bet · GT01UU10 · 2006-04-25 00:00:00 — Avsaknaden av fiskala gränser kräver ett effektivt samarbete och informationsutbyte mellan länderna för att skattekontroll och bedrägeribekämpning skall kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt. Balansen mellan de fiskala intressena och skyddet för den personliga integriteten måste dock upprätthållas. kan konstatera att på alla väsentliga punkter har stött de förslag som sedermera antagits på det administrativa området. Utgångspunkten har varit att omotiverade skillnader i regelverket mellan olika slags skatter skall undvikas. Den svenska linjen har i de flesta fall vunnit gehör. anser att det är angeläget att fortsätter att driva på tullsamarbetet i EU. Även i fortsättningen bör sådana frågor som drivits konsekvent från svensk sida vara i fokus, nämligen förenkling och modernisering, användning av IT och utveckling av nya, rationella arbetsmetoder i tullverksamheten. Arbetet med en revidering av tullkodex och arbetet i det tredje åtgärdsprogrammet för tullfrågor och planeringen inför det fjärde åtgärdsprogrammet är utomordentligt betydelsefullt. anser också att stor vikt bör fästas vid att tullsamarbetet utvecklas med de nya medlemsstaterna runt och med EU:s nya grannskap vidare österut. menar att också terroristhot mot internationella transporter bör uppmärksammas, bl.a. inom ramen för samarbetet i EU och i (). bör aktivt medverka i tullsamarbetet inom tredje pelaren, och brottsbekämpningen måste ha hög prioritet. välkomnar de initiativ som tagits i syfte att stävja penningtvätt och finansiering av terrorism samt det arbete som pågår för att förhindra immaterialrättsliga intrång. anger att en viktig fråga har varit förhandlingarna om EU:s finansiella perspektiv (avsnitt 5). Slutförhandlingarna mellan rådet, kommissionen och fortsätter . har liksom föregående år behandlat frågan dels i samband med samrådet inför Allmänna rådet och Ekofin, dels i en beredningsgrupp med företrädare för varje riksdagsparti. under Europeiska rådets möte gav en majoritet i regeringen mandat att acceptera det framförhandlade paketet. I skrivelsen nämns inte förslaget om den s.k. globaliseringsfonden som det brittiska ordförandeskapet presenterade under förhandlingarnas gång och som såväl regeringen som en enig var kritiska emot. Efter intensiva förhandlingar nåddes vid en överenskommelse om EU:s långtidsbudget för 2007-2013. Överenskommelsen innebär en total utgiftsnivå på av EU:s bruttonationalinkomst . och fem andra länder drev i förhandlingarna konsekvent att budgeten inte bör överstiga av EU-ländernas samlade bruttonationalinkomst, medan kommissionens ursprungliga förslag låg på av bni. Utskottet konstaterar att det kompromissförslag som presenterades av det brittiska ordförandeskapet innebar en klar förbättring på de tre punkter som ledde till att röstade nej till kompromissförslaget från det luxemburgska ordförandeskapet. Utgiftsnivån är lägre och kommer att nå regeringens mål om högst av EU:s bni. Utgiftsstrukturen är beloppsmässigt i stort sett densamma som i juniförslaget, men andra förändringar har skett. Det tydliggörs att forskningsutgifterna skall öka . fanns ingen sådan markering. Vidare öronmärks stora delar av utgifterna inom sammanhållningspolitiken till Lissabonrelaterade åtgärder. Även detta är nytt. En översynsklausul förs också in som innebär att kommissionen 2008/09 skall lämna en rapport med förslag på hur EU:s budget kan moderniseras. Sammantaget ger detta en viss förbättrad utgiftsstruktur på kort sikt med möjlighet till stora förändringar i ett längre perspektiv. Även nettoposition, dvs. avgiften minus återflöde, förbättras jämfört med juniförslaget. får en rabatt på sin bni-avgift på och en lägre momsbaserad avgift. Dessutom får ett ökat återflöde från Landsbygdsutvecklingsfonden. Sammantaget ger detta en förbättrad nettoposition i procent av bni. skall ett avtal mellan rådet, och kommissionen förhandlas som bl.a. fastställer tak för utgiftskategorierna i EU-budgeten och som kommer att ligga till grund för de årliga budgetförhandlingarna. Dessutom skall fördelningen inom varje utgiftskategori fastställas. Framför allt gäller detta utgiftskategori 1a (tillväxt), 3 (rättsliga och inrikes frågor samt medborgarskap) och 4 (yttre förbindelser). Vissa fördelningar är dock redan bestämda i och med uppgörelsen. Detta gäller hela kategori 1b (sammanhållningspolitiken) och merparten av kategori 2 (jordbruk) samt vissa belopp inom kategori 1a. Förhandlingar om ett eget medelsbeslut, dvs. den tekniska utformningen av hur budgeten skall finansieras av medlemsländerna, kommer att påbörjas. I budgetöverenskommelsen sägs, som nämnts, att kommissionen år 2008-2009 skall lägga fram en rapport som skall ligga till grund för fortsatt diskussion om en reform av både EU-budgetens inkomst- och utgiftssida. Det innebär också möjligheter till en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och möjligheter till en uppgörelse om den s.k. brittiska rabatten. Budgeten är den sjunde och sista årsbudgeten inom budgetplanen (det finansiella perspektivet) som fastställts för . har verkat för att nå en så restriktiv EU-budget som möjligt. Förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . Utskottet delar regeringens bedömning om behovet av att få till stånd mer strukturellt inriktade besparingar inom främst jordbruks- och strukturfondspolitiken. Utskottet, som under hela medlemskap i unionen nära följt arbetet med EU:s långtidsbudget genom bl.a. föredragningar i utskottet och offentliga utfrågningar, menar att det är viktigt att utgiftsnivån inte ökar när långtidsbudgeten förhandlas med . Diskussionen om fördelning av medel inom utgiftskategorierna bör ske samlat. Moderna utgiftsområden med ett tydligt europeiskt mervärde bör prioriteras. Utskottet delar de uppfattningar som skatteutskottet framför rörande företagsbeskattning, skattepaketet, mervärdesskatt, punktskatt och administrativt samarbete på skatteområdet. Också när det gäller frågor om tullsamarbetet inom EU delar utskottet de av skatteutskottet framförda synpunkterna. Utskottet välkomnar, i likhet med skatteutskottet, t.ex. de initiativ som tagits i syfte att stävja penningtvätt och finansiering av terrorism och kan i denna del hänvisa till betänkande 2005/06:UU9 Internationell terrorism. Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2005/06:U7 (mp) yrkande 7, 2005/06:U290 (m) yrkande 14 samt 2005/06:U379 (kd) yrkande 2. Grundläggande rättigheter, människohandel m.m. I skrivelsens avsnitt om rättsliga och inrikes frågor (avsnitt 4, s. 79-102) redovisas bl.a. arbetet med en byrå för grundläggande rättigheter. Vid beslutades att mandatet för det europeiska centrumet i för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC) skall utvidgas till en byrå för grundläggande rättigheter. Kommissionen presenterade sitt förslag till rådets förordning om inrättande av för grundläggande rättigheter och förslag till beslut om att ge byrån rätt att bedriva den tilltänkta verksamheten. hävdar, i kommittémotionerna2004/05:U225 (fp) yrkande 9 och 2005/06:U209 (fp) yrkande 10, att bör ta initiativ till att inom EU få till stånd ett system för ömsesidig granskning av situationen för mänskliga rättigheter i medlemsländerna. framför i partimotion2005/06:Ju383 (fp) yrkande 14att inom EU skall verka för att utöka det internationella samarbetet mot människohandel. I partimotion2005/06:U379 (kd)yrkande 4 diskuteras hur inom EU kan verka för att den oroväckande demografiska utvecklingen leder till förmånligare familjepolitik. begär i partimotion2005/06:U339 (v) yrkande 1 att i EU verkar för att lagstiftningen inom EU inte bryter mot mänskliga rättigheter och att rättssäkerheten garanteras. I kommittémotion2005/06:So467 (v) yrkande 5 begärs av att inom EU driver frågan om ett omställningsprogram i syfte att skapa ett prostitutionsfritt EU. Genom den enskildamotionen2005/06:U340 (mp) yrkande 6 framförs krav på att bör verka för ett EU fritt från prostitution. Respekt för de mänskliga rättigheterna är en nödvändig förutsättning för fred, säkerhet och hållbar utveckling och utgör ett fundament för demokrati och en fungerande rättsstat. Främjandet av de mänskliga rättigheterna utgör en huvudprioritet inom svensk utrikespolitik och genomsyrar arbetet inom såväl utvecklingssamarbetet som säkerhetspolitiken, migrationspolitiken och handelspolitiken. Respekten för de mänskliga rättigheterna måste också vara utgångspunkten i den skärpta kampen mot terrorismen. är en stark aktör på området nationellt, genom EU och i internationella organisationer. Utskottet konstaterar att de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen är grundläggande värderingar inom Europeiska unionen. De finns inskrivna i det fördrag genom vilket EU skapades och har förstärkts genom att stadgan om de grundläggande rättigheterna har antagits. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en förutsättning för de länder som vill bli medlemmar i unionen och ett förhandsvillkor för länder som har slutit handelsavtal och andra avtal med unionen. Europeiska unionen betraktar de mänskliga rättigheterna som allmänna och odelbara. Den främjar och försvarar dem därför aktivt, både inom sina gränser och i kontakterna med länder utanför unionen. Detta innebär emellertid inte att EU försöker att göra anspråk på de omfattande befogenheter som medlemsstaternas nationella regeringar har inom detta område. Utskottet kan konstatera att EU aktivt arbetar för att öka skyddet för och främja de mänskliga rättigheterna i världen, vilket utskottet redovisat i betänkande 2005/06:UU15 Mänskliga rättigheter, FN-systemet m.m. I skrivelse 2005/06:85 uppges vidare att EU verkar för att de mänskliga rättigheterna skall genomsyra alla delar av utrikespolitiken, såsom utvecklingspolitiken, handelspolitiken och säkerhetspolitiken. Unionens politik om de mänskliga rättigheterna inriktas på samhälleliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och lyfter också fram kvinnors och barns rättigheter, liksom rättigheterna för minoriteter och fördrivna personer. Inom sitt handlingsprogram för att bekämpa diskriminering finansierar EU ett stort antal verksamheter för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet inom unionens gränser, inklusive utbyte mellan nationella myndigheter och skapande av ett nätverk av icke-statliga organisationer som är specialiserade på mänskliga rättigheter. Vid beslutades att mandatet för det europeiska centrumet i för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC) skall utvidgas. Centrumet blir en byrå för grundläggande rättigheter. Utskottet ser positivt på bildandet av en EU-byrå för grundläggande rättigheter och anser att denna byrå bör kunna leda till ett ökat skydd för de grundläggande rättigheterna inom unionen. Centralt är dock att dubbelarbete måste undvikas och att inrättandet av en byrå för grundläggande rättigheter tillför ett europeiskt mervärde. Byrån diskuteras i ad hoc-rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter och medborgarskap. Målsättningen under det brittiska ordförandeskapet var att de mest centrala aspekterna av förslaget skulle behandlas. I de fortsatta förhandlingarna kommer troligen valet av rättslig grund att få stort utrymme liksom byråns arbete i relationerna med tredjeland. Likaså kommer byråns oberoende och relationer till andra organ, risken för dubbelarbete samt byråns struktur och ledning att diskuteras ingående. Enligt förslaget skall byråns verksamhet börja . Det framlagda förslaget om inrättande av ett särskilt program för grundläggande rättigheter och medborgarskap för har utskottets stöd. Programmet är en del av ramprogrammet Grundläggande rättigheter och rättvisa. Programmets allmänna mål är att främja de grundläggande rättigheterna, stödja det civila samhället och uppmuntra en öppen, transparent och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter. Att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism ingår också. Programmets allmänna mål skall komplettera målen för den blivande byrån för grundläggande rättigheter. Detta skall ske genom åtgärder som vidtas på initiativ av kommissionen, såsom studier, undersökningar, konferenser och evenemang samt stöd till gränsöverskridande projekt och stöd till organisationer eller organ. diskuterades programmets mål och insatser mer övergripande i ad hoc-rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter och medborgarskap. Även den rättsliga grunden för programmet har diskuterats. Enligt vad utskottet inhämtat är regeringen, liksom flertalet medlemsstater, generellt positiv till kommissionens förslag. Någon politisk överenskommelse om programmet nåddes inte under det brittiska ordförandeskapet. Fortsatta förhandlingar kommer troligen att ske . Människohandel är ett brott med förödande omfattning och konsekvenser. Enligt vad utskottet kunnat inhämta uppskattar FN att mellan en och fyra miljoner människor, främst kvinnor och barn, faller offer för människohandel . De rekryteras, transporteras, säljs och köps av människohandlare och medlemmar av organiserade brottsnätverk inom länder och över gränser. Förutom prostitution och andra former av sexuellt utnyttjande kan människohandelns offer också utsättas för tvångsarbete, slaveri, organhandel eller andra former av utnyttjande. antogs FN:s tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (SÖ 2004:22). EU har arbetat intensivt mot människohandel. antog EU:s justitie- och jämställdhetsministrar den s.k. Haagdeklarationen, vilken innehåller riktlinjer för att förebygga och bekämpa handel med människor för sexuella ändamål, med rekommendationer för arbete på både nationell och internationell nivå. I enlighet med deklarationen har i uppdrag av regeringen att vara nationell rapportör om människohandel och rapportera till regeringen genom årliga lägesrapporter, vilka också publiceras på Internet. När det gäller människohandel och prostitution vill utskottet särskilt framhålla den antagna handlingsplanen mot människohandel, vilken tydligt slår fast ett antal grundläggande principer som skall vara vägledande för arbetet att förebygga och bekämpa människohandeln samt bistå dess offer. Handlingsplanen listar åtgärder rörande samordning på EU-nivå, omfattningen av problemet, förebyggande åtgärder, minskning av efterfrågan, polisutredningar och åtal, skyddande av och stöd till brottsoffer, återvändande och re-integrering samt yttre förbindelser, dvs. EU:s samarbete med länder utanför EU. Avsikten är att handlingsplanen kontinuerligt skall uppdateras. antogs ett rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (2004/68/RIF). I rambeslutet återfinns bl.a. bestämmelser om vad som skall vara straffbart sexuellt utnyttjande av barn och straffbara förfaranden med barnpornografi samt vilka straffrättsliga påföljder som dessa gärningar skall kunna leda till. har godkänt rambeslutet (prop. 2003/04:12, bet. 2003/04:JuU9, rskr. 2003/04:108). Utskottet konstaterar således att bekämpande av människohandel har mycket hög prioritet för regeringen. En proposition med bl.a. förslag till de lagändringar som bedömts vara nödvändiga för att skall uppfylla bestämmelserna i rambeslutet beslutades . Förslagen har antagits av (prop. 2004/05:45, bet. 2004/05:JuU16, rskr. 2004/05:164 ). Lagändringarna trädde i kraft . Skyddet mot människohandel har genom beslut av regering och riksdag stärkts och omfattar nu både handel med människor för sexuellt utnyttjande och människohandel som syftar till andra former av utnyttjande, t.ex. tvångsarbete. Dessutom behöver handeln inte längre vara gränsöverskridande för att vara straffbar. Genom ändringarna i sexualbrottslagstiftningen, vilka trädde i kraft , höjdes maximistraffet för grovt koppleri från sex till fängelse. Regeringen har också tillsatt en utredning som skall överväga bl.a. om utformningen av straffansvaret för människohandel är ändamålsenlig. Utskottet delar, i likhet med flera motionärer, uppfattningen om det önskvärda i att verka för en värld fri från prostitution. Enligt utskottets mening skulle kampen mot människohandel underlättas om fler länder, t.ex. inom Europeiska unionen, tog efter det svenska förbudet mot köp av sexuella tjänster. Enligt vad utskottet inhämtat har också regeringen, på såväl nordisk som europeisk nivå, drivit frågor om bekämpande av prostitution och människohandel. När det gäller den koppling som finns mellan prostitution och människohandel för sexuella ändamål, särskilt i samband med stora internationella evenemang, kan nämnas att justitieministern i rådet för rättsliga och inrikes frågor tog upp frågan om vikten av att människohandel för sexuella ändamål förhindras, detta med anledning av i men även när det gäller framtida större evenemang. Ministern fick stöd från övriga ministrar och ordförandeskapet att diskutera frågan igen vid rådsmötet . Justitieministern har i samrått om ett utkast till rådsslutsatser från ordförandeskapet. Utskottet konstaterar också att justitieutskottet i det av godkända betänkandet 2005/06:JuU22 Straffrättsliga frågor (rskr. 2005/06:199) har behandlat yrkanden om åtgärder mot prostitution inom EU. Liknande frågor har justitieutskottet behandlat också i betänkandena /03:JuU5 och 2004/05:JuU16. har i dessa sammanhang framhållit att det är viktigt att är drivande inom EU i kampen mot prostitution och dess skadeverkningar. Av justitieutskottets betänkande framgår också att ett arbete med att ta fram gemensamma standarder samt bästa metoder för att förhindra och bekämpa människohandel pågår inom EU samt att är drivande i arbetet inom EU mot prostitution och människohandel. Ett exempel på detta är det initiativ som justitieministern har tagit för att förhindra prostitution och människohandel i samband med . framhöll liksom tidigare att det är viktigt att inom EU bekämpa prostitution och människohandel samt att bör vara aktivt i detta arbete. Mot bakgrund av det arbete som regeringen redan bedriver ansåg dock justitieutskottet inte att det förelåg behov av ytterligare åtgärder. Utskottet kan instämma i att det är viktigt att inom EU bekämpa prostitution och människohandel och att bör vara aktivt i detta arbete. Människohandel är ett brott som ofta överskrider nationella gränser och innefattar ursprungsländer, transitländer och destinationsländer. För att hitta hållbara lösningar måste orsakerna till människohandeln utredas. Arbetet med att bekämpa alla former av människohandel måste också inbegripa olika åtgärder för att motverka den efterfrågan som främjar alla former av utnyttjande av människor som leder till handel med människor. Arbetet mot prostitution och handel med människor är viktigt för att stärka kvinnors och flickors position i samhället och är dessutom en väsentlig del av arbetet för jämställdhet. Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2004/05:U225 (fp) yrkande 9, 2005/06:U209 (fp) yrkande 10, 2005/06:U339 (v) yrkande 1, 2005/06:U340 (mp) yrkande 6, 2005/06:U379 (kd)yrkande 4,2005/06:Ju383 (fp) yrkande 14 samt 2005/06:So467 (v) yrkande 5. I sex avsnitt (avsnitten 5-10, s. 103-199) redovisar regeringen arbetet med sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård (avsnitt 5), konkurrensfrågor som inre marknad, industri, forskning och konsumentpolitik (avsnitt 6) samt transporter, elektroniska kommunikationer och energi (avsnitt 7), jordbruk och fiske (avsnitt 8), miljö (avsnitt 9) samt utbildning, ungdom och kultur (avsnitt 10). I partimotion2005/06:U255 (m) diskuteras behovet av fri handel och tydligare konkurrensregler på handelsområdet (yrkande 20). I partimotion2005/06:U313 (m) yrkande 22 argumenterar för att inom EU och WTO skall vara pådrivande för att avskaffa tullar och handelshinder. lyfter i partimotion2005/06:U336 (fp) yrkande 15 fram vikten av ökad frihandel och betydelsen av en minskad EU-protektionism, vad gäller global utveckling. vill, enligt vad som anförs i kommittémotion2005/06:U381 (kd) yrkande2, främja konkurrens som ett verktyg för innovationer och kvalitet och mot korruption och ineffektivitet. Vidare anser partiet det angeläget att genom EU motverka tullmurar, handelshinder och tulleskalering för de exportvaror som har störst betydelse för länders export (yrkande 4). Partiet önskar också att EU inom ramen för EU:s handelsavtal skärper kontrollen av fyra huvudprinciper: organisationsfrihet, förhandlingsfrihet samt förbud mot tvångs- och barnarbete samt diskriminering (yrkande 7). I motionen argumenteras också för inrättandet av en permanent tvistlösningsmekanism och skärpta sanktioner mot länder som inte följer dess utslag (yrkande 8). I syfte att främja öppenheten och debatten kring mänskliga rättigheter inom den globala handeln bör en parlamentarisk församling knuten till WTO inrättas (yrkande 9). anger, i samma motions yrkande 10, att de minst utvecklade ländernas institutionella förmåga på områden som immaterialrätt, standardisering, kvalitetskrav samt ekonomiska resurser för närvaro i kommittéer och arbetsgrupper som rör handel, bör stärkas. Partiet anser också att ett gemensamt europeiskt organ för handelsfrämjande mellan EU och utvecklingsländer bör inrättas (yrkande 11). I kommittémotion2005/06:U6 (kd) yrkandena 1, 3, 4, 6 och 7 diskuteras olika frågor med inriktning på EU:s inre marknad m.m. I yrkande 1 begär att på EU-nivå skall vara pådrivande i klimatfrågan och att klimatbetänkande kan tjäna som underlag i denna del. Vidare framförs krav på att måste förenkla reglerna och procedurerna kring ansökan om EU-bidrag (yrkande 3) och att regelförenklingsarbetet måste intensifieras (yrkande 4). anser också att försiktighetsprincipen inte tillämpas i tillräcklig grad vid godkännande av genmodifierade grödor (yrkande 6). Partiet anser också att ensidigt bör införa egna regler för införsel av alkohol (yrkande 7). I partimotion 2005/06:U349 (kd) yrkande 27 tas frågan om regional integration upp. I kommittémotion2005/06:N385 (v) yrkande 4 begär att regeringen i EU och WTO driver på för att handelsavtal skall utformas och utvärderas utifrån millenniemålen om fattigdomsbekämpning, hälsa och mänskliga rättigheter. I samma motions yrkande 12 anförs att i EU skall verka för att Economic Partnership Agreement (EPA) utformas så att utvecklingsländerna själva får bestämma när de är redo att öppna sina marknader. menar också, i motionens yrkande 13, att i EU, i enlighet med de afrikanska ländernas önskemål, skall verka för att lyfta ur investerings-, konkurrens- och upphandlingsreglerna från EPA-förhandlingarna. lyfter i kommittémotion2005/06:U340 (mp)yrkande 7 fram åtgärder för att minska fattigdomen inom EU-länderna. I kommittémotion2005/06:U7 (mp) yrkande 8 lyfter partiet fram behovet av att i arbetet med energifrågorna verkar för att en energipolitik utgår från vad som är långsiktigt ekologiskt hållbart. När det gäller undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror anför skatteutskottet följande i sitt yttrande: [undantag] löpte ut (prop. 2003/04: 1, bet. 2003/04:FiU1). Enligt de regler som allmänt gäller inom EU skall privata inköp av alkohol och tobak beskattas i inköpslandet. Kommersiell handel med dessa varor skall beskattas i den medlemsstat där varorna slutligen konsumeras. En privatperson har således rätt att ta med sig alkoholdrycker och tobaksvaror avsedda för eget bruk inköpta i en annan medlemsstat utan att någon ytterligare punktskatt tas ut i hemlandet. Om varorna tas in för kommersiella ändamål i hemlandet skall däremot punktskatt alltid betalas där. För att avgöra om det är fråga om införsel för kommersiella ändamål skall enligt bl.a. mängden varor beaktas.