bet · GT01SkU17 · 2006-02-21 00:00:00 — Motioner om företags- och kapitalbeskattning I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden, de flesta väckta under den allmänna motionstiden , som tar upp olika frågor med anknytning till företags- och kapitalbeskattningen. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. När det gäller skattereglerna för fåmansföretag, som tas upp i flera motioner, hänvisar utskottet till de nya förbättrade regler som trädde i kraft . I några fall hänvisar utskottet till pågående utredning eller beredning. Det gäller bl.a. fråga om att införa en tonnageskatt, översyn av skattereglerna för ideella föreningar och stiftelser, översyn av beskattningen av tjänstepensioner och privat pensionssparande och hur skattefrågorna för vissa kontantbranscher skall hanteras. Några motioner har väckts med anledning av den storm som orsakade stora skador på skogen i . De åtgärder som redan beslutats har inriktas på olika former av direktstöd, bl.a. en skattereduktion vid taxeringar som kunde antas av sedan det stod klart att stödet fått EU:s godkännande. Motionerna gäller ändringar i de allmänna reglerna för beskattning av skogsbruk. Utskottet hänvisar här bl.a. till viss pågående uppföljning av skogsbeskattningen. Till betänkandet lämnas 24 reservationer och 7 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt avslår motionerna 2005/06:Sk455 yrkandena 1, 3 och 6, 2005/06:Sk496 yrkande 4, 2005/06:U290 yrkande 4, 2005/06:T1 yrkande 5, 2005/06:MJ447 yrkande 2, 2005/06:N305 yrkandena 6 och 9, 2005/06:N434 yrkande 2, 2005/06:N478 yrkande 6 och 2005/06:N480 yrkande 15. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) avslår motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 9, 2005/06:Sk453, 2005/06:T426 yrkande 2, 2005/06:T497 yrkande 16, 2005/06:T559 yrkande 28 och 2005/06:T611 yrkande 1. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk259 yrkande 3, 2005/06:Sk298 yrkande 4 i denna del, 2005/06:Sk328 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk358, 2005/06:Sk366, 2005/06:Sk430, 2005/06:Sk495 yrkande 1, 2005/06:N434 yrkande 3, 2005/06:N480 yrkande 17 och 2005/06:Bo298 yrkande 11. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m. avslår motionerna 2005/06:Sk445 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk450 yrkande 5, 2005/06:Sk463, 2005/06:Sk487, 2005/06:Sk510, 2005/06:Kr375 yrkande 10, 2005/06:N243 yrkande 7 och 2005/06:N306 yrkande 3. Reservation 5 (fp) Reservation 6 (c) Reservation 7 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sk450 yrkande 3, 2005/06:Sf389 yrkande 14, 2005/06:N478 yrkande 17 och 2005/06:A309 yrkande 24. Reservation 8 (kd, c, mp) Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringar avslår motionerna 2005/06:Sk333, 2005/06:MJ445 yrkande 3, 2005/06:Bo257 yrkande 9 och 2005/06:Bo333 yrkande 3. Reservation 9 (kd) avslår motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 7, 2005/06:Sk426, 2005/06:Sk449, 2005/06:Sk527 yrkande 1, 2005/06:N478 yrkande 9 och 2005/06:N480 yrkande 24. Reservation 10 (kd) Reservation 11 (v) Kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst avslår motion 2005/06:N479 yrkande 5. Reservation 12 (kd) avslår motionerna 2004/05:MJ5 yrkandena 27 och 28, 2004/05:MJ6 yrkandena 11 och 13, 2004/05:MJ7 yrkande 6, 2004/05:MJ8 i denna del, 2004/05:MJ9 yrkande 17, 2004/05:MJ434 yrkandena 48-50, 2005/06:Sk425, 2005/06:MJ449 yrkande 57 och 2005/06:MJ595 yrkandena 2 och 3. Reservation 13 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:MJ434 yrkande 51 och 2005/06:MJ449 yrkande 59. avslår motion 2005/06:N382 yrkande 3. avslår motion 2005/06:MJ594 yrkande 7. Reservation 14 (kd, c) avslår motion 2005/06:Sk207. Reservation 15 (m) Ideella föreningar och stiftelser avslår motionerna 2005/06:Fi321 yrkande 16, 2005/06:Sk384, 2005/06:Sk386 yrkande 2, 2005/06:Sk394, 2005/06:Sk507, 2005/06:Sk517, 2005/06:Sk519, 2005/06:Kr281 yrkande 16, 2005/06:Kr334 yrkande 18, 2005/06:Kr373 yrkande 18 och 2005/06:Kr380 yrkande 9. Reservation 16 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Sk382. Företag inom den sociala ekonomin avslår motion 2005/06:Fi229 yrkande 6. avslår motion 2005/06:Sk256. Uppskov med beskattning av fysiska personers kapitalvinster, m.m. avslår motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 10, 2005/06:Sk239, 2005/06:Sk298 yrkandena 3 och 4 i denna del, 2005/06:Sk367, 2005/06:Sk427, 2005/06:Sk450 yrkandena 1, 2 och 4, 2005/06:T1 yrkande 7, 2005/06:N387 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N433 yrkande 3, 2005/06:N434 yrkande 7 och 2005/06:N478 yrkande 11. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Reservation 18 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sf332 yrkande 6 och 2005/06:A364 yrkandena 7 och 8. Reservation 19 (m, fp) avslår motionerna 2005/06:Sk224, 2005/06:Sk387, 2005/06:Sk500, 2005/06:Sk521 yrkandena 1-3, 2005/06:Sf428 yrkande 4 och 2005/06:MJ528 yrkande 4. Reservation 20 (kd) avslår motionerna 2005/06:Sk212, 2005/06:Sk351, 2005/06:MJ349 yrkande 2, 2005/06:MJ446 yrkandena 35-37 och 2005/06:MJ451 yrkande 1. Reservation 21 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Sk432. avslår motion 2005/06:Sk250. Ombyggnader för ökad tillgänglighet avslår motion 2005/06:So364 yrkande 11. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhet avslår motionerna 2005/06:Sk322 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk341, 2005/06:Sk345 yrkande 1, 2005/06:Sk383, 2005/06:Kr281 yrkande 13, 2005/06:Kr381 yrkande 7, 2005/06:Kr382 yrkande 43 och 2005/06:Kr418 yrkande 10. Reservation 22 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:Kr289 yrkande 4, 2005/06:Sk322 yrkande 5, 2005/06:Kr252 yrkande 2, 2005/06:Kr334 yrkandena 31 och 35, 2005/06:Kr382 yrkande 33, 2005/06:Kr409 yrkandena 7-9 och 2005/06:Kr410 yrkandena 1 och 9. Reservation 23 (c) avslår motion 2005/06:Sk315. avslår motionerna 2005/06:Sk247 och 2005/06:Sk295. avslår motionerna 2005/06:Sk420 och 2005/06:L339 yrkande 2. Reservation 24 (fp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid behandling av inkomstberäkningen (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1) behandlades motionsyrkanden om inriktningen av skattepolitiken och om sådana ändringar i företags- och kapitalbeskattningen som hade en mer direkt anknytning till de borgerliga partiernas alternativa förslag till regeringens och samarbetspartiernas budgetförslag för . tog ställning till regeringens förslag och motionsyrkandena (bet. 2005/06:FiU1, yttr. 2005/06:SkU1y, rskr. 2005/06:34). I det följande behandlar skatteutskottet flertalet kvarvarande motionsyrkanden som väckts under allmän motionstid och som gäller frågor med anknytning till beskattningen av företag och deras ägare. Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om utredningar kring eller ändringar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Några motionsyrkanden som gäller olika förändringar i skogsbeskattningen har väckts med anledning av den storm som drabbade . Dessa motionsyrkanden har överlämnats till skatteutskottet från miljö- och jordbruksutskottet. Två motionsyrkanden har väckts med anledning av den proposition om IT-politiken som regeringen presenterade (prop. 2004/05:175), och har av trafikutskottet överlämnats till skatteutskottet. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i bilaga. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av företags- och kapitalbeskattningen. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2 (v). m.fl. (m) förordar i motion Sk496 att de skatter som påverkar företagare och företag skall sänkas i syfte att främja tillkomsten av nya företag och fler arbetstillfällen. I två andra motioner av m.fl. (m) förordas dels att skall verka för att länderna inom EU gemensamt undanröjer skattehinder i form av skilda regelverk för företagsbeskattning och risk för dubbelbeskattning (U290 yrkande 4), dels utvidgade möjligheter till avdrag för investeringar i forskning och utveckling (N434 yrkande 2). Olika åtgärder för att jobb skall kunna skapas och bevaras i svenska företag efterlyses av m.fl. (fp) i motion N305, bl.a. sänkt beskattning av arbete och företagande. Motionärerna föreslår en avveckling av systemet med den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsinkomster (yrkande 6), som enligt motionen missgynnar svenskt ägande på bekostnad av utländskt, och de vill särskilt framhålla betydelsen av den i jämförelse med andra EU-länder höga svenska aktiebeskattningen och att de nya EU-länderna ytterligare kommer att bidra till en press nedåt på skattetrycket (yrkande 9). Sänkta skatter och avgifter som gör det mer lönsamt att driva, utveckla och äga företag i förordas i motion N480 yrkande 15 av m.fl. (kd) för att möta den ökade internationaliseringen och integreringen av ländernas ekonomier. Eftersom kapital i en internationaliserad ekonomi lätt kan flyttas till andra länder gör internationaliseringen det enligt motionen omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förslag med samma inriktning finns i motion N478 yrkande 6 av m.fl. (kd). m.fl. (kd) vill enligt motion MJ447 yrkande 2 göra en översyn av skatteregler och liknande legala eller fiskala hinder som kan försvåra ett gemensamt brukande av maskiner och annat realkapital. Enligt motion Sk455 yrkandena 1, 3 och 6 av m.fl. (v) bör det göras en översyn av beskattningen av företag och kapital och av olika former av skatteundandraganden. Översynen bör enligt motionen omfatta nivån på företagsbeskattningen mot bakgrund av att avgöranden i kan påverka den svenska skattebasen, den nuvarande generella nedsättningen av socialavgifterna och beskattningen av pensionskapital. Översynen av skatteundandraganden bör innefatta frågor som rör internprissättning inom internationella koncerner. En reformerad beskattning av företag, bl.a. förändringar när det gäller dubbelbeskattningen av aktier, förmögenhetsskatten och fåmansbolag begärs i motion T1 yrkande 5 av m.fl. (c, m, fp, kd). anser att det är viktigt att det svenska näringslivet har förmåga att skapa starka och livskraftiga företag som kan bidra till en uthållig tillväxt i ekonomin som leder till nya arbeten och välfärd som kan komma alla till del. Skattepolitiken bör utformas så att den bidrar till att främja en sådan utveckling. Genom den skattereform som beslutade om 1990 har lagts en god grund för en bra och internationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning. Reformen har, inte minst med inriktning på mindre företag, byggts ut under de två senaste valperioderna. Bland annat har ett omfattande arbete lagts ned på att reformera de skatteregler som gäller för de fåmansägda aktiebolagen. Flertalet av de s.k. stoppregler som ansågs ha en negativ inverkan på företagsklimatet och tillväxten i småföretag slopades års taxering. Senast har arbetet resulterat i nya regler för ägare av fåmansföretag fr.o.m. som tar större hänsyn än de tidigare reglerna till det risktagande det innebär att starta och driva företag. Ett viktigt inslag i de nya reglerna är också att de skall stimulera intresset för att anställa fler personer i de mindre företagen. För att underlätta vid generationsskiften i familjeföretag har inkomstskattereglerna ändrats i flera hänseenden, t.ex. har en möjlighet införts att överföra expansionsmedel och periodiseringsfonder. beslut om att slopa arvs- och gåvoskatten bidrar också till att påtagligt förbättra skattevillkoren i samband med generationsskiften. Ett annat område som genomgått stora förändringar gäller de skatteregler som aktualiseras i samband omstruktureringar i näringslivet. Ambitionen är här att skatteskäl inte skall förhindra strukturförändringar som företagen anser vara angelägna. Detta arbete har också lett till en utvidgning av området för att skattefritt ta emot utdelning på företagsägda andelar och skattefrihet för kapitalvinster på näringsbetingade andelar. Av redovisningen i den senaste finansplanen framgår att konkurrenskraft är god och att regeringen skall verka för att fortsatt goda villkor skall gälla för investeringar i . Jämfört med EU och som helhet har en väl fungerande arbetsmarknad och når toppositioner inom EU i fråga om innovationsklimat och när , Lissabonstrategin, utvärderas. blir konkurrensen från omvärlden allt intensivare. För att stärka svensk konkurrenskraft och få fler och växande företag har regeringen i budgetpropositionen redovisat flera åtgärder som delvis berör skatteområdet. Där föreslås bl.a. ett särskilt stöd åt forskning i små och medelstora företag på totalt . kommer detta stöd att utgå genom att krediteras på mottagarens skattekonto. Utvecklingen inom EU och verksamheten i gemenskapens domstol innebär att beskattningen av företag alltmer kommit i blickpunkten. bereder regeringen bl.a. en rad ändringar i IL till följd av ett utvidgat fusionsdirektiv och deltar i det arbete som pågår på EU-nivå när det gäller att undersöka frågan om att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. I de regelbundna informationsträffar som hålls mellan skatteutskottet och är dessa företagsskattefrågor ett stående inslag. Ett viktigt arbete pågår för att reducera den administrativa bördan för företagen. Regeringen har som målsättning att minska denna börda på skatteområdet till . Som ett led i detta arbete har direktiv skrivits till en utredning om reformerade förfaranderegler på beskattningsområdet (dir. 2005:129). Ett förslag om att skattedeklarationer i ökad omfattning skall kunna lämnas genom ombud har behandlats av (prop. 2005/06:31, bet. 2005/06:SkU11). För att i större utsträckning undanta små och medelstora företag från betungande regler har arbetat fram ett förslag som gäller förenklade bokslut för enskilda näringsidkare och ändrade gränsvärden i redovisningslagstiftningen. I en lagrådsremiss som regeringen beslutade lämnas förslag på lagstiftning som skall göra det möjligt för enskilda näringsidkare som upprättar ett förenklat årsbokslut att lägga ett sådant bokslut till grund för inkomstbeskattningen utan några ytterligare justeringar. Förslagen berör vissa grundläggande periodiseringsbestämmelser samt reglerna om lager, pågående arbeten och inventarier. I lagrådsremissen föreslås vidare nya regler i mervärdesskattelagen (1994:200) som anpassar mervärdesskattereglerna till de föreslagna reglerna om förenklat årsbokslut. Reglerna föreslås träda i kraft . Vidare förbereds förslag som syftar till att motverka svartarbete och skattefusk. I syfte att försvåra skatteundandragande inom internationella koncerner avser regeringen att lämna ett förslag om skyldighet att dokumentera och lämna uppgifter om internprissättningstransaktioner. Regeringen har i vårpropositionen 2005 (prop. 2004/05:100) och i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) aviserat en kommande skatteöversyn. Regeringen har i detta sammanhang framhållit att en grundläggande förutsättning för höga framtida skatteintäkter är hög sysselsättning och god tillväxt. De svenska skatterna består till betydande del av skatt på produktion i , svenska hushålls inkomster och konsumtion - vilka alla är nära kopplade till den ekonomiska utvecklingen i . Det finns inget generellt samband mellan skatter och tillväxt, men varje skatteslag måste prövas utifrån ett tillväxtperspektiv. Därutöver skall även skattesystemet klara av att möta de framtida utmaningar som står inför. Globaliseringen kräver fler stabila skattebaser och mer internationellt samarbete. Utvecklingen med alltfler äldre gör att skattesystemet måste ses över i syfte att uppmuntra fler att arbeta mer. Behovet av att ställa om till ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle gör att de progressiva och gröna inslagen i skattesystemet kan behöva öka. Sedan skattereformen 1990/91 har det gått . har en rad stora förändringar skett, både i samhället i stort och i skattepolitiken. har blivit medlem i EU. En grön skatteväxling har påbörjats. På en rad områden har undantag gjorts års skattereform. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att hela skattesystemet bör ses över. Förberedelser inleds för att kunna påbörja en sådan översyn. ställde sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen redovisade i budgetpropositionen 2006 (bet. 2005/06:FiU1). Vid det tillfället avslogs även förslag om att avveckla den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsinkomster. Enligt utskottets mening motiverar inte de motionsyrkanden som redovisats ovan någon ändring i eller komplettering av inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om tonnageskatt med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). I motionerna Fi319 yrkande 9 av Per m.fl. (kd), Sk453 av (), T426 yrkande 2 av och (), T497 yrkande 16 av m.fl. (m), T559 yrkande 28 av m.fl. (fp) och T611 yrkande 1 av m.fl. (kd) yrkas att den pågående utredningen om tonnageskatt snabbt slutförs och att en tonnageskatt för den svenska sjöfartsnäringen införs skyndsamt med hänsyn till att flertalet länder i vår omgivning redan har ett sådant system. Tonnageskatt innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt i fartygens tonnagevolym (nettodräktighet). Tonnaget anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. En utredning om tonnageskatt aviserades av dåvarande finansministern i ett svar på en fråga i (fr. 2003/04:667). Samma vår föreslog skatteutskottet med anledning av ett antal motioner att genom ett tillkännagivande till regeringen borde klargöra sin uppfattning att det är angeläget att utreda frågan om en tonnageskatt för svensk del. följde utskottet (bet. 2003/04:SkU21, rskr. 2003/04:167). Regeringen utfärdade direktiv till utredningen för sjöfartsnäringen (dir. 2004:165). Uppdraget består i att utreda förutsättningarna för att införa ett sådant system. Utredaren skulle enligt de ursprungliga direktiven ha redovisat uppdraget före utgången av , men har senare fått förlängd tid till (dir. 2005:120). Uppdraget kommer att redovisas . Eftersom regeringen redan har ombesörjt en utredning om tonnageskatt finns det enligt utskottets mening inte någon anledning för att göra ett nytt uttalande i frågan. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om olika förändringar i skattereglerna för fåmansföretag med hänvisning till den genomförda reformeringen av dessa regler. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (v). Vid skattereform infördes särskilda regler för beskattning av utdelning från och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett fåmansföretag. Reglerna medför att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster och motverkar att bolag används till att omvandla progressivt beskattade förvärvsinkomster till lägre proportionellt beskattade kapitalinkomster. Till följd av reglernas ursprungliga placering i 3 § 12-12 e momenten i den numera upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt kom de att kallas 3:12-reglerna, och i dagligt tal är det fortfarande vanligt att de kallas så. finns reglerna i 57 kap. IL. En reformering av fåmansbolagsreglerna har förberetts och ledde till att beslutade om nya regler, vilka har trätt i kraft (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10). För att en ägare skall beröras av de särskilda reglerna skall hon eller han ha varit verksam (aktiv) i fåmansföretaget i betydande omfattning . Andelarna sägs då vara kvalificerade. Reglerna tillämpas också vid beskattningen av inkomster från ett fåmansföretag till den som är närstående till en aktiv delägare. Om flera ägare varit aktiva i företaget skall de enligt den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen anses som en enda person. Detta betyder att reglerna kan vara tillämpliga i t.ex. ett konsultföretag trots att antalet ägare kan vara betydande. Innebörden av fåmansföretagsreglerna är att beskattningen av utdelningar och kapitalvinster som tillfaller aktiva ägare till viss del beskattas som tjänsteinkomst och till viss del som proportionellt beskattad inkomst av kapital. Den del av en utdelning som faller inom ett schablonmässigt beräknat s.k. gränsbelopp beskattas som inkomst av kapital . Grundtanken bakom beräkningen av gränsbeloppet är att ägaren skall kunna få bli kapitalinkomstbeskattad dels för ett belopp som beror på hur mycket kapital som ägaren har tillfört företaget, dels för ett belopp som beror på hur mycket sysselsättning företaget skapar. Ett gränsbelopp beräknas varje beskattningsår utifrån bolagets kapitalunderlag multiplicerat med statslåneräntan ökad och ett löneunderlag. Gränsbeloppet kan efter ägarens eget val utnyttjas direkt eller sparas till senare år med viss uppräkning. Sparade utrymmen för kapitalinkomstbeskattning kan också utnyttjas när andelarna avyttras. I motionerna Sk259 yrkande 3 av och () och Sk298 yrkande 4 i denna del av () förordas ändrade skattevillkor för småföretag, bl.a. genom förenklingar i de särskilda reglerna för fåmansföretag, för att det skall bli lättare för småföretagare att anställa och att det egna ägandet och investeringar i småföretagen inte missgynnas. I motion Sk328 yrkandena 1 och 2 av () efterlyses jobbinriktade skattesänkningar för småföretag genom att fåmansbolagsreglerna inte skall tillämpas när företaget har tio eller fler anställda, något som enligt motionären skulle kunna genomföras på försök i regioner med hög andel småföretag, t.ex. , och , och sedan utvärderas. En fortsatt stimulans av företagande och nyanställningar i mindre och medelstora företag i ett långsiktigt utvecklingsarbete i syfte att stärka betydelsen av dessa företag på den svenska arbetsmarknaden förordas i motion Sk358 av m.fl. (s). Ett slopande av det särskilda regelsystemet för beskattning av utdelning och kapitalvinster från fåmansföretag yrkas i motionerna Sk366 av och (), Sk430 av m.fl. (m, fp, kd, c) och Sk495 yrkande 1 av (). I motionerna N434 yrkande 3 av () m.fl. och N480 yrkande 17 av m.fl. (kd) föreslås reformerade fåmansbolagsregler som inte missgynnar eget företagande. Enligt motion Bo298 yrkande 11 av m.fl. (fp) skall beskattningen av småföretagare sänkas och förenklas. En avsikt med den genomförda reformeringen är att de nya fåmansföretagsreglerna i större utsträckning än de tidigare s.k. 3:12-reglerna skall kunna beakta det risktagande som det innebär att starta och driva ett eget företag. skall reglernas preventiva funktion bibehållas, dvs. reglerna skall motverka skattemässig inkomstomvandling. Det senare intresset medför att det inte är möjligt att slopa reglerna som föreslagits i några motioner. Utbetalda löner i företaget har i de nya reglerna getts en ökad tyngd vid beräkningen av den inkomst som skall kapitalbeskattas hos ägaren. En ägare kan emellertid även använda sig av en förenklingsregel som innebär att ett och ett halvt inkomstbasbelopp fördelat på andelarna i företaget alltid skall kunna tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Denna schablonregel har antagits kunna medföra att ungefär hälften av alla fåmansföretag får enklare skatteregler. De nya reglerna innebär ett visst avsteg från det krav på neutralitet i skattesystemet som är en av grundstenarna skattereform. Detta avsteg har motiverats med att regelsystemet skall kunna uppfattas som legitimt av berörda företagare. De tillkommande skattelättnader som av detta skäl anses nödvändiga medför att de föreslagna reglerna i princip kommer att gynna investeringar i företag med aktiva ägare jämfört med investeringar i andra företag. I viss omfattning innebär de lösningar som valts att systemet blivit något enklare. Enligt utskottets mening har den genomförda reformeringen av fåmansföretagens skatteregler en inriktning som svarar mot en del av de krav som ställs i motionerna då den bör kunna bidra till en större benägenhet att anställa och generellt sett inte innebär ett missgynnande av att investera i det egna fåmansföretaget jämfört med att investera på den öppna marknaden.