bet · GT01KrU12 · 2006-04-20 00:00:00 — Motionärerna skriver att mer än hälften av befolkning går på minst en konsert . Eftersom intresset för konserter är så stort är det enligt deras mening viktigt att det finns ett utbud som representerar olika delar av musikområdet. anser i motion 2004/05:Kr286 yrkande 3 att det fria musiklivet är beroende av tillgång till lämpliga lokaler/scener och ett fungerande arrangörsled. Motionärerna anför att det behövs ett nät av musikarrangörer i hela landet. föreslår att ska ge regeringen till känna att arrangörsledet i samtliga musikgenrer behöver stärkas. I samma motion, 2004/05:Kr286, anser dessutom att det behövs åtgärder för att säkra tillgången till scener/spelställen där musik kan framföras inför publik. föreslår att gör ett tillkännagivande om detta (yrkande 4). skriver i motion Kr382 yrkande 8 att arrangörsstödet behöver reformeras för att underlätta ekonomiskt för musiker. Ett ökat arrangörsstöd skulle också främja olika former av möten mellan amatörer och professionella eller mellan musik och dans. menar att bör göra ett tillkännagivande om arrangörsstödets betydelse för ett levande och vitalt musik- och dansliv. Under innevarande mandatperiod har arrangörsstödet förstärkts : - 2002: Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper höjdes med med anledning av gruppernas ansträngda situation. - 2004: I betänkande 2003/04:KrU1 (s. 36-38) höjdes stödet till arrangerande musikföreningar med som en uppföljning av höjningen 2002. - 2006: Anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål höjdes med sammanlagt för att främja vissa musikgenrer såsom jazz, nutida konstmusik samt folk- och världsmusik. Av höjningen gick till arrangerande musikföreningar. Av regleringsbrev framgår att rådet ska beakta vad och regeringen har anfört om inriktningen på stödet till musiklivets arrangörer.1[Prop. 1997/98:1, utg.omr. 17, s. 37, bet. 1997/98:KrU1, s. 85 f.] Av det aktuella betänkandet framgår att kulturutskottet ansåg att det statliga stödet behövde omfördelas till regional kulturverksamhet. Utskottet ansåg att omfördelningarna borde göras bl.a. till förmån för ett mera långsiktigt stöd till arrangerande musikföreningar. Justeringarna motiverades av att det är angeläget att främja ett brett, varierande och kvalitativt högtstående musikutbud i hela landet. skriver i sin årsredovisning att utvecklingsinsatserna inom teater-, dans- och musikområdet bl.a. har fokuserat på projekt som rör utveckling och utbildning av arrangörsnät. Av regleringsbrevet framgår att ett av Rikskonserters mål för svensk och internationell konsertproduktion är att Rikskonserters produktioner ska komplettera det regionala och lokala musikutbudet. Därtill ska Rikskonserter ge musikformer med svag institutionell förankring en starkare ställning i musiklivet. Rikskonserter ska även främja utvecklingen av olika musikgenrer. I samverkan med musiklivets organisationer ska Rikskonserter verka för bättre arbetsförutsättningar för det fria musiklivet. Rikskonserter ska också främja det unga musiklivet genom ett kvalitativt musikutbud, samverkansprojekt och utvecklingsarbete. skriver i sitt budgetunderlag att ett väl fungerande arrangörsled är en viktig del av den nationella kulturpolitiken. Exempel på ett sådant stöd är bidragen till bl.a. arrangerande musikföreningar samt utvecklingsbidragen till de regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna. I båda fallen är arrangörsverksamhet ett prioriterat område. Utskottet kan konstatera att staten i anslagsfördelningen har gjort ökade insatser för att förbättra möjligheterna för musikarrangemang. Av skrivningar framgår att arrangörsstödet är ett prioriterat område för bidragsgivningen. Utskottet anser att det inte är påkallat att fördela ytterligare resurser till att förbättra arrangörsmöjligheterna på musikområdet . Utskottet avstyrker således motionerna 2004/05:Kr361 (kd) yrkande 7, Kr417 (kd) yrkande 11, 2004/05:Kr286 (v) yrkandena 3 och 4 samt motion Kr382 (mp) yrkande 8. Repetitionslokaler och utrustning för musicerande ungdomar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om tillgången till repetitionslokaler för musiker samt statlig subvention av musikutrustning. Utskottet anser att frågan om repetitionslokaler är en fråga samt att tillgängliga resurser inte medger den föreslagna subventionen. Jämför särskilt yttrande 4 (v). anser i motion 2004/05:Kr286 yrkande 5 att möjligheterna att skapa en statlig stödform för repetitionslokaler bör övervägas. Motionärerna anför att olika studieförbund gör stora insatser för att ge ungdomar möjlighet att tränas i musik. I takt med kommunala nedskärningar minskar dessa möjligheter, inte minst om även anslagen till studieförbunden skärs ned. menar att det behövs olika åtgärder för att komma till rätta med bristen på funktionella repetitionslokaler. bör som sin mening ge detta till känna för regeringen. I samma motion, 2004/05:Kr286, skriver att en del ungdomar tvingas välja bort musiken på grund av höga kostnader för instrument. För de som musicerar i band tillkommer kostnader för t.ex. förstärkare, sånganläggning och repetitionslokal. Motionärerna anför att vissa kostnader kan hållas nere för den som är med i ett studieförbund, men att kostnader ändå kan tillkomma för den som vill göra inspelningar. Det är dyrbart för studieförbunden och olika ideella musikföreningar att köpa och tillhandahålla tekniskt avancerad musikutrustning. anser att regeringen bör överväga att införa nya stödformer för studieförbunden och ideella musikföreningar avseende tekniskt avancerad utrustning (yrkande 6). Utskottet behandlade i betänkande 2000/01:KrU4 (s. 28-30) en motion från () om att i lag slå fast kommunernas skyldighet att ansvara för tillgången till allmänna samlingslokaler. Utskottet delade motionärens uppfattning att det är viktigt att det finns platser där människor kan mötas och att samlingslokalerna fyller en viktig funktion i detta syfte. Utskottet ansåg emellertid att frågan om tillgången till allmänna samlingslokaler är en fråga och att kommunerna inte i lag ska åläggas skyldighet att tillhandahålla allmänna samlingslokaler. Ungdomars tillgång till meningsfull fritidsverksamhet som t.ex. att spela musik är en betydelsefull del av kulturpolitik. En del lyckas även försörja sig på musiken och ytterligare några blir förebilder för ungdomar samt bidrar till anseende i internationella sammanhang. Utskottet anser emellertid liksom vid den tidigare behandlingen att frågan om tillgång till lokaler för bl.a. musicerande är en fråga. Utskottet kan även konstatera att budgetramen och de kulturpolitiska prioriteringarna inte medger statlig subvention av musikutrustning utöver de satsningar på musik som redan görs. Med anledning av det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:Kr286 (v) yrkandena 5 och 6. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om det statliga fonogramstödet. Frågan har behandlats. Utskottet ser ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande. Jämför reservation 8 (v). föreslår i motion Kr367 (v) yrkande 1 att det statliga stödet till fonogramutgivning ska utformas så att det motverkar koncentration och likriktning på fonogrammarknaden. Motionären menar vidare att målet för stödet bör vara att underlätta tillkomsten av oberoende skivbolag och deras utgivning av musik. I samma motion, Kr367 (v), föreslår motionären att regeringen ska vidta åtgärder i syfte att underlätta tillkomsten av fler oberoende skivbolag. Motionären anser att stödet ska vara oberoende av vilket försäljnings- och distributionssätt som används. Även andra åtgärder som syftar till tillkomsten av fler oberoende skivbolag bör stödjas, t.ex. stöd till utbildningar inom studieförbunden eller framtagande av information och råd om hur skivbolag startas (yrkande 2). skrev i utvärderingen av försöket med ett differentierat fonogramstöd (Fortsatta former, 2004) att det statliga fonogramstödet har en fortsatt viktig uppgift. Stödet bidrar till att upprätthålla bredd i utgivningen. Det är i huvudsak de små och medelstora producenterna som står för utgivningen av kvalitetsmusik. De tar den ekonomiska risken att vara nyskapande och har det största behovet av fonogramstöd. Det ger bolagen mod att ge ut kulturellt värdefulla fonogram som inte kan förväntas bli kommersiellt framgångsrika. Utskottet behandlade regeringens förslag med anledning av utvärderingen i betänkande 2004/05:KrU1 (s. 104-106). Utskottet konstaterade då att fonogrammarknaden har genomgått en stark förändring. Det fanns en ägarkoncentration som innebar att ett fåtal multinationella bolag dominerade marknaden, och den tekniska utvecklingen har i hög grad påverkat produktion och distribution. Med anledning av den omvälvande tekniska utvecklingen ansåg utskottet att regeringen skulle ha mandat att besluta om riktlinjerna för stödet framöver. Utskottet instämmer i uppfattning om fonogramstödets viktiga uppgift. Fonogramstödet säkerställer mångfalden och främjar nyskapande initiativ på musikområdet. Utskottet ser ingen anledning att ändra sitt ställningstagande i denna fråga och avstyrker därmed motion Kr367 (v) yrkandena 1 och 2. Opera på Skäret samt Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner om Opera på Skäret samt . Utskottet anser att regeringen i dialog med berörda institutioner ska besluta om vilka som ska erhålla statsbidrag. skriver i motion Kr340 (fp) att Opera på Skäret i är på väg att bli ett musikteatercentrum. Flera högkvalitativa produktioner har genomförts. Tillsammans med genomfördes en högre sångarutbildning både 2004 och 2005. Målen med verksamheten är bl.a. att etablera en internationellt känd operascen i Bergslagen och att skapa ett natur- och kulturcentrum med förutsättningar för återhämtning. Motionären menar att projektet i Ljusnarberg har en stor potential och att staten bör uppmärksamma initiativet. m.fl. föreslår i motion 2004/05:Kr403 (s) att samarbete med ska övervägas när de stora musikdramatiska scenernas nationella uppdrag utarbetas. Motionärerna anför att det gamla kalkbrottet i har omvandlats till en anläggning som kan ge unika natur- och kulturupplevelser. Under operafestivalen i erbjuds föreställningar till en bredare publik än som i vanliga fall tar del av opera. Motionärerna anser att det därför finns goda skäl att överväga ett sådant samarbete. Statsbidrag till regional kulturverksamhet lämnas enligt en förordning (1996:1598). Statsbidrag får bl.a. ges till teater-, dans- och musikinstitutioner. Statsbidrag lämnas till regionala och lokala institutioner som regeringen har förklarat berättigade till ett sådant stöd. Statsbidrag lämnas endast till regionala och lokala institutioner som också får bidrag från landsting, kommun eller annan huvudman. Ändamålet med bidraget är att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet. Verksamheten vid har behandlats tidigare i betänkande 1999/2000:KrU10. Utskottet konstaterade då att verksamheten vid har haft en imponerande utveckling och att verksamheten med den breda publiktillströmningen och det växande internationella samarbetet är ett betydelsefullt inslag i landets kulturliv. Utskottet ansåg att det alltfort bör vara regeringens ansvar att besluta om vilka institutioner som bör ingå bland de statsbidragsberättigade regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna och att föreslå finansiering av statligt bidrag till sådana institutioner. Utskottet anser alltjämt att och även Opera på Skäret är betydelsefulla inslag i landets kulturliv. Utskottet vill uppmuntra initiativkraften och engagemanget som möjliggjort deras framväxt. Utskottet anser emellertid att det även i fortsättningen bör vara regeringens ansvar att - efter kontakter från berörda regioner och efter förhandlingar med dem om villkor och förutsättningar - besluta om vilka institutioner som bör ingå bland de statsbidragsberättigade regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna och att föreslå finansiering av statligt bidrag till sådana institutioner. Med anledning av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Kr340 (fp) och 2004/05:Kr403 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. En tydlig organisatorisk struktur för dansen, punkt 1 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en tydlig organisatorisk struktur för dansen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr290 yrkandena 4 och 12 samt 2005/06:Kr398 yrkandena 17 och 18. Inom kulturpolitiken används termen fria teater- och dansgrupper. Denna terminologi stämmer med befintlig struktur endast när det gäller teatergrupperna. På dansområdet existerar emellertid inga egentliga dansgrupper eftersom olika strukturer bildas för specifika produktioner och projekt. När man buntar ihop olika strukturer under ett begrepp och gör dem till något förment enhetligt göms en del av verkligheten. Då osynliggörs den fria danskonstens verkliga struktur, vilket försvårar bedömningen av anslagsfördelningen. Vi anser att en rättvisande terminologi är en förutsättning för att den fria scenkonstens problem och ekonomi ska få en adekvat behandling. Inom scenkonstområdet finns det avtal som stipulerar lägstalöner och även andra åtaganden för arbetsgivaren. Dessa avtal ska givetvis följas. Vi anser att det bör ställas krav på de institutioner som erhåller statligt stöd att arbetsrättsliga avtal ska följas. Vår uppfattning är att det behövs en samlad bild av danskonstens förutsättningar. Regeringen bör initiera en utredning som ska studera dansens problem och förutsättningar för att därigenom skapa en tydlig struktur för dansen. Vi anser att det konstnärliga innehållet är en uppgift som helt och hållet ska ligga på konstnärerna, men den organisatoriska strukturen kräver en tydlig politik för dansen som konstform. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge till känna för regeringen. Det innebär att bör bifalla motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkandena 4 och 12 samt Kr398 (v) yrkandena 17 och 18. för barn och unga, punkt 3 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om dans för barn och unga. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 14 och 2005/06:Kr398 yrkandena 13 och 24. När kommuner genomför nedskärningar leder det ofta till att kulturens villkor försämras. Barn och ungdomar i förskola och skola har mycket begränsad möjlighet att få möta och uppleva teater, dans och musik. Dessa kulturformer borde vara självklara inslag i skolans arbete. Samarbete mellan professionella konstnärer och skolan skapar fruktbara mötespunkter och ger positiva arbetsmarknadspolitiska effekter. Trots att dansen har fått ett uppsving är det mycket färre elever som fått uppleva en dansföreställning än en teaterföreställning. En teaterföreställning och en dansföreställning för alla elever bör vara ett minimum. Vi anser att det är viktigt att se till att satsningar som kommer barn och unga till del görs på dansområdet. Unga människor kommer i huvudsak i kontakt med frilansande koreografer och dansare som turnerar. Den delen av dansområdet bör därför särskilt lyftas fram. Vad vi här har framhållit om betydelsen av att det görs satsningar på dansområdet som kommer barn och unga till del bör som sin mening ge till känna för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion Kr398 (v) yrkandena 13 och 24. Dokumentation av danskonsten, punkt 4 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om dokumentation av danskonsten. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 3 och 2005/06:Kr398 yrkande 20. finns ingen kontinuerlig dokumentation eller forskning kring den moderna dansen. Det skapar ett kulturhistoriskt tomrum eftersom den moderna danskonsten inte tas till vara åt kommande generationer. Det försvårar också möjligheterna till forskning på området då det kommer att saknas material om den moderna dansen. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till hur en kontinuerlig dokumentation av den moderna dansen kan organiseras. Detta bör ge regeringen till känna genom att bifalla motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 3 och Kr398 (v) yrkande 20. Dansens år, punkt 6 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen . Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 6 och 2005/06:Kr398 yrkande 22. har kommit med en rad spännande förslag för danskonsten. Ett dansens år skulle kunna innebära uppmärksamhet och utveckling av danskonsten i hela landet och på bred front visa dansens möjligheter. Vi anser att regeringen bör se över möjligheterna att inom lämplig tidsrymd genomföra ett dansens år. Detta bör ge regeringen till känna genom att bifalla motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 6 och Kr398 (v) yrkande 22. Jämställdhet på dans- och musikområdet, punkt 7 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhet på dans- och musikområdet. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr286 yrkande 7, 2004/05:Kr290 yrkande 1 och 2005/06:Kr398 yrkandena 1 och 19. Att danskonsten domineras av kvinnor är ett faktum. På scenkonstområdet får dansen de lägsta anslagen och på de flesta områden inom scenkonsten är lönen högre för män än för kvinnor. Vi anser att det beror på en gammal patriarkal maktstruktur som slår igenom även i de kulturpolitiska prioriteringarna. Regeringen har visserligen tillsatt en kommitté som ska se över jämställdheten inom scenkonstområdet, men kommittén har inget uppdrag att analysera just de olika konstarternas ojämlika strukturer och vad som orsakar detta. Vi anser att danskonsten och dess medelstilldelning ska analyseras utifrån en feministisk maktanalys i syfte att komma till rätta med den obalans som gäller på det kulturpolitiska området och danskonsten. Vi efterlyser ett system där bidragsberättigade institutioner på ett aktivt sätt åtar sig att följa en icke-diskriminerande ordning. Det bör ske genom att institutionerna redovisar vilka åtgärder som vidtagits och hur kraven på mångfald har uppfyllts. Vi anser att regeringen bör se över möjligheterna att införa en sådan ordning. Musikbranschen hör till de områden som i särskilt hög grad är mansdominerade. Orkestrar har exempelvis en oerhört hierarkisk struktur. Vi anser att regeringen bör uppdra åt lämplig instans att ordna ett inledande seminarium med folk från musikhögskolor, (), , , de statliga orkestrarna, Musikarrangörer i samverkan, musikbranschen, olika intressanta modellprojekt och andra tillämpliga instanser, organisationer och grupper samt att efter en grundlig genomlysning komma med förslag till åtgärder som ger kvinnor samma möjligheter som män inom musiksektorn. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad vi här har anfört. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr286 (v) yrkande 7, 2004/05:Kr290 (v) yrkande 1 och Kr398 (v) yrkandena 1 och 19. Scener för musikarrangemang samt arrangörsstödets betydelse, punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om scener för musikarrangemang samt arrangörsstödets betydelse. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr286 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Kr361 yrkande 7, 2005/06:Kr382 yrkande 8 och 2005/06:Kr417 yrkande 11. Den inspelade musiken kan aldrig ersätta det levande framförandet. Konserter med levande musik spelar en omistlig roll i musiklivet. Mer än hälften av befolkningen går på minst en konsert , vilket gör konserten till en av de mest spridda kulturaktiviteterna i . Eftersom det finns ett så stort intresse är det viktigt att det finns ett utbud som representerar olika delar av musikområdet. har bl.a. påpekat bristen på scener för populärmusiken. Vi anser att bör få i uppdrag att se över vad som krävs för att ska kunna stödja en positiv utveckling av scener för populärmusiken. Detta bör ge regeringen till känna genom att bifalla motionerna 2004/05:Kr361 (kd) yrkande 7 och Kr417 (kd) yrkande 11. Scener för musikarrangemang samt arrangörsstödets betydelse, punkt 8 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om repetitionslokaler och utrustning för musicerande ungdomar. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr286 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Kr361 yrkande 7, 2005/06:Kr382 yrkande 8 och 2005/06:Kr417 yrkande 11. Det råder brist på scener och spelställen där musik kan framföras inför publik. Det finns visserligen ett stort antal musikfestivaler runt om i landet, men det är ganska svårt att få möjlighet att uppträda på dessa om man saknar skivkontrakt och är okänd. Om bristen på spelställen fortsätter och till och med försämras finns en risk att det påverkar framväxten av en ny musikgeneration negativt. Vi anser att det behövs åtgärder för att säkra tillgången till scener och spelställen där musik kan framföras inför publik. Det gäller inte minst för alla de ungdomar som spelar musik. Det fria musiklivet är mycket beroende av tillgång till lämpliga lokaler och scener samt ett fungerande arrangörsled. Det är därför viktigt att på olika sätt uppmuntra, stödja och säkerställa ett vittförgrenat nät av musikarrangörer i hela landet. Inte sällan består arrangörsledet av eldsjälar, som arbetar ideellt. Det behövs enligt vår uppfattning ytterligare åtgärder i syfte att stärka arrangörsledet i samtliga musikgenrer. Detta bör ge regeringen till känna genom att bifalla motion 2004/05:Kr286 yrkandena 3 och 4. Fonogramstödet, punkt 10 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fonogramstödet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr367 yrkandena 1 och 2. Det har skett en kraftig koncentration av större skivbolag internationellt sett. Flertalet av de svenska skivbolagen har blivit uppköpta av internationella jättar. De största intäkterna av den svenska musikproduktionen hamnar i andra länder. tillkommer nya och oberoende skivbolag inom landet. Elektronisk nedladdning av musik tar bort mellanleden mellan musiker och publik, vilket skivindustrin förstås ser som ett hot. Målsättningen inom musikbranschen måste vara att möjliggöra musikalisk mångfald och bredd. Det statliga fonogramstödet ska därför utformas på ett sätt som motverkar fortsatt koncentration och likriktning av fonogrammarknaden. Ett mål för stödet bör vara att underlätta tillkomsten av oberoende skivbolag och deras utgivning av musik oavsett försäljnings- och distributionssätt. Även i övrigt bör olika åtgärder som syftar till att underlätta tillkomsten av fler oberoende skivbolag vidtas. Detta bör ge regeringen till känna genom att bifalla motion Kr367 (v) yrkandena 1 och 2. En styrgrupp för dansen samt scenkonstens turnémöjligheter, punkt 2 (v) () och () anför: Vi anser att det bör tillsättas en styrgrupp för de olika dansinstitutionerna. Det behövs för att sprida danskonsten till de platser som inte inkluderas i de olika dansnätverken. Dansnät bör enligt vår mening få i uppgift att i samarbete med de andra nätverken tillsätta en gemensam styrgrupp. Vi anser vidare att turnékostnader ska finansieras med ett särskilt turnéstöd. Turnerandet kan även underlättas av en samordning på dansområdet.