bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — I motiveringen till förslaget hävdar motionärerna att de offentliga bidragen till studieförbunden kan minska utan att uppdraget försämras om folkbildningsuppdraget görs tydligare. Moderata samlingspartiet har i motion Kr37, som väckts med anledning av propositionen, hänvisat till motion Kr391. Motioner med förslag om sänkt folkbildningsanslag har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2003/04:KrU1 s. 105 f., 2004/05:KrU1 s. 82 f. och i betänkande 2005/06:KrU1 s. 90. Samtliga tidigare yrkanden har avstyrkts. Utgångspunkten för regeringens överväganden kring det statliga stödet till folkbildningen är att en ökning behövs för att folkbildningen även fortsättningsvis ska kunna uppfylla sitt uppdrag. Utskottet delar den uppfattningen. Motion Kr391 (m) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande med förslag om en definition av vad som är folkbildning avstyrks. Jämför reservation 27 (m). Regeringen uttalar i avsnitt 4 i propositionen att mängden och värdet av de samlade folkbildande insatser som görs i överstiger folkbildningens verksamhet inom folkhögskolor och studieförbund. Regeringen hänvisar till att det är bl.a. teatrar som , folkbiblioteken, de statliga och länsvisa museerna och Utbildningsradion som bidrar till detta. Vidare framhålls i propositionen att programverksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst i sin helhet ska präglas av folkbildningsambitioner samt att det även finns föreningar och organisationer som i övrigt bidrar till den samlade bildningsverksamheten. Regeringen preciserar att övervägandena och förslagen i propositionen avser folkbildningen i den del som finansieras över statsbidraget till folkbildningen. I motion Kr37 efterlyser Moderata samlingspartiet en definition av vad som är folkbildning (yrkande 1). Motionärerna - som hänvisar till propositionens formuleringar om att folkbildning också avser verksamheter som folkbibliotek, , länsmuseerna och Utbildningsradion - anser bl.a. att det är en brist att det inte finns ett vidare resonemang om definitionen av folkbildning. Vidare understryks bl.a. att en särskild satsning på kultur för grundskoleelever också kan ses som en del av folkbildningen. Det framhålls även att en högre grad av självfinansiering vid s.k. hobbybetonade studiecirklar måste vara möjlig samt att studieförbunden borde kunna göra mer för att öka deltagandet bland korttidsutbildade, invandrare och arbetslösa. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen anger grunden för folkbildningen, som det tydliggörs att övervägandena och förslagen i propositionen avser endast de delar av folkbildningen som finansieras över folkbildningsanslaget. Utskottet anser att det inte finns skäl att gå längre än regeringen gjort i resonemanget om vad folkbildningen omfattar. Utgångspunkten för förslagen i propositionen är dessutom, som framgår av avsnitt 5 i propositionen, att endast ska ange vilka syften som ska gälla för statens bidragsgivning medan folkbildningens anordnare själva ska lägga fast målen för verksamheten. Utskottet anser i likhet med regeringen att den närmare bedömningen av självfinansiering och hur nya grupper ska lockas till folkbildningens verksamhet ska lämnas till anordnarna. Vid den bedömningen beaktas givetvis även att regeringen föreslår relevanta verksamhetsområden som motiv för statens stöd. Utskottet avstyrker därmed motion Kr37 (m) yrkande 1. Samarbete med de baltiska länderna och Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att lägga större vikt vid folkhögskolornas roll och om finansiering av samarbetet med de baltiska länderna och . Jämför reservation 28 (fp, kd). liberalerna föreslår i motion Kr381 en uppvärdering av folkhögskolornas roll. Vidare framhålls behovet av en utredning om finansiering av samarbetet mellan svenska folkhögskolor och motsvarande utbildningar i de baltiska länderna och (yrkande 37). understryker att folkhögskolorna ofta fyller upp nischer som det offentliga utbildningsväsendet inte kan eller ska fylla och att denna roll kräver stärkta resurser. Vidare betonas behovet av finansiering av ett fortsatt samarbete mellan svenska folkhögskolor och deras motsvarigheter i de baltiska länderna och efter dessa länders medlemskap i . Motionärerna pekar särskilt på att vissa finansieringsmöjligheter genom t.ex. , och upphört efter de aktuella ländernas medlemskap i . När det gäller frågan om vikten av folkhögskolornas roll och behovet av stärkta resurser hänvisar utskottet till sitt ställningstagande under . När det gäller den del av yrkandet som avser vissa folkhögskolors samarbete med de baltiska länderna och vill utskottet framhålla följande. Som framgår av avsnitt 5 i propositionen ska endast ange vilka syften som ska gälla för statens bidragsgivning, medan folkbildningens anordnare själva ska lägga fast målen för verksamheten. Den angivna utgångspunkten innebär att det är upp till de enskilda folkhögskolorna att avgöra vilka internationella kontakter som eventuellt tas och även hur dessa kontakter ser ut och finansieras. Att förutsättningarna för finansiering från andra källor än folkbildningen förändras utgör enligt utskottets mening inte i sig tillräckliga skäl för att göra en särskild översyn. Utskottet avstyrker således motion Kr381 (fp) yrkande 37. Ökat antal utbildningsplatser inom folkhögskolorna Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att folkhögskolan ska tillföras nya, permanenta utbildningsplatser. I motion Kr331 av och () föreslås att folkhögskolan ska tillföras nya, permanenta utbildningsplatser (yrkande 2). Eftersom endast ska ange vilka syften som ska gälla för statens bidragsgivning medan folkbildningens anordnare själva ska lägga fast målen för verksamheten är det folkbildningens organisationer som svarar för hur medlen ska fördelas och därmed också för antalet utbildningsplatser vid folkhögskolorna. Utskottet anser därför att det inte är sak att uttala sig om permanenta utbildningsplatser. Motion Kr331 (v) yrkande 2 avstyrks därför. Det kan dock nämnas att ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att 500 nya utbildningsplatser vid folkhögskolorna skulle inrättas temporärt för långtidsarbetslösa ungdomar. Regeringen hänvisade till att folkhögskolornas särskilda pedagogik kan bidra till att dessa ungdomar kommer tillbaka till studier eller arbete. Förslaget biträddes av riksdagen.4[Prop. 2004/05:100 s. 22, bet. 2004/05:FiU20.] I årets vårproposition lyfter regeringen fram frågor om framtida insatser för arbetslösa ungdomar. Regeringen föreslår i propositionen att de 500 nya utbildningsplatser som infördes för långtidsarbetslösa ungdomar förlängs till 2007 (prop. 2005/06:100 s. 30). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att folkhögskolorna ska engageras i kompetensbreddningen av vårdens, skolans och omsorgens personal. I motion Kr339 av m.fl. (s) föreslås att folkhögskolorna ska engageras i kompetensbreddningen av vårdens, skolans och omsorgens personal. Att engagera folkhögskolorna skulle enligt motionärerna vara ett sätt att garantera en förbättrad vård och omsorg som skulle vara rättvis mellan olika delar av landet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att förbättrad och rättvist fördelad vård och omsorg är en angelägen fråga. Utskottet anser dock inte att ansvaret för att lösa detta i första hand ligger på folkbildningen. Till det kommer att endast ska ange vilka syften som ska gälla för statens bidragsgivning medan folkbildningens anordnare själva ska lägga fast målen för verksamheten. Motion Kr339 (s) avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Demokrati, lärande och personlig utveckling - syftet med statsbidraget, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om demokrati, lärande och personlig utveckling - syftet med statsbidraget. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr39 yrkandena 1-3 och 2005/06:Kr411 yrkande 1, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Kr262, 2004/05:Kr275 yrkande 2, 2004/05:Kr277, 2004/05:Kr283 yrkande 2, 2004/05:Kr345 yrkande 6, 2004/05:Kr368 yrkande 29, 2004/05:Kr370 yrkande 1, 2004/05:Kr379, 2004/05:Kr392, 2005/06:So470 yrkande 15, 2005/06:Kr206 yrkande 1, 2005/06:Kr214 yrkande 1, 2005/06:Kr336 yrkande 18, 2005/06:Kr381 yrkande 36 och 2005/06:Kr406 yrkande 6. Folkbildningens oberoende och särart måste säkerställas. Jag anser därför att staten ska stödja folkbildningen genom att ange övergripande syften och ramar för verksamheten medan det ska vara folkbildningens ansvar att finna vägar för att uppnå dessa mål. Jag tillbakavisar utvecklingen mot en informell styrning från regeringens sida. Jag anser vidare att fördelningen av stöden till studieförbunden måste ändras. Som ett första steg anser jag att statsanslaget ska baseras på verksamhetens volym och inte som är fallet . Jag anser också att det nuvarande resursfördelningssystemet har brister och att det därför är nödvändigt att förändringar genomförs som leder till minskad tröghet i systemet och till att nya studieförbund kan få del av resurserna. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motionerna Kr39 (kd) yrkandena 1-3 och Kr411 (kd) yrkande 1 samt avslå motionerna 2004/05:Kr262 (fp), 2004/05:Kr275 (m) yrkande 2, 2004/05:Kr277 (s), 2004/05:Kr283 (v) yrkande 2, 2004/05:Kr345 (s) yrkande 6, 2004/05:Kr368 (fp) yrkande 29, 2004/05:Kr370 (fp) yrkande 1, 2004/05:Kr379 (s), 2004/05:Kr392 (s), So470 (fp) yrkande 15, Kr206 (m) yrkande 1, Kr214 (fp) yrkande 1, Kr336 (v) yrkande 18, Kr381 (fp) yrkande 36 och Kr406 (s) yrkande 6. Ordningsföljden på statens syften med stödet till folkbildningen, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ordningsföljden på statens syften med stödet till folkbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr38 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del. konstaterar att det inte finns någon förklaring i propositionen till varför regeringen föreslår en förändrad ordning på syftena med stödet till folkbildningen. I avsaknad av förklaring anser vi att den nuvarande inbördes ordningen ska behållas tills vidare. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 1 och avslå proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del. Den gemensamma värdegrunden, punkt 3 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3 om den gemensamma värdegrunden. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr41 yrkande 1, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Kr345 yrkande 1, 2005/06:Kr403, 2005/06:Kr406 yrkande 1, 2005/06:A3 yrkande 11 och 2005/06:A5 yrkande 3. Jag anser att de mötesplatser som erbjuds människor genom folkbildningen är oerhört värdefulla för den svenska demokratin. Utöver det egenvärde som folkbildningen har genom att människor tar till sig nya kunskaper har folkbildningen även ett mervärde genom att när människor samlas kan kreativiteten växa och nya idéer komma fram. Det är därför av stor vikt att det finns folkbildningsverksamhet i hela landet och att den håller en hög kvalitet. Jag vill understryka folkbildningens betydelse för ett där människor kan växa och tillsammans bygga samhället underifrån. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion Kr41 (c) yrkande 1. Den gemensamma värdegrunden, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4 om den gemensamma värdegrunden. Därmed bifaller motion 2005/06:A3 yrkande 11, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Kr345 yrkande 1, 2005/06:Kr41 yrkande 1, 2005/06:Kr403, 2005/06:Kr406 yrkande 1 och 2005/06:A5 yrkande 3. Jag anser att det inte är staten som ska styra det civila samhället, utan att varje organisation ska råda över sin verksamhet och organisering. Jag har därför uppfattningen att jämställdhetskrav vid statlig bidragsgivning till ideella organisationer alltid måste respektera organisationernas ideella syften. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion A3 (kd) yrkande 11 samt avslå motionerna 2004/05:Kr345 (s) yrkande 1, Kr41 (c) yrkande 1, Kr403 (-), Kr406 (s) yrkande 1 och A5 (-) yrkande 3. Det mångkulturella samhällets utmaningar, punkt 4 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5 om det mångkulturella samhällets utmaningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr37 yrkande 3, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Kr39 yrkande 4 och 2005/06:Kr322. Vi anser att det är en brist att det inte finns någon strategi eller några förslag i propositionen om hur personer med utländsk bakgrund och personer med funktionshinder ska engageras mer i folkbildningens verksamhet. Regeringen borde därför återkomma till med konkreta förslag om hur det kan ske. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion Kr37 (m) yrkande 3 samt avslå motionerna Kr39 (kd) yrkande 4 och Kr322 (s). Det mångkulturella samhällets utmaningar, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 6 om det mångkulturella samhällets utmaningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr39 yrkande 4, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Kr37 yrkande 3 och 2005/06:Kr322. Regeringens förslag om det mångkulturella samhällets utmaningar innebär att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer medverkar till att människor med olika bakgrund möts, får ökad förståelse för varandra och utbyter erfarenheter sinsemellan så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas. Jag anser att förslaget riskerar att utarma folkbildningen. Det avgörande är enligt min mening att människor med olika bakgrund får ökad förståelse för varandra så att invandrargemensamma frågor som att vara en person som har två identiteter och därmed två normsystem och två kulturer att förhålla sig till kan behandlas i folkbildningssammanhanget. Förslaget borde därför vara att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer medverkar till att människor med olika bakgrund får ökad förståelse för varandra så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion Kr39 (kd) yrkande 4 samt avslå motionerna Kr37 (m) yrkande 3 och Kr322 (s). Den demografiska utmaningen, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den demografiska utmaningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr37 yrkande 4 och bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del. instämmer i regeringens bedömning av behovet av flexibla utbildningsformer. Det är emellertid olyckligt att behovet ständigt ökar och att verksamheter som komvux och folkhögskolorna är de enda möjligheterna som står till buds för många unga människor. Orsaken är enligt vår mening den svenska skolans fundamentala misslyckande . Utöver folkhögskolornas roll som nyskapande inom utbildningsväsendet vill vi understryka att friskolorna, både på grundskole- och högskolenivå, har betytt oerhört mycket för att nya utbildningsformer och pedagogiskt nytänkande kunnat utvecklas. utgör basen i det svenska utbildningsväsendet. En grundskola av hög kvalitet för alla elever, oberoende av bakgrund, är en central välfärdsfråga för . De grundläggande kunskaper som eleverna utvecklar genom skolarbetet lägger grunden för varje ung människas framtida möjligheter. Därför har vi ett gemensamt ansvar för att alla elever når kunskapsmålen. Det har skett flera positiva förändringar i svensk skola. Det gäller t.ex. framväxten av fristående skolor, som har skapat en mångfald av alternativ för eleverna och en drivkraft för förändring i de kommunala skolorna. På många skolor arbetar man engagerat med att få till stånd en bra lärandemiljö med utvärdering, uppföljning och stöd. Det finns många bra skolor - kommunala såväl som fristående - som lyckas väl, där elever och personal trivs, där eleverna bygger upp självförtroendet, där man når goda resultat. Men det kan inte kallas annat än en tragedi att det är omkring 20 000 ungdomar som lämnar utan att ha uppnått de grundläggande kunskaperna i varje ämne - en av fyra i varje årskull. En av tio uppnår inte gymnasiebehörighet, trots att kraven för detta enbart är godkänt i svenska, matematik och engelska. Det är grunden för att det individuella programmet - som syftar till att låta eleverna hämta in kunskaper, fast på gymnasiet - har växt till gymnasiets största utbildningsprogram för pojkar. Ett tungt ansvar vilar på den socialdemokratiska regeringen för att så många barn och ungdomar lämnas på efterkälken och får ta hand om sitt eget lärande. Staten har det yttersta ansvaret för skolans kvalitet och för att ge skolan förutsättningar att klara sitt viktiga uppdrag. Skolpolitiken sätter målen, kraven och ramarna i övrigt som skolan har att följa. Är målen otydliga, kvalitetskraven låga och uppföljningen av elevers och skolors resultat bristande får det konsekvenser. vill lägga mer kraft på att förebygga att elever inte får problem senare under skolgången. Eleverna kommer till skolan med skilda bakgrunder och förutsättningar. Regeringen verkar tro att det går att skapa en likvärdig utbildning om alla elever får samma utbildning. Sanningen är ju att elever har olika behov och därför måste skolor tillåtas anpassa utbildningen efter de lokala förutsättningarna. Då ges också alla elever lika chanser. Vi fokuserar på det faktum att skillnaderna i elevernas kunskapsresultat har ökat och att utmärks av att ha betydande skillnader i resultat inom skolor. av all variation i kunskapsresultat förklaras av skillnader mellan elever inom skolor, medan förklaras av skillnader mellan skolor. Den slutsats vi drar av detta är att skolpolitiken i första hand ska fokusera på insatser som påverkar resursfördelningen och arbetet med att kompensera för elevernas skilda förutsättningar inom skolor, eftersom det ger störst möjligheter att minska skillnaderna i elevers resultat och därmed få till stånd ökad likvärdighet i utbildningen. Vad det handlar om är att ge skolorna bättre möjligheter att lägga upp undervisningen på det sätt man anser bäst lämpat för varje enskild elev, så att betydelsen av t.ex. elevens föräldrars utbildningsbakgrund minskar. Det handlar också om att styra skolorna mot att fördela resurser, uppföljnings- och stödinsatser till eleverna i skolan, så att risken minskar att elever i slutet av grundskoletiden har stora kunskapsluckor som är svåra att ta igen. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion Kr37 (m) yrkande 4. Det livslånga lärandet, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det livslånga lärandet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr38 yrkandena 2 och 3, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2003/04:Kr381, 2004/05:Kr345 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Kr333 yrkande 1 och 2005/06:Kr406 yrkandena 2 och 3. Regeringen framhåller i propositionen att folkhögskolan i flera kommuner har använts för att genomföra gymnasieskolans individuella program och att erfarenheterna är goda. anser dock att det förhållandet att det individuella programmet har blivit så omfattande och att andra skolformer än de ordinarie måste användas är ett bevis på regeringens misslyckade politik för ungdomsskolan. Vi menar att det individanpassade stödet måste utvecklas och sättas in tidigt i för att eleverna på så sätt ska ha bättre förutsättningar att få behörighet för nationella program i gymnasieskolan. På så sätt skulle användningen av det individuella programmet kunna minskas och helt avskaffas. anser vidare att möjligheterna för folkbildningen att vara en aktiv del av det livslånga lärandet bör stärkas. Folkbildningen borde kunna vara en aktiv partner i t.ex. lokala lärcentrum, genom uppsökande verksamhet och genom att staten uppmuntrar kommuner att involvera det informella lärandet genom studieförbund och folkhögskolor. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkandena 2 och 3 samt avslå motionerna 2003/04:Kr381 (fp), 2004/05:Kr345 (s) yrkandena 2 och 3, Kr333 (kd) yrkande 1 och Kr406 (s) yrkandena 2 och 3. Korttidsstudiestöd, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om korttidsstudiestöd. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr41 yrkande 4. Stödet för korttidsstudier gäller endast för personer . Det finns dock många äldre som drabbas av sjukdom som kan rehabiliteras med hjälp av folkbildningens verksamhet. Jag anser därför att regeringen bör se över reglerna för det korttidsstudiestöd som är kopplat till rehabilitering. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion Kr41 (c) yrkande 4. Betygssättning i folkhögskolorna, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om betygssättning i folkhögskolorna. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr411 yrkande 2. Folkhögskolorna är en unik utbildningsform vars roll inom det livslånga lärandet inte får underskattas. Totalt samlar folkhögskolorna runt 100 000 deltagare , och deras verksamhet är värd ett starkt stöd från samhället. De skapar möjligheter för människor att studera inom i stort sett alla områden, vilket skiljer denna utbildningsform från den institutionella utbildningen. Folkhögskolorna har dessutom utarbetat goda möjligheter för funktionshindrade att få utbildning anpassad efter sina behov, folkbildningens kunnande på detta område borde tas till vara bättre. Ett stort problem för folkhögskolorna är dock att de inte har någon examinationsrätt för sina studenter. har de alternativa utbildningsanordnare som driver utbildning på grund- eller gymnasienivå, t.ex. folkhögskolorna, inte rätt att sätta betyg på sina elever utan betygen ska sättas av en komvuxrektor. anser att det är orimligt att de utbildningsanordnare som planerar och genomför undervisningen inte ges rätten att sätta betyg.