bet · GT01NU13 · 2006-03-14 00:00:00 — I de grönas motion 2005/06:Fi229 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att utveckla stöd och samverkansformer för kunskapsspridning och utvecklingsstöd för den sociala ekonomin. Vidare föreslås att regeringen låter utreda möjligheterna att skapa ett fungerande system för lån, mikrokrediter och bidrag till utvecklandet av den sociala ekonomin. avstyrkte utskottet (bet. 2004/05:NU9) ett antal motionsyrkanden innehållande olika förslag rörande social ekonomi. Utskottet konstaterade att flera av de då aktuella motionerna var identiska eller i hög grad överensstämmande med sådana utskottet behandlat vid det föregående och hänvisade därför till vad det då anfört i frågan. framhöll utskottet sin positiva inställning till de verksamheter som omfattas av begreppet. Avvikande uppfattningar framfördes i två reservationer (m, fp; kd, c). Inom ramen för anslaget för näringslivsutveckling (38:2) främjas kooperativt och socialt företagande. Medlen - - används för information om kooperativt och annat liknande företagande inom den sociala ekonomin samt för att de som startar kooperativa och andra liknande företag inom den sociala ekonomin skall ha tillgång till professionell rådgivning. Bidraget skall vidare främja en långsiktigt hållbar lokal utveckling och tillväxt i samhället. Huvuddelen av dessa medel utbetalas som bidrag till verksamheten vid Lokala kooperativa utvecklingscentrum, LKU, som finns i landets olika län och som arbetar med information och rådgivning kring kooperativ verksamhet. administrerar stödet och genomför samt deltar i seminarier och dialogmöten avseende kooperativ utveckling. Centrumen har till uppgift att ge råd till kooperativ verksamhet och annat liknande företagande inom den sociala ekonomin. Vidare sprider de information och bildar opinion om kooperativt företagande inom den sociala ekonomin samt utvecklar nya kooperativa verksamheter. I några av de här aktuella motionerna berörs lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). Med anledning därav kan erinras om att fick i uppdrag att kartlägga och analysera eventuella problem som småföretag kan ha när de deltar i offentlig upphandling. I rapporten om småföretag och offentlig upphandling (R 2005:21) redovisas att av småföretagen anser att reglerna om offentlig upphandling är ett ganska eller mycket stort tillväxthinder. Vidare lämnas i rapporten ett antal förslag, bl.a. föreslås att regeringen skall formulera en nationell upphandlingspolicy som innebär att upphandlingar utformas så att småföretag och nya aktörer ges möjligheter att lämna anbud. Därtill kan nämnas att i tilläggsdirektiv (dir. 2005:39) fått i uppdrag att göra en allmän översyn av bestämmelserna i 6 kap. , i syfte att förenkla reglerna. Bestämmelserna i 6 kap. avser upphandlingar under tröskelvärdena och upphandling av s.k. B-tjänster. Utredningen beräknas vara klar . Ovan nämnda utredningar har även lyfts fram av näringsminister när denne besvarade en fråga (fr. 2005/06:122) av () rörande vilka åtgärder ministern avsåg vidta för att små företag inte skall missgynnas i offentliga upphandlingar. Fråga om kapitalförsörjningen för sociala företag svarade näringsminister på en fråga (fr. 2005/06:1024) från () om vilka åtgärder denne avsåg att vidta för att öka möjligheterna för kapitalförsörjning för sociala företag och andra företag inom den sociala ekonomin. I sitt svar framhöll ministern bl.a. stödet till lokala kooperativa utvecklingscentrum. Vidare erinrade han om att det vid sidan av detta stöd finns ett antal statliga insatser för att stödja små företag där den reguljära kapitalmarknaden inte fungerar fullt ut. Statens insatser sker bl.a. via , Norrlandsfonden och . Dessutom kompletterar staten den reguljära kapitalmarknaden med selektiva regionala företagsstöd. Regeringen har också beslutat om att finansiera uppbyggnaden av kreditgarantiföreningar. Näringsministern erinrade även om att det inom arbetsmarknadspolitiken finns särskilda insatser för att underlätta för personer med funktionshinder. Social ekonomi inbegriper en mängd olika verksamheter och en mångfald av organisationsformer. Gemensamt för de verksamheter som samlas under begreppet social ekonomi är att de bygger på att människors engagemang i en fråga tas till vara på ett sätt som i första hand gagnar samhällsekonomin. Det innebär att de företagsekonomiska intressena får stå tillbaka för värden som exempelvis ökad delaktighet, ökat ansvar och förbättrad samverkan mellan olika aktörer. Under innevarande mandatperiod har utskottet återkommande hanterat olika motionsyrkanden rörande den sociala ekonomin. har utskottet gett uttryck för sin positiva inställning till de verksamheter som inryms i begreppet. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och vill peka på vikten av insatser för att stötta utvecklingen i denna sektor. Det sagda innebär också att utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2005/06:Fi229 (mp, -) om att utvecklingspotentialen inom den sociala ekonomin är stor i , liksom de potentiella samhälleliga vinsterna. Även förslagen i motion 2005/06:N346 (v), vilka syftar till att utveckla det kooperativa företagandet, ligger enligt utskottet i linje med vad som är eftersträvansvärt. anser utskottet att den politik som regeringen, tillsammans med och , driver präglas av denna insikt. Inom ramen för anslaget för näringslivsutveckling främjas kooperativt och socialt företagande med . Medlen används dels för att ge kvalificerad information om kooperativ och annat liknande företagande inom den sociala ekonomin, dels för att bistå de som startar kooperativ och andra liknande företag inom den sociala ekonomin med professionell rådgivning. Huvuddelen av dessa medel utbetalas som bidrag till verksamhet vid lokala kooperativa utvecklingscentrum, som finns spridda i landet och som arbetar med information och rådgivning kring kooperativ verksamhet. Med hänvisning till detta arbete bör de motioner vari kooperativa utvecklingscentrum berörs kunna avslås. Avslutningsvis vill utskottet beträffande kooperativa företag och offentlig upphandling, vilket omnämns i motionerna 2005/06:N391 (s) och 2005/06:N346 (v), referera till arbete, som i det föregående redogjorts för. När det gäller motion 2005/06:So696 (s), vari begreppet organisationer utan vinstsyfte lyfts fram, ser utskottet inte hur ett riksdagsuttalande skulle kunna ändra språkbruket. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här behandlade motionsyrkanden av utskottet. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete bör avslå motionsyrkanden rörande turistnäringen. Utskottet åberopar bl.a. det beslut fattade rörande en konkurrenskraftig svensk turistnäring. Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). Att riksdag och regering enbart bör anlita pornografifria hotell och konferensanläggningar anförs i motion 2005/06:N247 (s). Sådana regler bör införas vid t.ex. upphandling av resebyråtjänster, anser motionärerna. Naturturism bör ägnas ökad uppmärksamhet i det fortsatta arbetet med att utveckla turismen enligt vad som framhålls i motion 2005/06:N299 (s). Motionären anför att en satsning på naturturism gör att turistsäsongen kan förlängas och att det kan fungera som ett instrument för regionalpolitiken och för en levande landsbygd. Ett riksdagsuttalande om att regeringen bör verka för att utveckla den svenska turistnäringen anmodas i motion 2005/06:N360 (s). Motionärerna anser dels att marknadsföringen av behöver förbättras, såväl inom som utom landets gränser, dels att naturturismen behöver utvecklas. Även i motion 2005/06:N361 (s) påpekas att den internationella marknadsföringen av behöver förbättras. Motionären menar också att sammanställandet av och samordningen kring turistinformation måste utvecklas. En kraftsamling av de statliga insatserna för turistnäringen, såväl beträffande marknadsföringen som organisationen, för att nå de av framtidsprogrammet uppsatta målen efterfrågas i motion 2005/06:N373 (s). I motion 2005/06:N379 (s) framhålls behovet av en utvecklad turiststatistik. Motionärerna anser att statistiken bör vara möjlig att analysera på regional nivå samt vara könsuppdelad. Att de satsningar som görs från statsmakternas sida på att marknadsföra den svenska glasindustrin även borde omfatta de glasbruk som inte är belägna i framhålls i motion 2005/06:N417 (s). Detta har inte varit fallet, anför motionärerna. Vikten av samverkan för att öka evenemangsnäringen påtalas i motion 2005/06:N419 (s) och samarbetet bör öka för att få evenemang förlagda till . Vidare framhålls behovet av att staten stöttar verksamheter inom denna näring i syfte att utveckla arbetsmarknaden och näringslivet. Infrastrukturens betydelse för turismens utveckling påtalas i motion 2005/06:N424 (s). En viktig förutsättning för att turismen skall utvecklas positivt är bl.a. att vägar och järnvägar byggs ut, anför motionärerna. Evenemangsturismens möjligheter framhålls i motion 2005/06:N429 (s). Motionärerna anser att det behövs en kraftfull gemensam insats från näringslivet, staten och kommunerna för att marknadsföra utomlands. Potentialen i den svenska turistnäringen framhålls i motion 2005/06:N449 (s). Motionärerna menar att det finns anledning att studera förutsättningarna och villkoren för turistnäringen; framför allt är det marknadsföringen mot utlandet som bör ses över. I motion 2005/06:N440 (m) föreslås tillsättandet av en utredning med uppgift att klarlägga konsekvenserna av att likställa villkoren, inte minst på skatteområdet, för turismindustrin med de villkor som råder för övrig industri samt i förhållande till våra grannländer. Vidare framhålls att möjligheterna att underlätta för turism i natur- och kulturreservat måste öka. Ökade satsningar på turismen efterlyses i motion 2005/06:N202 (m). Motionären lyfter fram bl.a. turismforskning och utbildningar inom turismområdet. Vidare framhålls satsningar på en bra infrastruktur. I motion 2005/06:N283 (m) behandlas företagsklimatet för besöksnäringen och det framhålls att villkoren för småföretagare måste förbättras för att fler arbetstillfällen skall kunna skapas i glesbygden. Motionären förordar en översyn av hur skattesystemet är upplagt för branschens företagare. Att det bör inrättas ett kvantitativt mål för statens turistsatsningar anförs i motion 2005/06:N437 (fp). Enligt motionärerna kan en möjlig målsättning vara att öka antalet utländska turister med minst en övernattning i fram , att de utländska turisterna i genomsnitt skall tillbringa mer i än vad de gör och att turisterna i genomsnitt skall spendera mer per dag. Ett annat mål för turistpolitiken bör enligt motionärerna vara att ge ett större utbyte än till den lokala ekonomin. Vidare framhålls att turismen bör vägas in vid planering av infrastrukturinvesteringar. I motion 2005/06:MJ350 (fp) anförs att mervärdet i svensk livsmedelsproduktion bör lyftas fram mer kraftfullt för att därigenom gynna regionala livsmedelsföretag, skapa fler arbetstillfällen och öka turistverksamheten. Ett riksdagsuttalande om att fisketurismen bör utvecklas förordas i motion 2005/06:MJ519 (fp). Detta kan bidra till att åstadkomma en levande skärgård och landsbygd. I motion 2005/06:N216 (fp) förordas ett tillkännagivande innebärande att den skall ansöka om att få arrangera en världsutställning i . Vidare bör en kommitté tillsättas med uppgift att stötta kandidaturen. Motionärerna menar bl.a. att en världsutställning skulle bli ett avstamp för att internationellt bättre marknadsföra . Turist- och servicenäringarna är nödvändiga för att skapa en levande fjällvärld där människor kan bo och arbeta, sägs det i motion 2005/06:N218 (fp). Det finns enligt motionären dock en rad motstridiga intressen som måste lösas, som exempelvis flygförbud och skotertrafik, och motionären förordar att en parlamentarisk utredning tillsätts för att väga samman de olika intressen som finns. I motionerna 2005/06:N219 och 2005/06:N304 (båda fp) framförs krav på en översyn av den förda turistpolitiken. Motionärerna anser att behöver en ny politik som skapar fler jobb och företag inom näringen. I den förstnämnda motionen sägs det även att marknadsföringen av som turistland är bristfällig. Att den svenska turistpolitiken måste bli mer målinriktad och att det behövs kvantitativa mätbara mål för statens satsningar på som turistland anförs i motion 2005/06:N445 (kd). Det framhålls även att turismen är en nationell angelägenhet. Motionärerna förordar därtill ett riksdagsuttalande om behovet av tillgång till riskkapital för företagen inom turistnäringen och menar att ändringar av förmånsrätten måste genomföras. Vidare föreslås riksdagsuttalanden om infrastrukturens respektive forskningens betydelse för turistnäringen. Motionärerna ser det också som påkallat med ett tillkännagivande av om tillväxtpotentialen för evenemangsturismen och konferensturismen. Även ett tillkännagivande om den småskaliga landsbygds-, fjäll- och skärgårdsturismens betydelse anmodas. Ett tillkännagivande om att marknadsföringen av i utlandet som turistland kräver mer insatser anmodas i motion 2004/06:N478 (kd). I motion 2005/06:N258 (kd) föreslås ett uttalande om att regeringen bör undersöka möjligheterna att genom specifikt stöd ge kommun möjlighet att genomföra byggandet av en vildmarkspark för att därigenom bidra till ökad turism i regionen. Ett riksdagsuttalande om att regeringen bör ta initiativ till att, tillsammans med övriga , utarbeta och marknadsföra en världsarvsrutt runt förordas i motion 2005/06:N335 (kd). Motionären erinrar om att sex av världsarv finns vid och att ytterligare cirka tio världsarv ligger i direkt anslutning till rutten i de övriga åtta länderna kring . Att statliga myndigheter som länsstyrelserna, , och bör engagera sig för att utveckla turistnäringen i norra anförs i motion 2005/06:N482 (c) och ett tillkännagivande därom anmodas. I motion 2005/06:N263 (c) framhålls att måste bli bättre på att marknadsföra sig som turistland, och mer resurser för detta ändamål efterlyses. och bör utvecklas till en gemensam nationell resurs för ökad nationell och internationell fisketurism enligt vad som anförs i motion 2005/06:MJ444 (kd, m, fp, c). Genom att satsa på internationell marknadsföring finns förutsättningar för att skapa ett betydande turistområde, menar motionärerna. Att turistföretagens villkor bör bli föremål för en översyn anförs i motion 2005/06:N340 (fp, m, kd, c). Motionärerna anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att studera hur konkurrensvillkoren inom den svenska turistnäringen är i förhållande till övriga länder i och, utifrån dess resultat, föreslå hur olika hinder skall undanröjas. beslutade , med anledning av regeringens proposition om en politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring, om en ny turistpolitik (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13). fastställde bl.a. att målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Utskottet betonade i detta sammanhang att målet var en riktig och välbalanserad avvägning av det som skall åstadkommas. I en reservation (m, fp, kd, c) framhölls att målet måste kompletteras med kvantitativt mätbara mål och åtgärder. Vidare bestämdes att turistpolitiken skall utgå från två perspektiv - ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Det näringsfrämjande perspektivet skall avse främjande av utvecklingen av en konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Det Sverigefrämjande perspektivet skall omfatta en samordnad och effektiv marknadsföring av och dess regioner som resmål/besöksmål på företrädesvis den internationella marknaden. Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att de två grundperspektiven var en ändamålsenlig utgångspunkt för inriktningen av turistpolitiken. I en reservation (m, fp, kd, c) förordades ett antal förändringar i fråga om såväl den generella näringspolitiken som åtgärder direkt riktade till turistnäringen. beslutade även att godkänna regeringens förslag om att avveckla Turistdelegationen. I propositionen underströks även att det statliga hälftenägandet i bör fortsätta och att ägarrollen bör tydliggöras. Med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:N379 (s) rörande turiststatistik kan erinras om att regeringen i propositionen om en politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56 s. 95) anförde att statistik som rör turismen och turistnäringen bör utvecklas så att den blir könsuppdelad. Vidare framhölls att statistik som redovisar regionala effekter bör utvecklas. Tilläggas kan att , enligt regleringsbrev för , skall överta de frågor om turistfrämjande som hanterats av Turistdelegationen, inklusive den statistikproduktion Turistdelegationen ansvarat för. Dessa frågor skall integreras i Nuteks allmänna näringslivsfrämjande verksamhet. Utredning om marknadsföring av som resmål beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål (dir. 2005:133). Den särskilde utredaren (f.d. generaldirektören ) skall kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism samt föreslå alternativa modeller för att öka de gemensamma marknadsföringsresurserna. Uppdraget skall redovisas . Tv-utbudet på hotell- och konferensanläggningar Med anledning av motion 2005/06:N247 (s) om pornografi på hotell- och konferensanläggningar kan erinras om att utskottet avstyrkte ett snarlikt yrkande (bet. 2004/05:NU13). Utskottet påminde om att frågan behandlats av utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen. Vidare redogjordes för att riksdagsförvaltningens upphandling av resor och hotell inte begränsats till porrfilmsfria hotell. Dock har porrfrihet varit ett kriterium vid utvärderingen. Utskottet framhöll i sitt ställningstagande sin positiva syn på att såväl som vidtagit åtgärder för att begränsa möjligheterna till upphandling av hotell som tillhandahåller pornografi i sitt tv-utbud. , påpekade utskottet, är frågan om hotell-tv-pornografi i första hand en angelägenhet för berörda företag och deras branschorganisationer. Utskottet var tillfreds med att ledamöter och regeringen kan välja bort hotell med pornografi på tv. avstyrkte ett enigt utskott (bet. 2004/05:NU13) en motion med likalydande yrkanden som i den här aktuella motionen 2005/06:N216 (fp) om att bör ansöka om att få arrangera en världsutställning i . Utskottet framhöll att det inte fanns skäl för att ta något sådant initiativ. Fråga om turistföretagens konkurrenskraft besvarade finansminister en fråga (fr. 2005/06:819) av () om de svenska turistföretagens konkurrenskraft i skattehänseende jämfört med de närmaste länderna. I sitt svar hänvisade finansministern till (Fi 2002:11) arbete och till att utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Mot denna bakgrund avser ministern inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den ställda frågan. Med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:MJ444 (kd, m, fp, c) om fisketurismen kan erinras om att () även ställt en fråga (fr. 2005/06:426) till jordbruksminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att utveckla och till en gemensam nationell resurs för ökad fisketurism. I det svar som jordbruksministern lämnade framhöll hon bl.a. att regeringen ser det som angeläget att förbättra möjligheterna för entreprenörskap och fisketurism. Vidare redogjordes för att möjligheter och hinder för en framtida expansion av fiskturismen utretts av och att utredningen bereds inom . Fråga om stöd till glasbruken Statsrådet besvarade en fråga (fr. 2004/05:2185) av () om vilka åtgärder regeringen avser att vidta i frågan om fördelningen av stöd till glasbruken, både beträffande det som utbetalas och . I sitt svar framhöll statsrådet att ingen av de satsningar som gjordes på Glasriket bestod i direkt stöd till glasbruken i . Flera av satsningarna, bl.a. flytten av Arkivet för svensk formgivning till Pukeberg, gagnar många företag och institutioner i hela landet. Regeringen beviljade även medel till ett internationellt marknadsföringsprojekt där svenskt glas skall lyftas fram som exempel på spjutspetskompetens inom form- och designområdet. Även detta torde enligt statsrådet gagna glasbruket i . fastställde såväl mål för som inriktning av turistpolitiken. Enligt beslutet skall politiken utgå från två perspektiv - ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande perspektiv. Det näringsfrämjande perspektivet innebär främjande av en konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Det Sverigefrämjande perspektivet omfattar en samordnad och effektiv marknadsföring och marknadsbearbetning av och dess regioner som besöksmål på företrädesvis den internationella marknaden. Målet för den svenska turistpolitiken är enligt vad fastställt att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och ha en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. När det gäller detta mål har utskottet inte ändrat uppfattning. Det sagda innebär att utskottet, till skillnad från vad som anförs i motionerna 2005/06:N437 (fp) och 2005/06:N445 (kd), inte anser att det övergripande målet för turistpolitiken skall uttryckas i antal turister, antal gästnätter eller antal spenderade kronor per dag. I flera av de här aktuella motionerna förordas ökade insatser för att marknadsföra som turistland. Som tidigare redovisats har regeringen tillsatt en utredning i denna fråga. Utredningen skall lämna förslag till alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål. Utskottet ser fram emot utredningens förslag, vilket skall presenteras , och menar att motionerna mot denna bakgrund kan avslås av . Villkoren för de företag som är verksamma inom turistnäringen berörs i några av motionerna. Med anledning av dessa vill utskottet framhålla vikten av att både staten och kommunerna tar hänsyn till såväl turistföretagens särskilda förutsättningar, villkor och behov som de allmänna betingelserna för entreprenörskap. Då turistbranschen är en utpräglad småföretagarbransch handlar det bl.a. om att göra det lättare att starta och driva företag. Turistföretagare kommer därför att ha stor nytta av det pågående regelförenklingsarbetet och satsningarna på riskkapital. När det gäller riskkapital för företagare inom turistnäringen, vilket tas upp i motion 2005/06:N445 (kd), vill utskottet även hänvisa till vad det tidigare anfört i avsnittet om kapitalförsörjning. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla sin uppfattning att turistnäringen har stora möjligheter att utvecklas och bidra till att fler arbetstillfällen skapas, inte minst i de mer glest befolkade områdena i vårt land. har i regleringsbrev för fått i uppdrag att ansvara för det fortsatta arbetet med och vidareutvecklingen av Framtidsprogrammet. Detta program är, och har varit, en viktig del i arbetet med att stärka den svenska turistnäringen. Enligt utskottets mening kan detta arbete ytterligare utvecklas. En möjlighet är att staten, tillsammans med fackföreningsrörelsen och turistnäringen, sluter liknande överenskommelser om turistindustrins utveckling som gjorts med andra strategiska framtidsbranscher såsom exempelvis fordonsindustrin och träindustrin. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 2005/06:N379 (s) om behovet av en utvecklad statistik rörande turismen och turistnäringen.