande fastighetstaxeringen skall stärkas bl.a. genom färre värdeområden (yrkande 1), en skyndsam utredning av ett nytt system för fastighetstaxering som skall gälla i avvaktan på att fastighetsskatten kan avvecklas (yrkande 3), en utredning om att införa en på medianvärde baserad värdering vid fastighetstaxeringen (yrkande 4) och ett tak för tomtvärdet för normaltomter vid fastighetstaxeringen för småhus om (yrkande 5). Enligt motion Bo257 yrkande 8 av m.fl. (v) bör en beskattning efter boendeform i stället för efter hustyp genomföras i enlighet med ett tidigare förslag av betänkande. I huvudbetänkande SOU 2004:36 Reformerade egendomsskatter diskuteras i samband med fastighetsbeskattningen även frågan om alternativa beräkningsunderlag för fastighetsskatten. Kommittén konstaterar dock att andra modeller än sådana som bygger på taxeringsvärdet är kortsiktiga lösningar som inte på ett tillfredsställande sätt löser likviditets- och förutsebarhetsproblemen utan skapar oacceptabla fördelningseffekter och regionalpolitiska effekter på inkomster och förmögenheter. har även analyserat frågan om uttaget av fastighetsskatt kan kopplas till inkomstskattelagens (1999:1229, IL) indelning av fastigheter för att åstadkomma att småhus med bostadsrätt och hyresrätt beskattas på samma sätt som annat boende inom respektive upplåtelseform. Kommittén påpekar vissa brister med en sådan lösning men anvisar en enklare och mer ändamålsenlig väg om man vill minska asymmetrin i beskattningen av boende inom en och samma upplåtelseform. Ett sådant alternativ, som enligt kommittén inte kräver lika stora ingrepp i lagstiftningen, är att beträffande småhus med bostadsrätt eller hyresrätt ange i lagtexten att fastighetsskatten skall tas ut om dessa fastighetstyper utgör näringsfastigheter vid inkomsttaxeringen, dvs. ingår i en näringsverksamhet. När det gäller antalet värdeområden och metoder för att uppnå så stor precision som möjligt i värderingsarbetet vid fastighetstaxeringen måste det naturligtvis finnas en beredskap att ta till vara erfarenheterna från varje fastighetstaxering och de möjligheter till förbättringar som uppkommer. Utskottet ställer sig dock mycket tveksamt till om t.ex. förslaget att kraftigt minska antalet värdeområden verkligen skulle kunna bidra till en förbättrad prisstatistik. Utskottet utgår ifrån att frågorna om beräkningsgrund för fastighetsskatt övervägs vidare inom och att regeringen också fortlöpande bevakar möjligheten att förbättra träffsäkerheten i arbetet med fastighetstaxeringen. Det är enligt utskottets mening inte påkallat med tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionerna. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om avsteg från taxeringsvärdets koppling till marknadsvärdet för vissa typer av investeringar. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). En grundläggande princip för fastighetstaxeringen är att taxeringsvärdet skall spegla marknadsvärdet. För att undvika att denna princip frångås har en skattereduktion i stället lämnats för vissa miljöförbättrande installationer i småhus som används som permanentbostad, nämligen installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus och installation av energieffektiva fönster i ett befintligt småhus (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11). I betänkande SOU 2004:36 Reformerade egendomsskatter framhöll att användningen av ekonomiska styrmedel som t.ex. skatter och bidrag kan vara effektiva sätt att uppnå önskade miljöeffekter, men ansåg ändå att kravet på likformighet i beskattningen av olika kapitaltillgångar gör att fastighetsskatten även i fortsättningen bör baseras på fastigheternas marknadsvärden. I några motioner föreslås att åtgärder på fastigheter som sparar energi och gynnar en god miljö inte skall påverka taxeringsvärdet och leda till höjd skatt. Förslag med en sådan inriktning finns i motionerna Fi317 yrkande 17 av m.fl. (fp), Sk273 av (), Sk323 av och (), Sk405 av (), Sk528 yrkande 8 av m.fl. (c), MJ532 yrkande 17 av m.fl. (c), N476 yrkande 11 av m.fl. (kd) och Bo256 yrkande 16 av m.fl. (fp). Enligt m.fl. skall sådana åtgärder ses som ett första steg i en reform av boendeskatterna som tydligt stimulerar ett hållbart och energieffektivt boende. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det i vissa situationer kan vara effektivt att använda skatteinstrumentet för att uppnå önskade miljöeffekter. Så har också skett genom införandet tidigare av den temporära möjligheten till skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus. Däremot vidhåller utskottet sin uppfattning, som även kommer till uttryck i huvudbetänkande SOU 2004:36, att kravet på likformighet i beskattningen av olika kapitaltillgångar gör att fastighetsskatten även i fortsättningen bör baseras på fastigheternas marknadsvärden. Eftersom förslagen i motionerna innebär ett avsteg från denna grundläggande princip avstyrker utskottet dessa. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om att tomträttshavare skall befrias från att betala fastighetsskatt. Jämför särskilt yttrande (kd). Vid beskattningen behandlas tomrätt på samma sätt som fastighet. En konsekvens av detta är att det är tomträttsinnehavaren och inte ägaren som betalar fastighetsskatt för en fastighet som innehas med tomträtt. Tomträttsinnehavaren medges avdrag för sin tomträttsavgäld under inkomst av kapital och har talerätt i fråga om fastighetsskatten och underlaget för denna. I motion Sk340 av () yrkas att mark som upplåts med tomträtt inte skall belastas med fastighetsskatt för tomträttshavaren. Ett liknande förslag finns i motion Sk419 av (). Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt yrkanden om att fastighetsskatt inte skall tas ut av tomträttshavare. Därvid har utskottet framhållit att det är svårt att se att en sådan förändring som motionärerna föreslår skulle vara till fördel för tomträttshavarna. Detta eftersom fastighetsägaren, som i så fall skulle bli skyldig att betala fastighetsskatten, skulle behöva kompensera sig genom höjda avgälder. Dessutom skulle avdragsrätten för avgälderna för tomträttshavaren kunna komma att bli ifrågasatt. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att avskaffa fastighetsskatten på vindkraftverk. Jämför särskilt yttrande (kd). Gällande rätt, m.m. Vindkraftverk taxeras som elproduktionsenhet, och fastighetsskatten för elproduktionsenheter uppgår till . I fastighetstaxeringshänseende betraktas vindkraftverk som en byggnad. Vid allmänna fastighetstaxering rekommenderade (numera ) att vindkraftverk värderas till per installerad kW. I samband med budgetbeslutet beslutades att en avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft (den s.k. miljöbonusen) skulle påbörjas fr.o.m. , något olika för landbaserade respektive havsbaserade vindkraftverk. Avtrappningen har fortsatts fr.o.m. (prop. 2005/06:1, volym 1, s. 143). Regeringen har lämnat proposition 2005/06:143 Miljövänlig el med vindkraft - åtgärder för ett livskraftigt vindbruk. I propositionen föreslås bl.a. att fastighetsskatten på vindkraftverk skall sänkas från till . I motion Sk248 yrkar och () att fastighetsskatten på vindkraftverk skall avskaffas. Förslaget syftar bl.a. till att ge en stimulans för utbyggnad av småskalig vindkraft. kommer att ta ställning till regeringens förslag om olika åtgärder i proposition 2005/06:143 som syftar till att förbättra förutsättningarna för en utbyggnad av vindkraften. Bland dessa åtgärder ingår sänkt fastighetsskatt på vindkraftverk. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionärernas förslag om slopad fastighetsskatt på vindkraft. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om sänkt fastighetsskatt på kommersiella lokaler till samma nivå som industrilokaler. Jämför särskilt yttrande (kd). Som ett led i finansieringen av vårt medlemskap i beslutade att ta ut fastighetsskatt på kommersiella lokaler och industrifastigheter. Skatten för kommersiella lokaler bestämdes till och för industrienheter till . I förarbetena uttalades att nivån på fastighetsskatten generellt sett borde vara låg eftersom skattebelastningen på en fastighet är oberoende av fastighetens faktiska avkastning. Särskilt gällde detta för fastigheter i sektorer som är utsatta för internationell konkurrens. En lämplig nivå för fastighetsskatten för industrifastigheter bedömdes vara av taxeringsvärdet. gjordes bedömningen att en rimlig nivå på uttaget av fastighetsskatt på lokalhyreshus var av taxeringsvärdet (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28). I motion Sk365 yrkar och () att fastighetsskatten på kommersiella lokaler skall vara samma som på industrilokaler. () yrkar i motion Sk439 att lokaler som används för näringsverksamhet skall beskattas lika. Enligt motion Sk479 yrkande 1 av () skall samma fastighetsskatt gälla för hotell- och restaurangnäringen som för industrin. Utskottet anser att fastighetsskatten för de aktuella fastighetsbestånden är väl avvägd. Om de fortsatta övervägandena i fråga om fastighetsskatten inom skulle resultera i väsentliga ändringar av fastighetsskatten för övriga fastigheter utgår utskottet ifrån att skatteförhållandena för även dessa byggnader uppmärksammas. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om hur vissa skall klassificeras vid fastighetstaxeringen. Jämför reservation 6 (v) och särskilt yttrande (kd). Gällande rätt, m.m. Vårdbyggnader är undantagna från skatteplikt. Som vårdbyggnad räknas byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorg om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad utgör också vårdbyggnad om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård och tillsyn (2 kap. 2 § FTL). som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kök räknas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehåller gemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagning och annan tillsyn. Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33) analyserade begreppet "särskilda boendeformer" och kom fram till att det enbart borde användas för äldreboende, bostäder med särskild service för funktionshindrade samt korttidsboende. Med äldreboende skulle enligt utredningen avses bostäder för permanent boende för äldre vars behov av vård eller omsorg, service samt trygghet inte kunde tillgodoses i ordinärt boende. Boende- och avgiftsutredningen ansåg att de särskilda boendeformerna borde behandlas på ett enhetligt sätt vid fastighetstaxeringen och överlämnade sina synpunkter till . tog inte ställning för eller emot Boende- och avgiftsutredningens förslag men konstaterade i sitt betänkande SOU 2000:10 Fastighetstaxering - precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar att om det genomförs bör kategorin "särskilda boendeformer" kunna utgöra skattebefriade enheter (s. 225-226). Finansministern har i svar på interpellation 2004/05:169 om fastighetsskatt på äldreboende anfört att gränsdragningen mellan sjukvårdsbyggnader och andra byggnader i praktiken har vållat svårigheter främst då det gäller vård i sjukhem eller annan vårdbyggnad än sjukhus för institutionell vård samt vård i eget hem. som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kök indelas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehåller gemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagning och annan tillsyn. Skulle denna typ av serviceboende anses som vårdbyggnad skulle detta i sin tur leda till nya gränsdragningsproblem. Finansministern har därför inte varit beredd att ge några ytterligare besked. I motion Sk316 yrkar m.fl. (v) på en översyn i syfte att införa regler som undanröjer osäkerheten kring hur de blandade boendeformerna inom äldreomsorgen skall behandlas vid fastighetstaxering. Ett liknande yrkande om uppföljning av hur äldreboenden behandlas vid fastighetstaxeringen finns i motion Sk371 av (). I motion Sk440 yrkandena 1 och 2 förordar () en översyn av tillämpningen av reglerna för vad som skall gälla för specialbyggnad vid fastighetstaxering och av möjligheter till fortsatt befrielse från fastighetsskatt för äldreboende. I motionerna Sk325 av och () och So643 yrkande 2 av m.fl. föreslås avskaffad fastighetsskatt för alla olika former av äldreboenden. Vid en tidigare behandling av motsvarande motionsyrkanden ansåg utskottet (bet. 2004/05:SkU21) att ett ställningstagande till denna fastighetstaxeringsfråga borde anstå till dess att rättsläget klarnat med hänsyn till mål (2991-2992/04) som väntade på avgörande i Regeringsrätten. Det gällde mål där vederbörande kommun hade överklagat kammarrättens domar och ville att byggnader för äldreboende där kommunen anvisat plats skulle taxeras som specialbyggnader och inte som hyreshusenheter, vilket kammarrätten funnit. Regeringsrätten har emellertid inte lämnat prövningstillstånd och därför står kammarrättens domar fast. Utskottet avstyrker motionerna, men utgår ifrån att regeringen följer utvecklingen på detta område och återkommer till om det visar sig att gällande regler inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om att slopa fastighetsskatten på bostäder i utlandet. Jämför reservation 7 (kd). Fastighetsskatt betalas även för privatbostäder i utlandet. Den skatterättsliga bestämmelsen finns i 1 § andra stycket FSL, där det anges att sådan bostad som enligt 2 kap. 8-12 §§ IL är privatbostad och som är belägen utomlands, är skattepliktig till fastighetsskatt. Skatteplikten gäller endast för tid under vilken ägaren varit bosatt i . Av bestämmelsen framgår vidare att en privatbostad inte innefattar mark.