bet · GT01UbU5 · 2006-01-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas 51 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om olika studiestödsfrågor. Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden. Betänkandet behandlar förslag om utredningar om och riktlinjer till ett nytt studiemedelssystem. Ett yrkande om rätt till att slippa avgifter och till finansiell kompensation för den som får vänta än på beslut från () avstyrks. Vidare behandlas frågor om höjd bidragsdel i studiemedlet, återbetalning och avskrivning av studielån och reglerna för högsta antalet veckor med studiemedel. Yrkanden om rätt till studiemedel för vissa studerande, t.ex. vid folkhögskolestudier och för elitidrottare behandlas också, liksom studiemedlens betydelse för att minska den sociala snedrekryteringen och trygghetssystemens anpassning till studerande. Yrkanden om tillkännagivande av en studiesocial utredning avstyrks också. När det gäller studiehjälpen avstyrks yrkanden som rör höjning av studiehjälpen, vissa utbetalningsfrågor, indragen studiehjälp vid ogiltig frånvaro. Vidare behandlas ett antal yrkanden som rör stöd vid inackordering. , reserverar sig till förmån för yrkandet om rätten att slippa avgifter och till finansiell kompensation vid fördröjd handläggning hos CSN. Dessa partier har också gemensamt reserverat sig i fråga om ett tillkännagivande om att en studiesocial utredning bör tillsättas. Reservationer finns också från , . I betänkandet finns också fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utredningar om ett förändrat studiestödssystem avslår motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 3, 2005/06:Ub382 yrkande 2 och 2005/06:Ub403 yrkande 1. Reservation 1 (m, kd) Reservation 2 (v) Riktlinjer för ett nytt studiestödssystem avslår motionerna 2005/06:Kr255 yrkande 7, 2005/06:Ub290 yrkandena 2 och 4, 2005/06:Ub381 yrkande 1 och 2005/06:Ub592 yrkande 1. Reservation 3 (m) Reservation 4 (c) Reservation 5 (mp) avslår motion 2005/06:Ub554 yrkande 5. Reservation 6 (kd) avslår motion 2005/06:Ub581. avslår motion 2005/06:Ub381 yrkande 3. Reservation 7 (m, fp, kd, c, mp) Bonus vid förtida återbetalning avslår motionerna 2005/06:Ub403 yrkande 2 och 2005/06:Ub554 yrkande 9. Reservation 8 (kd) Återbetalning i flera studielånssystem avslår motion 2005/06:Ub592 yrkande 2. Reservation 9 (m, c) Återbetalning vid lån i flera nordiska länder avslår motion 2005/06:Ub341. Reservation 10 (c) avslår motion 2005/06:Ub427 yrkande 6. Reservation 11 (fp) Avskrivning av studielån vid bosättning i glesbygd avslår motion 2005/06:Ub309. Dispens i fråga om antalet veckor med studiemedel avslår motionerna 2005/06:Ub427 yrkande 15 och 2005/06:Ub554 yrkande 8. Reservation 12 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub282 yrkande 2 och 2005/06:A309 yrkande 5. Reservation 13 (c) avslår motion 2005/06:Sf336 yrkande 34. avslår motionerna 2005/06:Kr214 yrkande 4 och 2005/06:Kr333 yrkande 3. Studiemedel m.m. för elitidrottare avslår motion 2005/06:Kr281 yrkande 7. avslår motion 2005/06:N474 yrkande 21. Studiemedel vid utlandsförlagd svensk högskoleutbildning avslår motion 2005/06:Ub272. avslår motion 2005/06:Ub579. Trygghetssystemens anpassning till studenter m.m. avslår motion 2005/06:Ub588 yrkandena 2, 3, 6 och 7. Reservation 14 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 8, 2005/06:Ub588 yrkandena 1 och 8 samt 2005/06:Ub592 yrkande 3. Reservation 15 (m, fp, kd, c, mp) avslår motion 2005/06:Ub588 yrkande 4. Reservation 16 (kd) avslår motion 2005/06:Sf330 yrkande 3. avslår motion 2005/06:Ub554 yrkande 1. Reservation 17 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub425 och 2005/06:Ub528. Indragen studiehjälp vid ogiltig frånvaro avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 33 och 2005/06:Ub554 yrkande 3. Reservation 18 (m, fp, kd) Information till föräldrar vid risk för indragen studiehjälp för myndiga avslår motion 2005/06:Ub554 yrkande 4. Reservation 19 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub270, 2005/06:Ub316, 2005/06:Ub440, 2005/06:Ub448, 2005/06:Ub470, 2005/06:Ub521 och 2005/06:Ub554 yrkande 2. Reservation 20 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), (), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om utredningar om ett nytt studiemedelssystem, om värdesäkring av studiemedlen och om utförsäljning av studielånsstocken. Vidare bör yrkandena om huvudlinjer för ett nytt studiemedelssystem samt höjning av bidragsdelen avslås. I huvudsak hänvisas till tidigare ställningstaganden och gällande regler. Jämför reservationerna 1 (m, kd), 2 (v), 3 (m), 4 (c), 5 (mp) och 6 (kd) samt särskilda yttrandena 1 (fp) och 2 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub290 yrkande 3 att en parlamentarisk utredning tillsätts för att se över hela studiefinansieringssystemet och föreslå ett nytt studiemedelssystem. Man menar att det behövs politisk enighet kring ett långsiktigt, hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem. föreslår i motion 2005/06:Ub382 yrkande 2 att frågan om hur studiemedlet kan värdesäkras skall utredas. Man pekar på att studiemedlet är kopplat till basbeloppet, vilket gör att förändringarna i det allmänna prisläget leder till att studiemedlet höjs eller sänks. Följden har enligt blivit att konsumtionsutrymmet för dagens studenter är mindre jämfört med dem som studerade för exempelvis . I motion 2005/06:Ub403 (kd) yrkande 1 föreslås att en utredning skall tillsättas för att utförsälja studielånsstocken på marknaden som villkoren för studenterna förblir desamma. Genom en försäljning skulle statens kredit förbättras och en osäker fordran bli en säker tillgång. , och föreslår nyastudiefinansieringssystem. understryker behovet av ett reformerat studiefinansieringssystem i motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 2 och 2005/06:Kr255 yrkande 7. Man menar att det är dags att sluta lappa och laga i det dåliga system som finns . I motion 2005/06:Ub290 yrkande 4 anser att ett nytt studiefinansieringssystem bör ha följande utgångspunkter. Systemet skall vara ekonomiskt hållbart och överblickbart både för den enskilde studenten och för samhället. Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidra till högre lönsamhet är att försöka hålla ned studenternas skuldsättning, t.ex. genom att avskaffa fribeloppsgränsen så att det blir möjligt för studenterna att arbeta utan att få minskade studiemedel. Systemet skall bidra till att motverka social snedrekrytering. Skulderna skall betalas tillbaka. Nuvarande system bidrar snarare till ökad skuldsättning och därmed till ökade svårigheter för den enskilde att kunna betala tillbaka studielånet. Systemet skall skilja på sådan finansiering som är relaterad till studierna och sådan som inte direkt kan hänföras dit, t.ex. barn och bostad. Studenter skall kunna få såväl privatekonomisk rådgivning som information om vilken kvalitet olika utbildningar har innan de fattar ett av de viktigaste investeringsbesluten i sina liv. Ett större mått av flexibilitet både avseende antalet studerade veckor för längre utbildningar och för antalet månader med studiemedel . Det måste ges utrymme för fler individuellt anpassade lösningar genom att konkurrensutsätta (). Studenter som vill bör kunna ta sina studielån via sin bank eller annat låneinstitut. Reglerna i studiemedelssystemet skall vara lika för alla - ingen grupp skall på mer eller mindre godtyckliga grunder kunna få en högre bidragsnivå. menar i motion 2005/06:Ub592 yrkande 1 att den primära uppgiften för studiemedelssystemet bör vara att förverkliga samhällets intresse i att den enskilde medborgaren satsar på högre utbildning och att främja rekryteringen genom att undanröja sociala och ekonomiska hinder för högre utbildning. Ett nytt studiefinansieringssystem bör bygga på fyra grundläggande principer: Det skall vara lika för alla. Skuldbördan måste lättas efter studietiden. Det måste vara enklare och lättöverskådligare än . Subventionerna i systemet måste bli tydligare. anser också att bidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet i studiemedelssystemet. föreslår i sin motion 2005/06:Ub381 yrkande 1 att en utredning bör tillsättas med uppgift att se över hur ett mer flexibelt system för studiestöd kan se ut. Man menar att utredningen närmare bör titta på ett system där ett totalbelopp fastställs för lån och bidrag och där varje student skall bestämma själv i vilken takt han eller hon vill spendera pengarna. menar i motion 2005/06:Ub554 yrkande 5 att studiebidragsdelen bör höjas till . Man menar att studiestödssystemet skall konstrueras så att många attraheras av högre studier som det uppmuntrar till personligt ansvarstagande för den egna ekonomin och därmed också indirekt för samhällets ekonomi. I motion 2005/06:Ub581 (v) föreslår motionären att studiemedel skall utbetalas med ett lika stort belopp för som studiemedel utbetalas till den studerande. Stora variationer från månad till månad vad gäller utbetalningensstorlek gör det svårare för den enskilda studeranden att kunna planera sin ekonomi. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Utskottet behandlade yrkanden om utredningar om ett nytt studiesystem i betänkandet Förstärkningar av studiestödssystemet (bet. 2004/05:UbU14, rskr. Utskottet hänvisade då till att det studiemedelssystem som infördes efter förslag i proposition 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem (bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 96) har till uppgift att bidra till att förverkliga utbildningspolitikens mål. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Det skall vidare ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet skall också ha en god effekt på samhällets ekonomiska hushållning över tiden. Utgångspunkten är att studielån i princip alltid skall betalas tillbaka. Utskottet vill peka på att det nya systemet nu har varit i funktion . Utskottet anser inte att det finns underlag för att påstå att systemet inte skulle vara samhällsekonomiskt hållbart. Utskottet menar också att studiemedlen har fått en utformning som innebär att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning att ompröva studiestödet i dess helhet och anser inte heller att någon utredning bör tillsättas för att föreslå ett nytt system. När det gäller värdesäkring av studiemedlet anser utskottet att den beräkning av studiemedlets storlek som görs med hjälp av prisbasbeloppet är ändamålsenlig. Vidare har ett liknande yrkande om en utredning av utförsäljning av studielånsstocken behandlats av utskottet i betänkande 2003/04:UbU2. Utskottet anser, liksom då, att motionärernas idé är orealistisk. De trygghetsregler för låntagaren som finns inbyggda i studiemedlet medför en kostnad för staten, som det är osannolikt att någon aktör på marknaden skulle vara villig att ta på sig. När det gäller förslag till ett nytt studiemedelssystem behandlades i stort sett motsvarande yrkande i betänkande 2004/05:UbU14. Utskottet pekade då på följande. Fribeloppet har höjts kraftigt. Att helt avskaffa fribeloppet skulle medföra stora ökningar av statens utgifter, vilket utskottet inte kan ställa sig bakom. Eftersom studiemedel kan lämnas för som studenten deltar i utbildning finns det inte i studiemedelssystemet något som hindrar studier av året. En begränsning av den tid som en student maximalt kan få studiemedel för är nödvändig, bl.a. för att hålla tillbaka skuldsättningen. Studiemedel utbetalas till ett konto i den bank som studenten själv väljer. Bankerna erbjuder privatekonomisk rådgivning till sina kunder. Utskottet anser de redovisade invändningarna mot ett nytt studiemedelssystem fortfarande gällande. När det gäller uppfattningen att reglerna i studiemedelssystemet skall vara lika för alla, vill utskottet peka på att det finns goda skäl för att ha regler i systemet som är olika för olika studerande beroende på livssituation, t.ex. ålder, tidigare studier, för studerande med barn eller för den som är eller riskerar att bli arbetslös. När det gäller förslag ser utskottet en rad svårigheter som dels har att göra med den studerandes olika livssituation, men också beroende på de olika utbildningarnas längd eller om den studerande ändrar studieinriktning. Utskottet anser vidare att höjd studiebidragsdel till av studiemedlet i nuvarande ekonomiska situation inte kan försvaras då det skulle leda till alltför stora kostnadsökningar. Slutligen beträffande yrkandet om att utbetalningarnas storlek bör vara lika för varje utbetalningsmånad menar utskottet att det studiemedelsbelopp som beräknas med studier enligt studiestödslagen är mest överblickbart, och systemet bör därför behållas. Utskottet anser också att det är rimligt att begära att vuxna studenter har förmåga att planera sin ekonomi. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om åtgärder för att korta Centrala handläggningstider med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c, mp). anser i motion 2005/06:Ub381 yrkande 3 att CSN:s handläggningstider bör förkortas. Man föreslår att CSN skall handlägga alla kompletta ansökningar och bevilja studiestöd ansökan inkom till myndigheten. Uppfyller inte CSN detta åtagande bör studenten ha rätt att slippa avgifter och även ha rätt till finansiell kompensation. När det gäller utlandsstudier får det inte enligt motionärerna ställas sådana krav som omöjliggör utbetalande av studiestöd innan studenten påbörjat studier vid den utländska högskolan eller . Utskottet föreslår att yrkandet avslås. Enligt den redovisning som presenterats för av regeringen (prop. 2005/06:1 utgiftsområde 16, bet.2005/06:UbU1) fortsätter CSN att nyttja tekniska lösningar i administrationen för att öka effektiviteten. Målet för studiemedelsadministrationen enligt regleringsbrevet var att den genomsnittliga tiden för handläggningen av ärenden skulle minska. Detta mål uppnåddes inte. Regeringen menar att den försämrade handläggningen inom vissa verksamhetsgrenar sannolikt är ett resultat av bl.a. omställningen av verksamheten som främst påverkade . Vidare skulle CSN enligt regleringsbrevet öka andelen nöjda kunder. Kundundersökningen - som genomfördes - visade att kunderna ansåg att servicen förbättrats något . Högst betyg fick myndighetens kompetens och elektroniska tjänster. Lägst betyg fick tillgängligheten. I regleringsbreven anges att andelen ärenden som handläggs skall öka. anges att handläggningstiden för ärenden som avser studier utomlands skall minska med . Vad gäller yrkandet om finansiell kompensation vid långsam handläggning avslog ett liknande yrkande i samband med behandlingen av betänkande 2005/06:UbU1. Utskottet anförde att det är angeläget att CSN handlägger studiestödsärenden korrekt och effektivt för samtliga studerande men att en minskning av CSN:s resurser - som en straffavgift skulle innebära - knappast skulle främja vare sig servicegraden eller effektiviteten. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om bonus för den som återbetalar sina studieskulder, regler angående återbetalning i flera studielånesystem samt om speciella återbetalningsregler för studerande med lån i flera nordiska länder. I huvudsak hänvisas till tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 8 (kd), 9 (m, c) och 10 (c). föreslår i motion 2005/06:Ub554 yrkande 9 att ett bonussystem bör utarbetas och genomföras där den som återbetalar sin studieskuld erhåller en premie. Ett sådant system skulle öka de förtida återbetalningarna till staten och minska avskrivningarna. Ett motsvarande yrkande om införande av bonussystem finns i motion 2005/06:Ub403 (kd) yrkande 2. pekar i motion 2005/06:Ub592 yrkande 2 på att problem kan uppstå för studerande som har lån i fler än ett system, eftersom detta leder till en hög återbetalningstakt. Den möjlighet som finns att lägga om sina gamla lån är inte särskilt fördelaktig, och anser därför att regeringen bör utreda effekterna och föreslå lämpliga åtgärder för de personer som har studielån i flera system. I motion 2005/06:Ub341 (c) yrkas att ett nordiskt avtal bör övervägas som säkerställer att studerande i inte tvingas återbetala studielån i en takt som är anpassad till två låntagare. Detta kan enligt motionären uppstå när personer som fått studielån från det land där de är medborgare, senare får studielån från ett land dit de har flyttat i syfte att arbeta. En annan grupp är de som redan som barn flyttat till eller vuxit upp i ett nordiskt land där de inte varit medborgare för att sedan få lån från detta land. i livet har de fått lån från det land där de är medborgare. En tredje grupp är de som bytt medborgarskap under sin studietid. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Utskottet har tidigare (senast i bet. 2004/05:UbU14) vad gäller bonus vid förtida återbetalning hänvisat till att regeringen redan med nuvarande bestämmelser har möjlighet att föreskriva om till låntagare som betalar tillbaka större belopp än det fastställda årsbeloppet (4 kap. 20 § studiestödslagen). Enligt utskottets uppfattning är detta en riktig ordning, dvs. att det ankommer på regeringen att bedöma om det skulle vara till fördel för staten med förtida inbetalning. beslutade om nya återbetalningsregler genom behandlingen av proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet (bet. 2004/05:UbU14). Genom den beslutade förändringen i 4 kap. 6 § studiestödslagen kan en låntagare som under fått nedsättning av årsbeloppet på grund av synnerliga skäl få en ny återbetalningstid beslutad. Samma förhållande gäller nu för låntagare som får nedsättning mot prövning av inkomsten eller den som får nya studielån beviljade och som därmed kan få lån beviljade i flera system. Därefter har regeringen beslutat om en ändring av studiestödsförordningen (2000:655) som berör den situation som motionärerna avser. Genom införandet av en bestämmelse i förordningen (4 kap. 2 a §) kan ny återbetalningstid bestämmas även utan ansökan av låntagaren om han eller hon har sammanlagda lån, dvs. har fått nya studielån som har lagts samman med de tidigare lånen. Utskottet vill också peka på att regeringen har givit CSN i uppdrag att vidta åtgärder för att förbättra informationen och vägledningen till låntagare samt vidta åtgärder för att öka återbetalningen och underlätta för låntagare med mer än ett lån. Avsikten är att åtgärderna skall redovisas i årsredovisningen . När det gäller frågan om en överenskommelse mellan de nordiska länderna på så sätt att hänsyn skall tas till studiemedel tagna i annat nordiskt land menar utskottet (liksom tidigare i bet. 2004/05:UbU14) att det inte vore rättvist om hänsyn skulle tas just till sådana skulder och inte till andra, t.ex. studieskulder från ett land utanför . Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden om examensbonus samt avskrivning av studielån för ungdomar som väljer att bo och verka i och . I huvudsak hänvisas till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 11 (fp). vill i motion 2005/06:Ub427 yrkande 6 införa en examensbonus för att premiera de studenter som är flitiga och snabbt tar poäng och examina. En student som tar examen skall ges en bonus i form av nedskrivning av studentens studielån. En utredning bör tillsättas som skall lämna förslag på hur ett sådant system bäst bör utformas. I motion 2004/05:Ub309 (kd) menar motionären att möjligheterna att införa en försöksverksamhet med avskrivning av studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden bör undersökas. Enligt motionären behövs det åtgärder för att stimulera unga människor att stanna kvar i glesbygdskommunerna och som även motiverar unga från tätorten att flytta till glesbygden. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet behandlade motsvarande yrkanden i betänkande 2004/05:UbU14. Förslag om examensbonus har dessutom behandlats vid ett flertal tillfällen tidigare. Utskottet ansåg, och anser alltjämt, att det finns ett antal förhållanden som förklarar att ganska många studenter lämnar högskolan utan att ha avlagt examen - förklaringar som inte handlar om bristande flit hos studenterna. Det spelar också roll, såsom utskottet också påpekat tidigare, vilken värdering som görs på arbetsmarknaden av att examen är avslutad eller inte. Det finns således enligt utskottets uppfattning ingen anledning att begära en utredning om examensbonus. Utskottet anser inte att studiestödssystemet bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studielån för akademiker som bosätter sig i glesbygd, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Frågor om antalet veckor med studiemedel Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena som rör dispensreglerna från antalet veckor med studiemedel samt om att studiemedel under praktik skall tillåtas. Jämför reservationerna 12 (m, fp, kd, c) och 13 (c). och vill underlätta för studenter att få studiemedel genom att förändra dispensreglerna för det antal veckor det går att få studiemedel. menar i motion 2005/06:Ub427 yrkande 15 att CSN måste inta en relativt generös hållning och ge dispens till studenter som har några terminer kvar i sin utbildning men har utnyttjat det maximala antalet studiestödsberättigande terminer. anser i motion 2005/06:Ub554 yrkande 8 att alla som har studerat vid en lång sammanhållen utbildning skall ha möjlighet att få dispens enligt de tidigare reglerna för att kunna slutföra sin utbildning. Man föreslår därför att dispens skall ges vid "särskilda skäl", i stället för vid "synnerliga skäl". föreslår i motion 2005/06:A309 yrkande 5 att arbetslösa akademiker skall ha rätt att använda 20 veckors studiemedel eller studiebidrag till praktik. Om det blir lättare att få praktik inom sitt utbildningsområde menar man att den arbetssökande får fler nyttiga kontakter, ökar sin arbetslivserfarenhet och lättare får ett jobb efter praktiken. I motion 2005/06:Ub282 (c) yrkande 2 framförs ett liknande förslag. Motionärerna menar att det är viktigt att få praktisera under studierna. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. I det gamla studiestödssystemet, dvs. , hade en praxis utvecklats som innebar att många studerande i förväg hade räknat med att få studiestöd under två tre terminer utöver huvudregeln. Utskottet hade tidigare framfört att villkoren för att få studiemedel än vad som var huvudregeln behövde skärpas. När regeringen i sitt förslag till nytt studiemedelssystem föreslog att "särskilda skäl" skulle ändras till "synnerliga skäl" för dispens (prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem, bet. 1999/2000:UbU7) ansåg utskottet att skärpningen var väl motiverad. CSN har konstaterat i sin uppföljning av studiestödsreform () att det är för tidigt att uttala sig om effekterna av regeländringen. Utskottet utgår ifrån att CSN fortsätter att följa reformens effekter. När det gäller yrkanden om generösare dispensregler för undantag från veckogränserna för studiemedel behandlade utskottet motsvarande yrkanden i samband med behandlingen av betänkande 2004/05:UbU14. Utskottet delade regeringens bedömning i proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet att frågan om undantag från veckogränserna för studiemedel bör prövas i ett större sammanhang. Utskottet har samma uppfattning . Utskottet anser vidare att yrkandena om studiemedel under praktik bör avslås då det inte är rimligt att studenter skall behöva använda studiemedel för tid efter avslutade studier, dels på grund av den skuldbörda som många ändå ådrar sig, dels de begränsningar som finns i systemet för antalet veckor med studiemedel. Frågor om speciella villkor för studiemedel Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden avseende den studieekonomiska situationen för invandrare, studiemedel vid folkhögskolestudier, villkoren för elitidrottare samt ersättning för resor över . Jämför särskilt yttrande 3 (m, fp). menar i motion 2005/06:Sf336 yrkande 34 att den studieekonomiska situationen för invandrade bör ses över.