bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — I regleringsbrevet för till gavs i uppdrag att i samråd med länsstyrelserna, och andra relevanta myndigheter och organisationer utveckla samarbetsformer och indikatorer för arbetet med jämställdhetsfrågor inom ramen för livsmedels- och landsbygdspolitiken. Uppdraget skall redovisas . har i sitt regleringsbrev för fått i uppdrag att anpassa indikatorer som beskriver jämställdheten mellan kvinnor och män till kommande strukturprogram inom fiskeripolitiken. Indikatorerna skall vara möjliga att tillämpa i kommande strukturprogram, vara långsiktigt uppföljningsbara och bygga på de förslag som finns i den redovisning som lämnat angående den gemensamma fiskeripolitikens jämställdhetseffekter. Uppdraget skall delredovisas . Därutöver skall i samråd med länsstyrelserna, och andra relevanta myndigheter och organisationer utveckla samarbetsformer samt utveckla eller tillämpa indikatorer för arbetet med jämställdhetsfrågor inom ramen för fiskeri- och landsbygdspolitiken. Uppdraget skall slutredovisas . Slutligen vill utskottet även hänvisa till den ovan redovisade satsningen på hästnäringen som innebär att tilldelas för att främja ett livskraftigt hästföretagande, bl.a. inom området hästturism. Många av dessa arbeten skapas inom små företag och förväntas vara av särskild betydelse för kvinnors möjlighet att leva och verka i gles- och landsbygd. Med det anförda föreslås att motionerna 2004/05:N407 (kd) yrkande 4 och 2005/06:MJ447 (kd) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller behovet av löpande analys och prövning av politiken konstaterar utskottet som tidigare att det gjorts en omvärldsanalys i samband med arbetsgruppens arbete för genomförandet av den senaste jordbruksreformen. Även i samband med framtagandet av ett nytt landsbygdsprogram kommer konsekvensanalyser att genomföras. Sådana analyser sker löpande i samband med förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken och i samband med att förändringar införlivas i svensk lagstiftning. Av regeringens skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet framgår att , liksom för nuvarande miljö- och landsbygdsprogram, kommer att ha det övergripande samordningsansvaret för bl.a. kontroller och uppföljning av landsbygdsprogrammet på nationell nivå. Utskottet anser inte att behöver göra några uttalanden i enlighet med de framförda förslagen om löpande konsekvensutredningar, konsekvensanalyser, prognosområden m.m. med anledning av arbetet med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (jfr bet. 2003/04:MJU10 och 2001/02:MJU15). Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 2 och 20, 2004/05:MJ507 (c) yrkande 17, 2005/06:MJ423 (kd, m, c) yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller det i motion 2005/06:MJ490 (c) framförda förslaget om en kartläggning m.m. av de agrara näringarnas betydelse ur beredskapssynpunkt vill utskottet anföra följande. Som redovisas i proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret var beredskapslagring av insatsvaror till jordbruket, livsmedelsråvaror och livsmedel en viktig del av livsmedelsberedskapen från och ända . Lagringen var ett komplement till produktion, kommersiella lager och import. Förutsättningar för livsmedelsberedskapen kom från både försvarsbeslut och jordbrukspolitiska beslut. I jordbrukspolitiken fanns det fram års beslut mål om självförsörjning under kris och krig som påverkade den fredstida produktionen. Genom livsmedelspolitiska beslut skulle det svenska jordbruket avregleras med början . Avregleringen skulle medföra en lägre självförsörjning, och beslutet innehöll bl.a. ökade medel för beredskapslagring. Ambitionen för vegetabilieproduktionen var att trygga tillgången till insatsvaror som kvävegödselmedel och bekämpningsmedel för en växtodlingssäsong. För animalieproduktionen var målet att säkra en kontinuerlig mjölkproduktion under såväl kris-, krigs- eller neutralitetsskede som en viss efterkrigstid genom lagring av proteinfodermedel. Även vissa veterinära läkemedel lagrades . Lagringen av livsmedelsråvaror och livsmedel som brödsäd, socker, vegetabiliskt fett, torrjäst, bönor, ärter m.m. syftade till att säkra försörjningen i främst norra delen av landet i ett krig. Kemikalier för beredning av dricksvatten beredskapslagrades också. Med anledning av att ansökte om medlemskap i , som avregleringen av jordbruket inleddes, kom livsmedelspolitiken att anpassas mot den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemskapet i EU var ett faktum , och lade regeringen fram propositionen Totalförsvar i förnyelse (prop. 1995/96:12). Regeringen framhöll att mot bakgrund av de väntade effekterna på importen av ett närmare samarbete med länder inom kunde beredskapslagringen minskas väsentligt, och en sammanlagd besparing på borde uppnås. I den följande budgetpropositionen (prop. 1995/96:220) anförde regeringen att besparingen var möjlig mot bakgrund av de förändrade planeringsförutsättningarna försvarsbeslut och den förändrade importsituation som uppstått i och med förändringarna i . EU-medlemskapet var också av stor betydelse för möjligheten till en säkrare import under ett krisskede. Regeringen ansåg därför att beredskapslagringen borde koncentreras på behoven i krig. När lagringen av insatsvaror började avvecklas hade lagringsmålen för kvävegödselmedel och sojamjöl ännu inte uppnåtts. Som en följd av förutsättningen om s.k. återtagning försvarsbeslut och ändrade beräkningsnormer minskade den fredstida lagringen av brödsäd och socker. Kostnaderna för lagringen av livsmedel i minskades genom omstrukturering till mer kostnadseffektiva vegetabiliska varor. Enligt ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150) kunde ytterligare sparas genom att beredskapslagringen av livsmedel och livsmedelsråvaror i huvudsak avvecklades. Detta beslutades i och med budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) och propositionen Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 (prop. 1996/97:4). En viss lagring av vegetabiliskt fett kunde behållas som en del av den anpassningsplan som redovisade . Förutsättningarna i propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74), om längre anpassningsperiod och kortare uthållighet, innebar dock att behovet av denna lagring bortföll. Livsmedelsförsörjningen har inte ingått i den gemensamma ekonomiska planeringsramen, bl.a. på grund av att medel tillfördes från det livsmedelspolitiska beslutet . Avsikten var dock, enligt den första propositionen i försvarsbeslutet (prop. 1995/96:12), att medlen skulle föras till ramen. I och med avvecklingsbeslutet i den andra totalförsvarspropositionen (prop. 1996/97:4) konstaterade regeringen emellertid att någon överföring inte skulle ske på grund av omstruktureringen inom livsmedelsberedskapen. Sammanfattningsvis ökade första hälft beredskapslagringen av insatsvaror till jordbruket, medan lagringen av livsmedel och livsmedelsråvaror minskade genom ändrade beräkningsnormer och antaganden om s.k. återtagning. De politiska besluten om avveckling syftade till besparingar på totalt ca , vilka var möjliga mot bakgrund av ändrade planeringsförutsättningar, den förändrade importsituation som uppstått i och med förändringarna i och EU-medlemskap. Avvecklingen av insatsvaror till jordbruket var i huvudsak klar . Avvecklingen avseende livsmedel och livsmedelsråvaror avslutades . Totalt har avvecklingen gett intäkter på ca . Bland annat , som funktionsansvarig myndighet för funktionen livsmedelsförsörjning, har tidigare givits i uppdrag att göra en bedömning av nya metoder för att trygga försörjningsförmågan. En sådan bedömning redovisades av verket (dnr 90-1019/01). Redovisningen ingick som en del i det uppdrag som () givits av Försvarsdepartementet och som redovisades (ÖCB 5-396/2000). Underlaget ingick som en del i underlaget till ovan nämnda proposition, Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Enligt bedömning grundas livsmedelsberedskapen bl.a. på de fredstida resurserna inom livsmedelssektorn och deras anpassningsförmåga och flexibilitet, dvs. företagen inom jordbruk, fiske, förädling och distribution. Principen för verksamhet under kris och krig är att den så långt som möjligt skall bedrivas som i fred med bibehållna företagsekonomiska principer och förhållanden mellan leverantörer och kunder. Principen ändras inte av de förändringar som skett i de säkerhets- och försvarspolitiska förhållandena, medlemskap i och annan internationell utveckling. När det gäller behovet av beredskapsåtgärder framhöll bl.a. följande. Säkerhetspolitiska förutsättningar med långa anpassningsperioder samt EU-medlemskapet innebär att den viktigaste åtgärden är att följa utvecklingen på jordbruks- och livsmedelsområdet i , EU och resten av världen och söka bedöma följder av förändringar i EU:s jordbrukspolitik, WTO-förhandlingar, utvecklingen på varuområden där EU och är nettoimportörer samt utvecklingen i folkrika länder som ökar sitt välstånd och därmed får stor påverkan på den globala handeln. Som expertmyndighet har goda möjligheter till detta under förutsättning av ett fungerande kontaktnät inom och utom landet. Gamla metoder som företagsplanläggning, beredskapslagring och ransonering kan vila under nuvarande säkerhetspolitiska läge, men dokumentation och vissa delar bör bevaras. Enligt regeringens bedömning i ovan nämnda proposition bör det fria varuflödet inom EU utgöra grunden för försörjningsberedskapen. Internationell samverkan för att förebygga störningar i handelsutbytet är av stor vikt, liksom utveckling av metoder för att minska konsekvenser av störningar som kan inträffa (prop. s. 172). Vid beredning av propositionen instämmer försvarsutskottet i regeringens bedömning att det fria varuflödet inom EU bör utgöra grunden för försörjningsberedskapen. ser positivt på att regeringens inriktning i försörjningsfrågorna är att bl.a. lägga stor vikt på internationell samverkan för att förebygga störningar i handelsutbytet (se bet. 2001/02:FöU2). Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå något uttalande från sida med anledning av motion 2005/06:MJ490 (c). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande strategisk inriktning för det svenska landsbygdsprogrammet, punkt 1 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om landsbygdspolitikens inriktning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ17 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:MJ278 yrkandena 1, 3 och 4, 2004/05:MJ297 yrkande 3 i denna del, 2004/05:N254 yrkande 27, 2005/06:MJ18 yrkande 4, 2005/06:MJ254 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ413 yrkande 2 och 2005/06:MJ441 yrkande 11. När det gäller landsbygdspolitikens inriktning måste samtliga samhällsnivåer arbeta med visioner, mål och strategier. Vidare måste det finnas kontinuitet i landsbygdsprogrammet, och de areella näringarnas centrala roll för en levande landsbygd måste lyftas fram. Programmet bör i högre grad än det nu gällande integreras med andra insatser för regional utveckling. Den gemensamma och den nationella jordbrukspolitiken och den nationella sammanhållningspolitiken behöver samordnas bättre. Härutöver måste produktionen av varor och kollektiva nyttigheter motsvara samhällets behov och önskemål, och förutsättningarna för produktion av livsmedel av hög kvalitet och energigrödor bör stärkas. Bland de kollektiva nyttigheterna intar miljökvalitetsmålen en central roll. Programmet bör därför innehålla goda förutsättningar för miljöinsatser, och naturvårdens värde för näringslivet bör lyftas fram. Det fortsatta arbetet med miljö- och landsbygdsutveckling måste ha ett klart fokus på de gröna näringarna, och den största delen av EU-stöden bör även i fortsättningen riktas mot miljöförbättrande åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Övergripande strategisk inriktning för det svenska landsbygdsprogrammet, punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett livskraftigt jordbruk. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ18 yrkande 4 och 2005/06:MJ441 yrkande 11 och avslår motionerna 2004/05:MJ278 yrkandena 1, 3 och 4, 2004/05:MJ297 yrkande 3 i denna del, 2004/05:N254 yrkande 27, 2005/06:MJ17 yrkande 1, 2005/06:MJ254 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ413 yrkande 2. När det gäller inriktningen av stöden i landsbygdsprogrammet måste målsättningen vara ett livskraftigt jordbruk i så stora delar avSverige som möjligt. kan och måste bli bättre än på att utnyttja dessa medel. Vidare skall stöden gå till aktivt livsmedelsproducerande företag, och regeringen bör överväga om aktiv djurhållning skall vara ett villkor för stöd. Därigenom kan betesmarker hållas öppna, och företag som aktivt producerar livsmedel kan nås av stöden.Detta bör ges regeringen till känna. Förutsättningar för landsbygdsutveckling m.m., punkt 2 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förutsättningar för LBU-stöden. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ16 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:MJ15 yrkandena 6 och 7. För att stöden i LBU-programmet skall ge optimalt resultat krävs enligt vår mening ett antal grundförutsättningar, såsom en sund näringspolitik och god infrastruktur. Exempelvis är kostnadsläget avgörande när det gäller konkurrensen från andra länder, och förändringar i djurskyddet måste ske mot bakgrund av hur våra konkurrentländer i agerar. Även gällande strandskyddsregler är på många håll i landet en försvårande faktor som inte står i proportion till miljönyttan och begränsningarna i det rörliga friluftslivet. Detta bör ges regeringen till känna. Förutsättningar för landsbygdsutveckling m.m., punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lokal utformning av insatserna. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ15 yrkandena 6 och 7 samt avslår motion 2005/06:MJ16 yrkande 1. Vi anser att syftena med LBU-medlen bör renodlas i så hög rad som möjligt, vilket gagnar effektiviteten. Insatserna inom de olika insatsområdena bör utformas lokalt och inte via ett generellt miljöstöd om syftet i huvudsak är att stärka tillväxt eller arbetsmarknad i ett område. Detta bör ges regeringen till känna. Prioriteringar mellan insatsområdena m.m., punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prioriteringar mellan insatsområdena m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ15 yrkandena 4 och 5. Vi anser att insatsområde 2 bör prioriteras framför de övriga insatsområdena. Det finns skäl att känna oro för hur förändringarna i EU:s generella jordbrukspolitik kan påverka viktiga miljöaspekter, inte minst påverkan på det öppna landskapet och biologisk mångfald. Mot den bakgrunden bör en stor andel av LBU-medlen gå till insatsområde 2. När det gäller prioriteringen mellan insatsområde 1 och insatsområde 3 bör framför allt beaktas hur stöden bäst kan användas för att utveckla både service och företagande på landsbygden. Praktiska skäl talar för att insatsområde 1 initialt bör väga över framför insatsområde 3. Inom insatsområde 1 finns redan färdiga insatser som i många fall har visat sig fungera väl, inte minst rådgivning och utbildning. Det vore olyckligt om kontinuiteten i vissa insatser inom detta område bröts. kan en omfördelning mellan insatserna efter behovsprövning övervägas. Detta bör ges regeringen till känna. Mindre gynnade områden, punkt 5 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kompensationsbidrag. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ334 yrkande 10 och avslår motionerna 2004/05:MJ402 yrkandena 1 i denna del och 2, 2004/05:MJ432 yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2005/06:MJ413 yrkande 3. I är större delen av och det inre av klassade som s.k. mindre gynnade områden (LFA). Enligt vår mening behövs kompensationsbidragen för att behålla ett jordbruk med höga natur- och kulturvärden i hela , och i dessa regioner har jordbruket just sådana värden. Detta bör ges regeringen till känna. Mindre gynnade områden, punkt 5 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prioritering av åtgärderna. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ432 yrkande 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:MJ402 yrkandena 1 i denna del och 2, 2004/05:MJ432 yrkande 2, 2005/06:MJ334 yrkande 10 och 2005/06:MJ413 yrkande 3. Kännetecknande för jordbruket i vårt land är att antalet brukare och djur samt den som är i produktion minskar, och minskningen av och antalet djur har främst skett inom de mindre gynnade områdena.Jag villdärför peka på behovet av att i det kommande svenska miljö- och landsbygdsprogrammet sådana åtgärder som riktar sig till det aktiva lantbruket i mindre gynnade områden prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna. Uppfödarpremier och utbildningsinsatser, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppfödarpremier och utbildningsinsatser. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ505 yrkande 10, 2005/06:MJ17 yrkande 18 och 2005/06:MJ528 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:MJ267 och 2004/05:MJ297 yrkande 3 i denna del. För att slå vakt om den svenska halvblodsaveln bör ett stöd utgå i form av uppfödarpremier. Om vi skall kunna dra full nytta av hästnäringens expansion behövs satsningar på den hippologiska högskoleutbildningen, hovslagarutbildningen och utbildningen av ridinstruktörer inom unghästutbildningen. Enligt min mening bör landsbygdsprogrammet vara en möjlig väg att finansiera uppfödarpremierna och olika utbildningsinsatser inom hästområdet. Detta bör ges regeringen till känna. Hästnäringens del av vall- och betesmarksstöd m.m., punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hästnäringens del av ersättningarna. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ505 yrkande 11 och 2005/06:MJ17 yrkande 19. Hästnäringen är en av de viktigaste framtidsnäringarna på landsbygden. Antalet hästar i växer snabbt och närmar sig 300 000. Här finns en utvecklingspotential med såväl intressanta produkter som tjänster liksom en möjlig utveckling som turistnäring. I ett flertal EU-länder får hästnäringen betydande stöd i form av både direktstöd och stöd till offensiva, konkurrensfrämjande åtgärder. Stödåtgärderna är i många fall inriktade på att utveckla och förbättra den inhemska aveln och uppfödningen. Vi anser att även fortsättningsvis bör se hästen som en naturlig del av jordbrukspolitiken. Detta innebär att hästnäringen bör ingå i den svenska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtliga hästar som finns vid ett jordbruksföretag bör beaktas, oavsett om hästen ägs av jordbrukaren eller av någon som inackorderar hästen. Jordbruksföretagare som bedriver hästhållning bör ges samma möjligheter som jordbrukare som bedriver verksamhet inom andra s.k. primära produktionssektorer att erhålla investeringsstöd och startstöd till unga jordbrukare. Vi anser det angeläget att vinnlägger sig om att ta till vara de möjligheter som finns att få del av EU:s jordbruksstöd. Ersättningarna för ett höjt och breddat djurkopplat vall- och betesmarksstöd bör också komma hästnäringen till del. Detta bör ges regeringen till känna. Jämställdhetsperspektivet, punkt 9 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett jämställdhetsperspektiv i landsbygdsprogrammet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ334 yrkande 12. Det finns risk för att landsbygden utvecklas mot en ojämn könsfördelning eftersom många unga kvinnor väljer att flytta till tätorterna medan flertalet män stannar kvar på hemorten. Det är därför av mycket stor betydelse att kvinnors möjligheter till företagande och arbete på landsbygden gynnas. Enligt min mening skall jämställdhetsperspektivet finnas med som ett grundläggande värde i alla bedömningar och förslag i samband med utarbetandet och tillämpningen av det nya landsbygdsprogrammet. Detta bör ges regeringen till känna. Inriktningen av åtgärder för förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om snedvridning av konkurrensen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ15 yrkande 1 och avslår motion 2004/05:N407 yrkande 10. Utgångspunkten för LBU-medlen måste vara en övergripande syn på landsbygdspolitiken med särskild uppmärksamhet på medlens förhållande till den reformerade jordbrukspolitiken. De skall givetvis bidra till en levande landsbygd, men bidragssystemets möjligheter att skapa tillväxt bör inte överskattas. Enligt vår mening skapas landsbygdens framtid av de människor som bor där och av deras förmåga till företagande, gemenskap och framtidstro. Rätt använda LBU-medel kan fungera både som smörjmedel och underlättare för människors skaparkraft. Fel använda kan de orsaka att de företagare som inte sökte eller inte beviljades medel möter en orättvis konkurrens. Det är mot denna bakgrund viktigt att alltid beakta att användningen av statliga stödpengar, såsom LBU-medel, inte stör fungerande marknader genom att snedvrida konkurrensen mellan olika företagare. Detta bör ges regeringen till känna. Inriktningen av åtgärder inom insatsområde 1, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärdernas inriktning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ15 yrkandena 10 och 17. Vi anser att åtgärder inom insatsområde 1 till den skogliga näringen vad avser utbildning och informationsinsatser i huvudsak skall riktas mot företag som är en kombination av skogs- och jordbruksfastigheter. Mikroföretag inom skogsnäringen skall i huvudsak stödjas inom insatsområde 3 och inte inom insatsområde 1. LBU-medel bör även kunna användas för att förbättra tillgången på finansiellt kapital på landsbygden, t.ex. genom kreditgarantier eller mikrolån. bör vara drivande för att nu få generösa tillämpningsföreskrifter när det gäller förordningen om stöd för landsbygdsutveckling. Regeringen bör använda sig av de möjligheter som förordningen ger för att med LBU-medel förbättra tillgången till finansiellt kapital på landsbygden. Detta bör ges regeringen till känna. Begränsning av branscher med rätt till LBU-stöd, punkt 12 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om begränsning av LBU-stöden. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ18 yrkande 7.