bet · GT01BoU9 · 2006-06-01 00:00:00 — Regeringen redovisar under rubriken inom och EU (avsnitt 6.3) kortfattat vissa insatser som enligt vad som anges i propositionen skall anses ingå i det nationella programmet för energieffektivisering och energismart byggande. Denna del av propositionen innehåller emellertid varken förslag eller bedömningar. I tre av motionerna som väckts med anledning av propositionen anförs att regeringens ambition att förbättra energieffektiviteten i bebyggelsen visserligen är bra men att flera åtgärder borde ha ingått i programmet. I motionerna föreslås därför göra tillkännagivanden dels i frågor som tagits upp i regeringens kortfattade beskrivning av pågående insatser, dels i vissa övriga frågor. Gemensamt för förslagen är att de i huvudsak avser frågor som normalt sett inte faller inom bostadsutskottets beredningsområde. Det gäller bl.a. frågor om ekonomiska stöd till energieffektivisering, fastighetsskatten, den kommunala energirådgivningen och elmarknadspolitiken. I c-motionen föreslås göra ett tillkännagivande om att stöd till energieffektiviseringen i bebyggelsen bör vara långsiktiga och teknikneutrala. kan stöd för bostadshus utgå bl.a. till konvertering från direktverkande elvärme (SFS 2005:1255) och till konvertering från oljeuppvärmningssystem i småhus (SFS 2005:1216). Regeringen aviserar i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2005/06:100) att stödet enligt lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus bör ersättas av ett likvärdigt stöd för installationer av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nyproducerade småhus eller för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus. Det finns också stödformer som riktats till andra typer av byggnader än bostadshus, exempelvis stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet (SFS 2005:205). De aktuella stöden är tidsbegränsade och syftar till att gynna vissa energieffektiva och miljövänliga tekniska lösningar. Det framgår inte av c-motionen i vilka närmare avseenden som motionärerna är kritiska till dessa stöd. anser emellertid inte att det finns skäl till ett generellt uttalande i enlighet med motionsförslaget. Övervägandena om lämpligheten i en viss stödform få göras när konkreta förslag i frågan läggs fram för . I m-, kd-, c- respektive mp-motionen finns vissa överväganden och förslag avseende fastighetsskatten och energieffektiviserande investeringar. I propositionen finns en kortare redovisning för pågående överväganden i frågan. Regeringen anför bl.a. att det inte finns något entydigt samband mellan en miljöinvesterings storlek och dess betydelse för taxeringsvärdet och fastighetsskatteuttaget. En fastighetsskattekompensation för energieffektivisering riskerar att kapitaliseras i marknadsvärdet, vilket i längden kan medföra ett högre fastighetsskatteuttag. Vidare hänvisar regeringen till ett förslag om skattelättnader för miljöförbättrande investeringar i byggnader som förts fram i en bilaga till huvudbetänkande Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36). Regeringen avser att analysera förslaget i en arbetsgrupp som har tillsatts inom . Gruppen skall sedan presentera förslag som innebär att fastighetsskattens utformning inte motverkar - alternativt stimulerar - energieffektiva lösningar i bebyggelsen, som principen om att taxeringsvärdet baseras på marknadsvärdet inte rubbas. Frågor om fastighetsskatten bereds inom vanligen av skatteutskottet. Utskottet har behandlat ett antal motioner års allmänna motionstid med förslag om att åtgärder på fastigheter som sparar energi och gynnar en god miljö inte skall påverka taxeringsvärdet och leda till höjd fastighetsskatt (bet. 2005/06:SkU18). avstyrkte dessa motioner med motiveringen att man vidhåller sin uppfattning att kravet på likformighet i beskattningen av olika kapitaltillgångar gör att fastighetsskatten även i fortsättningen bör baseras på fastigheternas marknadsvärden. anser inte att den nu föreliggande propositionen bör föranleda något tillkännagivande från i frågan om fastighetsskattens utformning i olika avseenden. Utskottet anser inte heller att förslaget i mp-motionen om energibeskattningen för industri och verkstäder har en sådan anknytning till de förslagen i den nu aktuella propositionen att det behöver föranleda något närmare övervägande i detta sammanhang. Förslag om stödet till den kommunala energirådgivningenfinns i c- respektive mp-motionen. Statligt stöd till verksamheten kan utgå enligt förordningen (1997:1322) om bidrag till energirådgivning. Statens stöd till energirådgivning uppgår till ca . Frågan om det statliga stödet till den kommunala energirådgivningen bereds normalt av näringsutskottet. anser att eventuella närmare överväganden i denna fråga kan anstå till höstens budgetberedning. Även de frågor om en elmarknadsreform respektive ägardirektiv för om prissättningsmodeller och prisinformation m.m. som tas upp i mp-motionen bereds vanligen av näringsutskottet. Utskottet har behandlat en proposition om åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden, m.m. (prop. 2005/06:158, bet. 2005/06:NU18) där vissa elmarknadsfrågor behandlas, bl.a. om krav på information om priser och villkor för elleveranser. Ett motionsförslag om en elmarknadsreform med liknande inriktning som i den mp-motion som väckts med anledning av föreliggande proposition har behandlats i detta sammanhang. anser inte att det föreligger något behov av att även i det nu aktuella sammanhanget närmare överväga de frågor om en elmarknadsreform och om ägardirektiv för som lagts fram i mp-motionen. Sammanfattningsvis innebär bostadsutskottets ställningstagande till de motioner som tagit upp frågor om pågående insatser m.m. inom programmet för energieffektivisering och energismart byggande att de aktuella yrkandena om tillkännagivanden bör avslås av . Det gäller motionerna 2005/06:Bo15 (m) yrkande 2 i denna del, 2005/06:Bo16 (c) yrkandena 1, 4, 5 och 7, 2005/06:Bo17 (kd) yrkande 4 samt 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 7, 8, 13, 18 och 21. Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lag om energideklaration för byggnader med de ändringar som utskottet föreslagit. Utskottets ändringsförslag avser 8, 12 §§ samt punkt 4 i övergångsbestämmelserna och syftar till att förtydliga lagens innebörd. bör vidare anta regeringens förslag till lag om ändring i . Slutligen bör avslå samtliga motionsförslag som avser dessa båda lagförslag. Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp), 11 (kd), 12 (c) och 13 (mp). Regeringen föreslår att en lag om energideklarationer införs för att genomföra och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda. Lagens syfte är att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. Lagförslaget innehåller bestämmelser avseende en skyldighet för ägaren till en byggnad att se till att byggnaden besiktigas och att vissa uppgifter om byggnadens energianvändning och inomhusmiljö deklareras i en energideklaration. En sådan deklaration skall upprättas när en byggnad uppförs. För större s.k. specialbyggnader och byggnader som upplåts med nyttjanderätt skall det alltid finnas en deklaration som inte är äldre än . En deklaration skall vidare upprättas när en byggnad säljs, om det inte redan finns en deklaration som inte är äldre än . Ägaren till en byggnad skall se till att en oberoende expert besiktigar byggnaden och upprättar deklarationen. Ägaren skall också se till att ett exemplar av energideklarationen lämnas in till , som skall ansvara för ett deklarationsregister. Särskilda krav ställs på regelbunden besiktning av större luftkonditioneringssystem. Särskilda krav ställs även vid uppförandet av större byggnader, då byggnadens ägare skall låta utreda alternativa energiförsörjningssystem för byggnaden och de olika alternativens tekniska, miljömässiga och ekonomiska genomförbarhet och lämna redovisning till tillsynsmyndigheten. Lagen föreslås träda i kraft . Övergångsbestämmelser föreslås, som syftar till att olika byggnadskategorier i viss mån successivt fasas in i deklarationssystemet. Regeringen lägger även fram ett förslag till lag om ändring i (PBL). Ändringsförslaget avser 9 kap. 12 § PBL och har innebörden att om det krävs en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem enligt lagen om energideklaration för byggnader får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän redovisningen har visats upp för . Förslag angående lagen om energideklaration för byggnader läggs fram i samtliga motioner som väckts med anledning av propositionen. I två av motionerna - m respektive kd - föreslås avslå regeringens förslag och begära att ett nytt förslag läggs fram för . I fp-motionen föreslås att endast vissa delar av lagförslaget avslås av . Två av motionerna - c respektive mp - innebär att i ett tillkännagivande begär förändringar av lagen. De yrkanden avseende lagförslaget som läggs fram i motionerna innebär i korthet följande. I motion 2005/06:Bo15 (m) framhålls att regeringens lagförslag kommer att leda till ökad byråkrati och ökade kostnader för fastighetsägarna som inte kan motiveras. bör enligt yrkande 3därför avslå lagförslaget och begära att regeringen återkommer med ett nytt lagförslag som inte går längre än vad EG-direktivet nödvändiggör. I yrkande 4 föreslås att även avslår förslaget om följdändring i PBL. Den kritik som i motionen riktas mot regeringens överväganden och lagförslag har bl.a. följande utgångspunkter: - Den möjlighet som enligt EG-direktivet finns att grunda energideklaration på avtal med intresseorganisationer borde ha prövats. - Möjligheten att endast deklarera typhus borde ha prövats. - Fastigheter med god energieffektivitet skall inte behöva besiktigas före upprättande av energideklaration. - Systemet med oberoende experter kunde ha gjorts enklare. - krävs inte i EG-direktivet och behövs inte heller av andra skäl. - Skyldigheten att för större byggnader redovisa alternativa energiförsörjningssystem bör utformas så att den inte leder till oacceptabla konsekvenser. är enligt motion 2005/06:Bo16 (c) förespråkare av energideklarationer för byggnader. Enligt motionens yrkande 8 bör emellertid tillkännage för regeringen att systemet med energideklarationer bör vara enkelt och tilltalande för den som skall genomföra och tolka deklarationerna. I yrkande 9 framhålls vissa förenklingar av lagförslaget som bör uttala sig för genom ett tillkännagivande till regeringen. Det gäller bl.a. kravet på att en oberoende expert skall upprätta energideklarationen. Enligt motionärerna leder systemet med ackreditering och certifiering till ökade kostnader. I stället föreslås ett system som innebär att endast byggnader med dåliga energiprestanda skall behöva besiktigas av expert. Fullständiga deklarationer som upprättas av expert bör ges en längre giltighetstid än . Giltighetstiden för övriga deklarationer föreslås bli begränsad till . Enligt motion 2005/06:Bo17 (kd) är det system för energideklarationer som regeringen föreslagit både dyrt och krångligt. bör enligt yrkande 2 därför avslå regeringens förslag och begära att regeringen återkommer med ett förenklat lagförslag. Även förslaget om följdändring i PBL bör avslås - yrkande 3. De i motionen redovisade invändningarna mot regeringens förslag har bl.a. följande utgångspunkter: - Lagförslaget innehåller ett oklart formulerat krav på att alla byggnader som skall upprätta energideklaration först skall besiktigas. Något sådant krav finns inte i EG-direktivet. - Energideklarationer i två steg bör prövas. Steg ett innebär att en deklaration görs med hjälp av uppmätta värden. Steg två innebär att byggnader med dåliga energiprestanda besiktigas och får åtgärdsförslag. - Systemet med krav på oberoende, certifierade experter leder till ökade kostnader. Småhusägare bör själva kunna upprätta underlaget för energideklarationen. - Nyttan av energideklarationsregistret kan ifrågasättas. I motion 2005/06:Bo18 (mp) föreslås göra flera tillkännagivanden i fråga om lagen om energideklarationer för byggnader. Innebörden i dessa tillkännagivanden är i korthet följande: - Energideklarationer för nya bostäder bör kompletteras med uppgifter om energiförbrukning vid praktiskt bruk efter en vinter (yrkande 10). - Uppgifterna om energiförbrukning i energideklaration bör kompletteras med uppgifter om energikostnaden och per tioårsperiod, vid rådande energipriser (yrkande 12). - Möjligheten att genom närmare föreskrifter undanta vissa byggnadskategorier från kravet på att upprätta energideklaration bör utnyttjas i färre fall än vad regeringen förordat (yrkande 19). - Energideklaration bör krävas vid ombyggnation och i samband med statligt stöd för energieffektivisering (yrkande 20). I motion 2005/06:Bo19 (fp) framhåller motionärerna att man i grunden är positiva till energideklarationer men anser att regeringsförslaget skulle bli alltför kostsamt och byråkratiskt. bör därför avslå vissa delar av regeringens lagförslag i syfte att skapa ett mer lätthanterligt system. De föreslagna förändringarna i förhållande till regeringsförslaget innebär i korthet följande. Enligt yrkande 3 bör den besiktning som skall göras före upprättande av energideklaration vara frivillig (8 § utgår och 12 § ändras). I motionen - yrkande 4 - anförs att systemet med certifiering av oberoende expert är onödigt. Det räcker med att lagen kräver en oberoende expert, några föreskrifter om krav på dessa behövs inte (12 § andra stycket utgår). Motionärerna framhåller i yrkande 5 att ett energideklarationsregister inte krävs i EG-direktivet och endast riskerar att leda till ökad byråkrati. Denna del av lagen bör avslås (15-22 §§ utgår). Avslutningsvis föreslår fp-motionärerna att genom ett tillkännagivande begär att regeringen återkommer i två frågor. Den möjlighet som finns i lagförslaget att genom närmare föreskrifter undanta vissa byggnadskategorier från deklarationsplikten bör avse fler byggnadskategorier än vad regeringen förutsatt. Motionärerna anser att vissa former av stugbyar bör undantas från denna skyldighet (yrkande 6). Vidare framhålls att skyldigheten att för större byggnader redovisa alternativa energiförsörjningssystem (23 § lagförslaget) är mindre relevant i vissa fall när avtalsklausuler ger fjärrvärmeleverantör ensamrätt till energileverans. Regeringen bör därför återkomma med en bättre analys i denna fråga (yrkande 7). redovisar sina överväganden om regeringens förslag till lag om energideklaration för byggnader främst avseende de delar av förslaget som mött invändningar i motionerna. Därefter redovisas utskottets ställningstagande till förslaget i dess helhet liksom till förslaget om ändring i PBL och de aktuella motionsförslagen. Utskottet inleder med att något kommentera behovet och utformningen av ett deklarationssystem för byggnader och de övergripande synpunkter i denna fråga som framkommit i motionerna. Utformningen av ett deklarationssystem för byggnader Regeringen redovisar i propositionen den långa process och de omfattande överväganden i olika utredningar och andra sammanhang som lett fram till det aktuella lagförslaget om energideklaration för byggnader. Som det inledande steget i denna process framhålls för övrigt ett tillkännagivande om behovet av kvalitetsdeklarationer av bostäder som gjorde på bostadsutskottets förslag (bet. 1995/96:BoU1). Därefter har ett flertal utredningar både i frågor om byggnaders energianvändning och inomhusmiljö redovisat överväganden som direkt eller indirekt understrukit behovet av uppgifter som belyser byggnadsbeståndets egenskaper i dessa avseenden. Bristen på sådana uppgifter har ansetts vara ett väsentligt hinder för att rätt åtgärder skall kunna vidtas i syfte att åstadkomma nödvändiga energieffektiviseringar och en bättre inomhusmiljö i byggnader av olika slag. I två utredningar, som till stor del bildat utgångspunkt för regeringens förslag, har olika förslag om utformningen av ett deklarationssystem förts fram. Det gäller förslag som redovisats i delbetänkande SOU 2004:78 respektive förslagen från Utredningen om byggnaders energiprestanda i betänkandena SOU 2004:109 samt SOU 2005:67. Vid sidan av de statliga övervägandena om deklarationer av byggnader har ett antal frivilliga system för deklarationer, dokumentation eller märkning av byggnadsbeståndet utvecklats. Det visar att det redan finns ett brett intresse för dessa frågor bland fastighetssektorns aktörer. kan utskottet, liksom regeringen, konstatera att en enhetlig information, som ett obligatoriskt system skulle innebära, gör det enklare för konsumenter och andra brukare av byggnader att tillgodogöra sig och jämföra information om energianvändningen och inomhusmiljön i byggnader. Med ett obligatoriskt system skapas drivkrafter att uppfylla målen om en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö. har också under beredningen av detta ärende kunnat konstatera en i grunden mycket positiv inställning från de berörda till att ett förslag om ett enhetligt deklarationssystem nu har utarbetats. Det var utgångspunkten för de synpunkter som bl.a. de olika företrädarna för de stora organisationerna på bostadsmarknaden har redovisat inför utskottet. framhölls bl.a. att framgångsrika energideklarationer kommer att sätta fokus på energianvändningen i bebyggelsen, uppmärksamma lönsamma energiåtgärder, fungera som ett verktyg för fastighetsägare och förvaltare att sänka energikostnaderna samt ge bra information till köpare av byggnader, hyresgäster och bostadsrättshavare. De önskemål om en ändring eller ett förtydligande av regeringens förslag som framfördes avsåg främst en avgränsad fråga, nämligen den ordning med besiktning av byggnader före upprättandet av deklaration som ingår som en del i lagförslaget. Utskottet återkommer nedan till denna fråga. Parallellt med att behovet av energieffektiviseringar i byggnadsbeståndet har uppmärksammats alltmer i har en motsvarande utveckling skett i många andra europeiska länder. Ett gemensamt arbete inom EU i dessa frågor ledde fram till och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda, som antogs . Direktivet syftar bl.a. till att minska energianvändningen i bebyggelsen och därigenom bidra till ett minskat utsläpp av klimatpåverkande växthusgaser. Ett arbete har därefter pågått med att utarbeta förslag om hur EG-direktivet skall implementeras i den svenska lagstiftningen. Detta arbete, som bl.a. skett inom ramen för den ovan nämnda , har lett fram till det föreliggande lagförslaget. Det bör framhållas att regeringen i sitt lagförslag strävat efter att även tillgodose de önskemål om deklarationssystemets utformning som de tidigare svenska övervägandena i frågan gett uttryck för. Regeringen anger bl.a. att förslaget om lag om energideklaration för byggnader innebär att tillkännagivande beträffande kvalitetsdeklaration av bostäder nu infrias. anser således att behovet av ett deklarationssystem för byggnader som omfattar såväl energianvändningen som frågor om byggnadens inomhusmiljö är väl belagt. EG-direktivet om byggnaders energiprestanda har gett vissa utgångspunkter och ramar för hur deklarationssystemet bör utformas. I m-, fp, kd- och c-motionerna finns förutom förslag om förändringar i olika delar av lagen även en generell kritik mot den utformning av systemet för deklarationer av byggnader som regeringen föreslagit. I m-motionen framhålls att systemet i stället borde ha utformats så att det inte går längre än vad EG-direktivet nödvändiggör. Motionärerna pekar bl.a. på att regeringen borde ha övervägt den möjlighet till energideklaration grundad på avtal med intresseorganisation som finns i direktivet. Enligt fp-motionen är det föreslagna systemet onödigt tungrott och riskerar att bli kostsamt. Kd-motionen framhåller att det system som regeringen föreslagit är dyrt och krångligt. Även i c-motionen hävdas att systemet har blivit för omfattande och komplicerat. I propositionen redovisas en genomgång av EG-direktivets artiklar och en bedömning av nödvändiga och lämpliga åtgärder för att implementera dessa i det svenska regelverket. Som framgått ovan redovisar regeringen även en rad utredningar, överväganden och ställningstaganden som, vid sidan av de krav på förändringar i det svenska regelverket som EG-direktivet ställer, bildat utgångspunkt för lagförslaget om energideklarationer. Regeringen hänvisar vidare till sina tidigare uttalanden i flera olika sammanhang om att deklarationer bör kunna användas bl.a. för uppföljning av målet om en god bebyggd miljö och som en del av den information som normalt lämnas vid ägarbyten och uthyrning av byggnader och lokaler. Deklarationer har också bedömts stegvis kunna öka medvetandet och förståelsen hos olika parter om sambanden mellan brukarvanor, kostnader, teknisk utformning samt drift och underhåll av byggnader. vill, med hänvisning till regeringens överväganden, understryka att det föreliggande lagförslaget inte bör ses enbart som ett sätt att tillgodose de krav som ställs på att implementera det aktuella EG-direktivet i sin lagstiftning. Utskottet vänder sig således mot det synsätt som kommer till uttryck i åtminstone någon av motionerna och som går ut på att lagförslaget borde ha utformats så att det visserligen uppfyller direktivets krav, men inte går därutöver i något avseende. Den i grunden positiva syn på värdet av ett deklarationssystem som företrädare för fastighetsägare, hyresgäster och andra berörda i olika sammanhang givit uttryck för visar att det är de svenska behoven som bör vara utgångspunkten när deklarationssystemets utformning diskuteras. Den mer övergripande kritiken mot lagförslaget i de aktuella motionerna går vidare ut på att det föreslagna systemet blivit för komplicerat och byråkratiskt. kan inte heller instämma i detta synsätt. Vid sin genomgång av lagförslagets olika delar framhåller regeringen genomgående de möjligheter som kommer att finnas att genom närmare föreskrifter till lagen utforma ett system som både blir praktiskt tillämpbart och uppfyller olika samhällsbehov. Detta är också en förutsättning för att lagen skall få den avsedda effekten på energianvändningen och inomhusmiljön. Enligt utskottets uppfattning är en från början positiv inställning till deklarationssystemet från fastighetsägare, nyttjanderättshavare och övriga berörda avgörande för om lagens syfte att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i landets byggnader skall kunna uppnås. Utskottet övergår nu till att något kommentera de invändningar och synpunkter i sak avseende lagförslaget som framförts i motioner eller framkommit under beredningen av ärendet. Vilka byggnader skall energideklareras? Lagens utgångspunkt är att den skall tillämpas för byggnader för vilka energi används i syfte att påverka byggnadernas inomhusklimat (2 §). Skyldighet att energideklarera sådana byggnader innebär att deklaration skall finnas för byggnad som uppförs (4 §), finnas och förnyas minst för vissa byggnadskategorier (5 §) samt finnas och inte vara äldre än vid försäljning (6 §). Kravet på att det alltid skall finnas en energideklaration som inte är äldre än gäller dels större s.k. specialbyggnader (5 § 1), dels byggnader som helt eller delvis upplåts med nyttjanderätt (5 § 2). Undantag från skyldighet att energideklarera byggnader får meddelas genom föreskrifter av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (7 §). Regeringen anger att utgångspunkten bör vara att de möjligheter till undantag från deklarationskravet för vissa byggnadskategorier som EG-direktivet medger i huvudsak bör tillämpas. Följande byggnadskategorier anges kunna komma att undantas genom närmare föreskrifter: kulturhistoriskt värdefulla byggnader, byggnader för andakt och religiös verksamhet, industrianläggningar och verkstäder, vissa fritidshus, tillfälliga byggnader, jordbruksbyggnader med lågt energibehov, hus med mindre yta än samt försvarsbyggnader.