bet · GT01UbU16 · 2006-04-06 00:00:00 — Arbetsgivare och arbetstagare har i centrala avtal kommit överens om ett utrymme motsvarande, i genomsnitt, ca tre veckors reglerad tid per lärare för kompetensutveckling. Denna tid måste fyllas med kvalificerat innehåll. Mot bakgrund av de försämrade kunskapsresultaten och den minskade likvärdigheten är det av stor vikt att staten nu förmår ta sitt ansvar och tillse att lärarna ges faktiska möjligheter att fördjupa sina ämneskunskaper genom studier vid universitet och högskola. Det behövs därför en kraftfull statlig satsning som ökar lärares möjligheter till akademisk fortbildning. Det leder till att lärarna knyts närmare den akademiska forskningen inom sina sakområden, vilket förstärker lärarnas roll som kunskapsauktoriteter. Det bidrar också till att göra läraryrket mer attraktivt för personer som redan har en kvalificerad ämnesutbildning. Lärares möjlighet att bedriva forskning, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub8 yrkande 2, 2005/06:Ub10 yrkande 3, 2005/06:Ub339 yrkande 15 och 2005/06:Ub534 yrkande 12. Lärares möjligheter att bedriva forskning måste öka eftersom det ger fördjupning och nya karriärvägar för lärare. Det bidrar även till att forskningen bedrivs kring frågeställningar som är relevanta för skolans verksamhet. Kvalitetssäkring och reformering av lärarutbildningen, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub10 yrkandena 4-8, 2005/06:Ub339 yrkandena 6 och 10 samt 2005/06:Ub426 yrkande 23. En likvärdig skola betyder inte att skolan eller dess lärare skall vara likformiga. Vi oroas dock av att lärarutbildningen inte tycks säkerställa en grundläggande likvärdighet mellan lärosäten, inte minst vad gäller innehållet i det allmänna utbildningsområdet. Svensk lärarutbildning måste reformeras och kvalitetssäkras både med hänsyn till de kvalitetsbrister som bl.a. pekat på och med hänsyn till den s.k. Bolognaprocessen, som innebär att de europeiska utbildningssystemen anpassas till varandra. Förändringarna måste föregås av en utredning så att största möjliga förankring nås kring dessa förändringar. Det är viktigt att representanter för lärarna finns med i ett sådant förändringsarbete. I avvaktan på en sådan helhetsutredning om lärarutbildningen delar vi slutsatser och anser att det redan nu är angeläget att förtydliga centrala begrepp i lärarutbildningen, som "fördjupning" och "specialisering" för att förbättra lärarutbildningens likvärdighet mellan olika lärosäten. Begreppet "tvärvetenskapliga studier" är också oklart och riskerar att tränga ut kurser som är centrala för läraryrket. Som påpekar måste huvudmän och rektorer ha förtroende för lärarutbildningen och se nyttan av att anställa personer med lärarutbildning. Arbetsgivaren måste kunna översätta en lärarexamen i termer av behörighetskrav, annars kan staten knappast heller hävda att skollagens behörighetsregler skall följas. Exempelvis är det viktigt att arbetsgivaren kan identifiera mot vilka ämnen och skolår som en lärarexamen är inriktad. bör ges ett långsiktigt uppdrag att löpande utvärdera kvaliteten i lärarutbildningen, inklusive den verksamhetsförlagda delen. Lärosäten som inte klarar av kvalitetskraven skall inte ges examinationsrätt. Lärosätenas samverkan med skolhuvudmännen, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub10 yrkande 9. Den nya lärarutbildningen skulle borga för ett bättre samarbete mellan lärosätena, skolhuvudmännen och skolorna. Den verksamhetsförlagda delen av utbildningen skulle utgöra en central del. Dessutom skulle samarbetet stimulera en utveckling av skolan och tydliggöra skolornas och lärarnas kompetensbehov. I konstateras att denna samverkan inte har fungerat som avsett. Huvudmän och rektorer måste ha förtroende för lärarutbildningen och se nyttan av att anställa personer med lärarutbildning. För att åstadkomma ett sådant förtroende är det nödvändigt att få till stånd ett välfungerande samarbete mellan lärosäten, huvudmän och skolor. Vi menar att ansvaret för detta framför allt bör ligga på lärosätena som anordnar och är ansvariga för lärarutbildningen. Läraryrkets status m.m., punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub10 yrkande 10. Lärosätena tar enligt inte tillräcklig hänsyn till skolornas behov när de dimensionerar sin lärarutbildning. Orsaker till detta anges dels vara att resurstilldelningssystemet premierar studenternas efterfrågan men inte arbetsmarknadens behov, dels att lärosätena inte har tillräcklig kunskap om skolornas behov och efterfrågan. menar att vare sig regeringen eller i tillräcklig utsträckning har agerat för att skapa en bättre samordning av lärosätenas dimensionering. Vi menar att frågan om statens insatser för att tillse att det inte råder brist på utbildade, behöriga lärare inte är så enkel. Grundproblemet är snarare att läraryrkets status är låg och att för få studenter söker sig till lärarutbildningen. I fall där regeringen har lämnat detaljerade direktiv genom regleringsbrev till lärosätena om att öka antalet platser till lärarutbildningar i matematik och naturvetenskapliga ämnen - ämnen inom vilka det råder stor brist på behöriga lärare - har inte platserna kunnat fyllas. Det är helt enkelt ett för svagt intresse från studenternas sida. Vi anser att staten måste börja göra långsiktiga insatser för att avsevärt förbättra läraryrkets status genom att tillföra resurser och drivkrafter för löpande akademisk fortbildning, skapa karriär- och utvecklingsmöjligheter i ett statligt sanktionerat auktorisationssystem för lärare samt genom att göra insatser för att koppla samman lärarna med den skolnära forskningen och utvecklingen av skolans kunskapsbas. uppföljning, utvärdering och tillsyn, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub10 yrkandena 11-13. Staten måste ha verktyg för att kontrollera att lagar och förordningar följs. På skolans område är kontroll en nödvändig del av en mål- och resultatstyrd organisation. Nationella krav måste hävdas aktivt, och staten måste kräva att åtgärder vidtas när kraven inte är uppfyllda. Staten måste kunna ingripa mot kommuner som allvarligt brister i sitt ansvarstagande. utbildningsinspektion måste ges i uppdrag att utvärdera varje skolas kvalitet oftare än , minst . Det gäller att följer upp lärarkompetensen i skolan utifrån de krav som ställs i skollagen. Vidare bör låta utveckla sin inspektion så att huvudmännens och skolornas efterlevnad av skollagens utbildningskrav för lärare kontrolleras. bör även låta utvärdera kompetenssituationen i skolan. forskning, punkt 8 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub8 yrkande 3 och 2005/06:Ub339 yrkande 16. Ett institut för skolnära forskningsom ersätter Myndigheten för skolutveckling bör inrättas. Institutet skall fördela medel utifrån vetenskapliga kriterier till skolrelevanta forskningsprojekt och sammanställa och föra ut internationella och svenska forskningsresultat med relevans för skolans verksamhet. Verksamheten skall också bidra med kunskap som stärker kvaliteten i utvärderingar av skolors resultat. På detta sätt säkerställs att relevanta forskningsresultat kommer skolan till del för att utveckla undervisningen. Alternativa vägar till läraryrket, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub9, 2005/06:Ub339 yrkandena 13 och 14, 2005/06:Ub345 yrkande 8 och 2005/06:Ub534 yrkande 17 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub462. För att inte kvaliteten i undervisningen skall undermineras är det viktigt att de personer som arbetar som lärare trots att de saknar lärarutbildning ges möjlighet att läsa till lärare. Det gäller såväl dem som redan har en akademisk utbildning som dem som saknar högre utbildning. Lärare som har lärarutbildning som inte motsvarar arbetsuppgifterna skall också ges möjlighet att komplettera sin utbildning så att de får rätt lärarkompetens. Valideringen av utländska examina skall underlättas och påskyndas så att akademiker med invandrarbakgrund kan läsa in lärarbehörighet på två terminer. Yrkeslärare, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 18 och avslår motion 2005/06:Ub578. Bristen på utbildade yrkeslärare är oroande. Bristen kommer dessutom att förvärras i och med att medelåldern bland de verksamma yrkeslärarna är hög. Det är främst inom sektorerna service, industri och hantverk som läget är akut. För att råda bot på den rådande situationen bör det satsas mer på distansutbildning. Vidare borde den danska och norska modellen för yrkeslärarutbildning införas även i . Modellen innebär att branschen och skolan gemensamt rekryterar en kunnig yrkesverksam person som anställs som obehörig lärare. Han eller hon förbinder sig att påbörja en lärarutbildning på distans och halvfart som en del av arbete på skolan. Vidare bör valideringsinstrument utvecklas i samverkan mellan branscherna och universitetens antagningsenheter och de ekonomiska villkoren för yrkeslärarutbildningens studenter ses över. Lärare i skolan, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 22. Det behövs fler vuxna i skolan i form av fler lärare, skolkuratorer, specialpedagoger, skolsköterskor, bibliotekarier etc. Lärarna är en av de viktigaste resurserna i skolan. Om vi har lärare som trivs i skolan har vi också bättre förutsättningar för elevernas lärande. Lärare i minoritetsspråk, punkt 13 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr6 yrkande 6. Det behöver säkerställas att det finns ett tillräckligt antal lärarstuderande med inriktning på minoritetsspråk. Regeringen bör ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att, med beaktande av universitetens och högskolornas självständighet, långsiktigt säkra kvalificerad utbildning och forskning på minoritetsområdet. Lärare i hem- och konsumentkunskap, punkt 14 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub326 yrkande 4. Hem- och konsumentkunskap är ett litet ämne sett till garanterad undervisningstid i timplanen. Men sett till innehåll och därmed till hur ämnet bidrar till läroplanens mål är det ett stort ämne. Skall vi lyckas utbilda eleverna i hem- och konsumentkunskap behövs lärare med utbildning i ämnet. Andelen obehöriga lärare som undervisar i ämnet varierar enligt olika källor. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram en statistiskt klar bild av nuläget och det framtida behovet av lärare i hem- och konsumentkunskap. Andelen män i skolan, punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 29. Det är viktigt att personalen i skolan och förskolan består av både män och kvinnor. Det är ett stort problem att så få män söker sig till framför allt förskoleverksamhet. bör därför ges i uppdrag att förbättra denna situation. Verket bör t.ex. undersöka om det finns kommuner eller enskilda skolor och förskolor som har en jämnare könsfördelning bland lärarna, förskollärarna och barnskötarna och se om man kan identifiera några särskilda framgångsfaktorer samt därefter sprida dessa goda exempel. Lektorstjänster, punkt 16 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 16 och 2005/06:Ub363. Lektorer var förr ett vanligt inslag i svenskt skolväsen. har lektoraten i stort sett försvunnit. Lektorer kan spela en stor roll för att höja kvaliteten inom gymnasieskolan. En plan bör därför upprättas där målet är att var tionde gymnasielärare är lektor . Vidare bör regeringen uppdra åt att utreda möjligheten att införa en särskild doktorsexamen som ger lektorskompetens för gymnasiet. Skolpersonal med utländsk bakgrund, punkt 17 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub345 yrkande 7 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub477 och 2005/06:Ub534 yrkande 26. Skolan skall främja förståelsen för som ett mångkulturellt samhälle. För att åskådliggöra detta är det viktigt att det bland skolans personal finns personer med utländsk bakgrund. Det handlar inte bara om att personal med utländsk bakgrund har särskilda erfarenheter och kunskaper som behöver tas till vara, utan minst lika mycket om att det för alla elever på skolan skall göras tydligt att förebilder, auktoriteter och akademiker kan ha olika bakgrunder. Skolpersonal med utländsk bakgrund, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 26 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 7 och 2005/06:Ub477. Skolan skall främja förståelsen för som ett mångkulturellt samhälle. För att åskådliggöra detta är det viktigt att det bland skolans personal finns personer med utländsk bakgrund. har alldeles för få lärare i den svenska skolan utländsk bakgrund. Arbetsmarknaden är generellt sett mycket svår för personer med utländsk bakgrund, även när de har den kompetens som krävs. Det finns tyvärr ingen anledning att tro att den offentliga sektorn skulle vara förskonad från sådan diskriminering. Frågan måste därför granskas och förslag läggas fram på förbättringar på alla nivåer inom skolsystemet. Representanter för den berörda gruppen - utländska akademiker - bör delta i ett sådant utredningsarbete. Lärarutbildningens allmänna struktur, punkt 18 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub339 yrkandena 7-9 och 2005/06:Ub534 yrkandena 3 och 4, bifaller delvis motion 2005/06:Ub534 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkandena 1 och 3-5, 2005/06:Ub534 yrkandena 2, 8 och 9 samt 2005/06:N443 yrkande 55. Mot bakgrund av den ökade betydelsen av att lärare har både pedagogisk utbildning och djupa ämneskunskaper måste vikten av djupa ämneskunskaper för lärare med inriktning mot undervisning i senare år och gymnasieskolan betonas. Det behöver vidare finnas utrymme för specialiseringen inom lärarutbildningen. Det allmänna utbildningsområdet bör minskas i omfattning från 60 poäng till 40 poäng, vilket frigör tid för ämnesfördjupning och specialisering. Den verksamhetsförlagda utbildningen måste fungera för att lärarstudenterna skall få en komplett utbildning. Denna del är avsedd att knyta samman lärarutbildningen med den faktiska verksamheten ute på skolorna. Enligt examensordningen skall den verksamhetsförlagda utbildningen omfatta minst . Detta har dock inte fungerat som avsett. Det råder på flera håll platsbrist och finansieringsproblem. Det brister även i utbildningen av de lärare som skall handleda de lärarstuderande. Vidare avsätts det otillräckligt med tid för handledningen och incitament saknas ofta för lärare att ägna sig åt detta. Det leder till kvalitetsbrister för den lärarstuderande. Genom ett auktorisationssystem skulle handledning och mentorskap för lärarstudenter kunna bli ett steg i lärarkarriären. bidrar det till att göra det mer attraktivt för skolor att ta emot lärarstuderande och för lärare att ta på sig uppdraget som handledare. Antalet platser inom den verksamhetsförlagda utbildningen måste säkerställas och handledare måste utbildas och ges ersättning. För en lärare är ämneskunskap en viktig grund för yrkesmässig trygghet och självförtroende. Det finns dock en risk att inte tillräcklig tid läggs på ämneskunskaperna i den nya lärarutbildningen. De "överskjutande" 20 poängen bör i stället inriktas mot ämnesstudier eller andra för professionen relevanta studier för att skapa en trygg kunskapsbas. Finansieringen av den verksamhetsförlagda utbildningen, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 7. Lärosätena skriver numera avtal med kommunerna om ersättning för deras medverkan i lärarutbildningen via den verksamhetsförlagda utbildningen. Det betyder att villkoren kan se mycket olika ut mellan kommuner. Dessutom innebär det att villkoren för arbetet med den verksamhetsförlagda utbildningen ute i skolorna inte regleras. Utbildning för handledare i samband med uppdraget inom den verksamhetsförlagda utbildningen förekommer i av kommunerna med avtal. I kommuner utan avtal är andelen betydligt lägre. Utbildningen kan omfatta alltifrån 1 till 10 poäng. Den verksamhetsförlagda utbildningen måste regleras i ett centralt ramavtal. Detta avtal skall t.ex. lägga fast att uppdraget är frivilligt, att det ges utbildning för uppdraget, att tiden för uppdraget ryms inom den reglerade arbetstiden, att medverkan i lärarutbildningen bör vara ett lönekriterium och att särskilda uppdrag inom den verksamhetsförlagda utbildningen kan vara en karriärväg. Utifrån ramavtalet skall det vara möjligt för parterna att komma överens om lokala lösningar. Kompletterande lärarutbildning, punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 6 och 2005/06:Ub534 yrkande 16. valde många blivande gymnasielärare att först läsa en ämnesutbildning och sedan komplettera med två terminer på en lärarhögskola. Lärare som byggt på sin akademiska examen med en lärarutbildning har varit en stor tillgång för skolorna med sina goda ämneskunskaper. måste de läsa ytterligare en termin på lärarutbildningen. För många kan ytterligare en termins studieskulder vara avskräckande. Skolan går därigenom miste om behöriga lärare med bred pedagogisk erfarenhet och gediget kunnande. Med tanke på att de allra flesta av lärarstudenterna i tidigare valt denna studieväg, riskerar förändringen att leda till en stor minskning i antalet lärare. Den påbyggnadsutbildning som krävs för att bli behörig ämneslärare bör därför åter bli två terminer lång. Fristående lärarutbildningar, punkt 21 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub339 yrkande 12. En framväxt av fristående lärarutbildningar under statlig kvalitetskontroll vore önskvärt. bör därför ges befogenhet att godkänna fristående lärarutbildningar som uppfyller kvalitetskraven. Godkända utbildningar skall stå under statlig tillsyn och omfattas av statlig finansiering. Speciallärarutbildning, punkt 22 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub339 yrkande 11, 2005/06:Ub344 yrkande 20, 2005/06:Ub345 yrkande 2, 2005/06:Ub426 yrkande 27, 2005/06:Ub534 yrkande 19 och 2005/06:Ub593 yrkande 4. Kunskaper om barns språkutveckling, om effektiva metoder för att stimulera barns läs- och skrivförmåga tidigt och om olika former av stöd till barn med läs- och skrivsvårigheter måste åter finnas i skolan. Skolorna behöver tillgång till speciallärare som har möjlighet att jobba enskilt med elever i behov av stöd i sin läs- och skrivutveckling. Ju tidigare ett barn kan få effektivt stöd med läs- och skrivutvecklingen, desto mindre är sannolikheten att barnet senare får problem i andra ämnen. Att tillföra skolan de kunskaper om språkutveckling som en speciallärare har gynnar även barn med invandrarbakgrund, som har en annan språktillhörighet. Dessa barn kan ges effektivt stöd med att lära sig svenskt uttal samt att läsa och skriva. Sådana behov täcks inte av dagens specialpedagoger, vars främsta uppdrag är att stödja lärarna i att undervisa elever som har inlärningsproblem i form av t.ex. ADHD och DAMP. Specialpedagogutbildningen skall finnas kvar, men det behövs därutöver en speciallärarutbildning. Lärarutbildningen, varken den nuvarande eller de närmast föregående, har tillhandahållit kunskaper som de tidigare speciallärarna hade. Kraven på att göra kunskaper i läs- och skrivinlärning obligatoriska för en lärarexamen har glädjande nog äntligen hörsammats. Det är en bra och viktig förändring. Den speciallärarutbildning som bör införas skall omfatta kunskaper i barns språkutveckling, i analysmetoder för att avgöra var ett barn befinner sig i sin språkutveckling, hur språkutvecklingen kan stimuleras och stödinsatser för barn med läs- och skrivsvårigheter. Förkunskapskrav för en speciallärarutbildning skall vara en lärarexamen. Utbildning i hur kunskap utvärderas, punkt 24 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 11. Många nyutbildade lärare anser att lärarutbildningen inte i tillräcklig utsträckning lär ut metoder för utvärdering av elevernas kunskaper. Detta är naturligtvis mycket allvarligt. Lärarutbildningen måste av flera skäl reformeras i grunden och en av de saker som behöver förändras är att mer fokus måste läggas på hur lärarna skall kunna följa upp elevernas utveckling. Utbildning i skolans värdegrund m.m., punkt 25 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub305 yrkande 1, 2005/06:Ub534 yrkandena 1, 5 och 6, 2005/06:Ub535 yrkande 15 och 2005/06:Ub591 yrkande 1.