bet · GT01SkU20 · 2006-03-23 00:00:00 — har det, just på grund av ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Den har konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. Vi anser att miljöfrågor är gränsöverskridande problem som bör hanteras i ett internationellt sammanhang. Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder införa en miljöavgift på importerad kolkraft. lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot säljas till utan motsvarande avgifter, vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som vi tycker är helt förkastligt. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Energiskatt, allmänt, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt, allmänt. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk455 yrkande 5, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk470 och 2005/06:Sk513 samt avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk362, 2005/06:Sk388, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk466, 2005/06:Sk479 yrkande 2, 2005/06:MJ292 yrkande 6, 2005/06:MJ531 yrkande 3, 2005/06:N338 yrkande 7, 2005/06:N436 yrkande 1, 2005/06:N439 yrkande 7, 2005/06:N441 yrkandena 3-5 och 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14. Energi- och koldioxidskatterna svarar för den helt dominerande delen av intäkterna från de miljörelaterade skatterna. Just nu pågår en översyn av näringslivets energiskatter för att ett nytt regelverk, anpassat till energiskattedirektivet, skall kunna träda i kraft. Målet skall vara att förbättra miljöstyrningen och effektivisera energianvändningen som hänsyn tas till den energiintensiva industrins konkurrenskraft. I det arbetet är det viktigt att andra styrmedel såsom elcertifikat och handel med utsläppsrätter och möjligheten att ingå långsiktiga avtal beaktas. bedömdes att en skatteväxling motsvarande skulle kunna genomföras . anser att det , i "halvtid", är viktigt att en utvärdering görs utifrån effekter på miljön, inkomstfördelning mellan olika grupper, regional fördelning och industrins konkurrenskraft. Inom transportområdet har ställt upp ett antal miljö- och transportpolitiska mål. Även här bör en avstämning göras gentemot de åtgärder som beslutats och vilka eventuellt ytterligare åtgärder som måste till. Det gäller t.ex. förlängd skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel, gynnande av förmånsbilar som drivs med etanol/gas och koldioxidrelaterade fordonsskatter. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Energiskatt, allmänt, punkt 1 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt, allmänt. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk466, bifaller delvis motion 2005/06:Sk479 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk362, 2005/06:Sk388, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk455 yrkande 5, 2005/06:Sk470, 2005/06:Sk513, 2005/06:MJ292 yrkande 6, 2005/06:MJ531 yrkande 3, 2005/06:N338 yrkande 7, 2005/06:N436 yrkande 1, 2005/06:N439 yrkande 7, 2005/06:N441 yrkandena 3-5 och 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14. har utveckling av fordon och komponenter i kallt klimat bedrivits i inland. Verksamheten har präglats av ständig tillväxt och är fast etablerad i , , , och , samt i . Företag från hela världen söker sig till regionen under en kort och intensiv period . Denna tillväxt har skett trots en tuff konkurrens från , , och . Isbanor är basprodukten, men stora investeringar har också skett i landbaserade banor, garage, verkstäder, laboratorier, kontor och boende. En mycket grov uppskattning av de investeringar som gjorts hos de lokala företagen och deras kunder uppgår till gott och väl . Till detta kommer samhällets investeringar i infrastruktur som vägar, flygplats och utbyggt bredband. Verksamheten i bedrivs i egen regi av i och . I och finns anläggningar ägda av , , och Continental-Teves, men som servas av lokala entreprenörer. Tolv lokala entreprenadföretag äger anläggningar i , , , och kommuner. Att några stora företag valt att bygga eget eller köpa de anläggningar de arbetar på, förklaras av att de vill ha exklusivitet. Hos entreprenörerna fortsätter man att söka nya kunder för ökad beläggning och fortsatt tillväxt. På samtliga anläggningar, oavsett om de ägs av utländska koncerner eller lokala entreprenörer, bedrivs likartad verksamhet. Man utvecklar system, verifierar datorsimuleringar och testar produkter och system av olika slag. Verksamheten kräver stor energiförbrukning för snöröjning, uppvärmning av lokaler, samt landbanor där man har kombination av uppvärmd asfalt och konstfrusen is. Fordonsindustrin i är befriad från energiskatt. Eftersom det utvecklingsarbete som bedrivs på egna anläggningar hos lokala entreprenörer är identiskt med det som utförs av entreprenörer på anläggningar ägda av kundföretag, bör beskattningen vara lika. Så är inte fallet. Exempelvis och är befriade från energiskatt. har de lokala företagen kämpat med varierande framgång för att få befrielse från energiskatt på samma sätt som en del av deras kunder. Eftersom energiskatten utgör en så stor kostnad, leder beskattningen till ett snabbt ökat utländskt ägande. Det i sin tur hämmar tillväxten, eftersom entreprenörerna då inte kan expandera genom att sluta avtal med nya kunder, som alltid börjar i liten skala och sedan växer. I andra sammanhang framhålls konkurrensneutraliteten som viktig, såväl inom landet som i ett EU-perspektiv, men i detta sammanhang gäller andra regler, vilket kan ifrågasättas. Befrielse från energiskatt för lokala företag vars arbete är ett led i fordonsindustrins forskning och utveckling är helt avgörande för fortsatt tillväxt. Samtliga kommuner där verksamhet bedrivs har en utomordentligt besvärlig arbetsmarknadssituation; detta gäller i all synnerhet med anledning av försvarsbeslutet. En skyndsam översyn bör därför göras i syfte att ge alla företag lika förutsättningar så att full kostnadsneutralitet uppnås. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Energiskatt, allmänt, punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt, allmänt. Därmed bifaller motion 2005/06:N338 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk362, 2005/06:Sk388, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk455 yrkande 5, 2005/06:Sk466, 2005/06:Sk470, 2005/06:Sk479 yrkande 2, 2005/06:Sk513, 2005/06:MJ292 yrkande 6, 2005/06:MJ531 yrkande 3, 2005/06:N436 yrkande 1, 2005/06:N439 yrkande 7, 2005/06:N441 yrkandena 3-5 och 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14. konstaterar att industrin använder ganska stora mängder olja för uppvärmning, vilket kan förklaras med att en stor del av industrin aldrig betalat någon nämnvärd koldioxidskatt. Den lätta industrin, t.ex. all verkstadsindustri, har haft svaga incitament att bry sig om energinotan. Situationen har förbättrats något genom höga oljepriser, höga elpriser och införandet av elcertifikat. Det är icke desto mindre orimligt att en villaägare, eller ett sjukhus, skall betala i koldioxidskatt, medan en industri betalar . Alternativa uppvärmningsformer, tätning, isolering och värmeåtervinning finns i minst lika stor utsträckning för industrier som för bostäder och lokaler. Den lätta industrin ingår inte i handelssystemet för utsläppsrätter. Därför bör dess koldioxidskatt höjas. Generellt bör koldioxidskatten omfatta även tyngre industrier, men med möjligheter att få skatten "nollad" genom att teckna långsiktiga energiavtal med staten. Principen är då att företaget slipper en viss skatt mot att det lovar att vidta rimliga åtgärder för att effektivisera sin energianvändning. Denna möjlighet har funnits , bl.a. i och , och finns nu också i vad gäller elintensiv industri som kan slippa energiskattedirektivets krav på i skatt mot ett energiavtal med staten. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbrukets miljö- och energiskatter, punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jordbrukets miljö- och energiskatter. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ448 yrkandena 8 och 9 samt avslår motion 2005/06:N380 yrkande 2. anser att genom ekonomiska styrmedel blir det som är rätt för miljön också det som är rätt för jordbruksföretagets ekonomi. Det är en internationellt vedertagen regel att den som orsakar eller riskerar att orsaka miljöstörning skall bekosta de förebyggande eller avhjälpande åtgärder som krävs. Inom jordbrukssektorn har vi miljöskatter på bekämpningsmedel och handelsgödsel. anser att det är rimligt att dessa skatter också omfattar kväve- och fosforinnehåll i inköpt foder. av växtnäringsämnena cirkulerar via djuren genom det foder djuren äter. Den regionala obalansen mellan gårdar med inriktning på djurproduktion respektive växtodling leder till stora näringsläckage i djurtäta områden. På djurgårdar är det fodret som har störst inverkan på växtnäringsbalansens tillförselsida, och en utvidgning av handelsgödselskatten till att även omfatta fodret kan vara ett viktigt styrmedel för minskat näringsläckage. Internationella studier visar på en minskning i storleksordningen av en sådan åtgärd. Vi anser att en utredning skall tillsättas i syfte att lägga fram ett förslag på en utvidgning av handelsgödselskatten. anser vidare att alla jordbruksspecifika miljöskatter skall återföras till näringen genom ökade miljöersättningar och satsning på för det hållbara jordbruket viktiga forsknings- och utvecklingsfrågor. För att ytterligare stimulera till ett hållbart lantbruk anser vi att ett antal åtgärder skall vara obligatoriska för de lantbruk som får miljöersättningar. Ett grundkrav för gårdar som får stöd ur Miljö- och landsbygdsprogrammet kan t.ex. vara växtodlingsplaner (inklusive växtnäringsbalans) samt genomförd miljöhusesyn. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Effektskatt på kärnkraft, punkt 3 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektskatt på kärnkraft. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk290, 2005/06:Sk491, 2005/06:Sk503, 2005/06:N307 yrkande 2, 2005/06:N436 yrkande 8 och 2005/06:N476 yrkande 3. Vi anser att den särskilda effektberoende skatten på kärnkraftsel är skadlig och därför successivt skall reduceras. Effektskatten minskar reinvesteringsutrymmet i kärnkraftsanläggningarna och motverkar angelägna investeringar. Det enda uttag av skatt som är motiverat är det som motsvarar en tänkt, kommersiell försäkringspremie för kärnkraftens riskkostnader. Just på energiområdet är det viktigt att ersätta fossila bränslen och begränsa utsläppen av växthusgaser. Vi vill stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraften och öppna för forskning och utveckling av kärntekniken. Vi vill också ta bort de formella hindren för intressenter att ansöka om att bygga nya kärnkraftverk. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om torv. Därmed bifaller motion 2005/06:N436 yrkandena 22 och 23. anser att torv inte skall vara befriad från koldioxidskatt och energiskatt. Vi menar att torv är att betrakta som ett fossilt bränsle eftersom det inte återbildas inom rimlig tid. Detta bör ges regeringen till känna. Vindkraft, punkt 5 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vindkraft. Därmed bifaller motion 2005/06:N436 yrkande 21 och avslår motion 2005/06:N476 yrkandena 19 och 20. vill avskaffa miljöbonusen för vindkraft eftersom vi motsätter oss subventioner av energiproduktion. Vårt budgetalternativ innebär att anslaget 35:4 Stöd till introduktion av vindkraft fasas ut och att det inte beviljas några nya bidrag fr.o.m. . Detta bör ges regeringen till känna. Vindkraft, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vindkraft. Därmed bifaller motion 2005/06:N476 yrkandena 19 och 20 samt avslår motion 2005/06:N436 yrkande 21. är positiva till att öka produktionen av el i vindkraftverk. Med ganska små regelförändringar kan man få fart på utbyggnaden av vindkraften. Enligt nuvarande regler upphör den s.k. miljöbonusen när ett vindkraftverk producerar . Vi anser att regeln är kontraproduktiv och att en utredning bör överväga en slopad begränsning. Energiproduktion bör vid sidan av storskalig vatten- och kärnkraft bestå av småskalig och decentraliserad produktion, och byggande av småskalig elproduktion bör gynnas skattemässigt. Enligt nuvarande regler kan exempelvis en lantbrukare inte bygga större vindkraftverk än 50 kW utan att behöva betala energiskatt på den el som han själv förbrukar. Regeringen bör återkomma till med förslag om att slopa gränsen för skattefri egenproducerad el från vindkraftverk eller att kraftigt höja gränsen. Detta bör ges regeringen till känna. Skatt på naturgrus, punkt 7 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skatt på naturgrus. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk205 och 2005/06:Sk304 samt avslår motion 2005/06:Sk380. Moderata samlingspartiet motsatte sig vid budgetsbeslutet höjningen av naturgrusskatten per ton naturgrus och föreslog i stället en skattsänkning till per ton. Vi vidhåller vår uppfattning i frågan. Detta bör ges regeringen till känna. Skatt på djurförsök, punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skatt på djurförsök. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk492. konstaterar att antalet djurförsök i har stigit . ligger siffran på över 500 000 djur, främst råttor, kaniner, möss och marsvin. Många av dessa djur utsätts för fruktansvärda angrepp. ökar det folkliga motståndet mot plågsamma djurförsök. Det är inte bara av etiska skäl som många förkastar djurförsöken utan fler och fler börjar inse att djurförsöken även har vetenskapliga brister. Ökad forskning kring alternativ till djurförsök kan göra till en ledande nation på området. Med framtidens teknik kommer alternativen till djurförsök förmodligen att utgöra en betydligt mer vetenskaplig forskningsmetod än plågsamma djurförsök. anser att en utredning bör se över möjligheterna att införa skatt på djurförsök. Detta bör ges regeringen till känna. Skatt på socker och fett, punkt 11 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skatt på socker och fett. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ351 yrkande 3. anser att fetma och övervikt, inte minst hos barn, är ett växande folkhälsoproblem. har "sockerfällan" uppmärksammats alltmer, bl.a. har hög läskkonsumtion i flera undersökningar visat sig vara förknippad med övervikt. används ekonomiska styrmedel med framgång i folkhälsoarbetet när det gäller alkohol och tobak. intar en särställning i genom att inte beskatta vare sig läsk, choklad eller annat godis. Enligt kan en skatt minska läskkonsumtionen . För fetter gäller att smör, kallpressade oljor och fet fisk ofta är nyttiga, medan det onaturliga fettet, främst det härdade, kan vara skadligt. En punktskatt på onyttiga fetter och socker fordrar att flera gränsdragningsfrågor löses. Är det råvaran eller den färdiga produkten som skall beskattas, och i vilket led i försäljningen skall skatten tas ut? Hur påverkas gränshandeln vid olika prisnivåer, osv.? anser att regeringen bör utreda vilka hälsoeffekter som kan uppnås med en punktbeskattning på socker och onyttiga fetter. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbrukets miljö- och energiskatter, punkt 2 (m, c) (), (), () och () anför: Moderata samlingspartiet och anser att det är viktigt att människor som vill bo och verka på landsbygden har rimliga förutsättningar. Svensk livsmedels- och jordbruksnäring har skatter och avgifter som snedvrider konkurrensen i förhållande till omvärlden. I våra budgetalternativ föreslog vi bl.a. ytterligare höjning av reseavdraget, och vi föreslog bl.a. sänkt dieselskatt. Vi föreslog också att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skulle slopas. Vi kommer även i fortsättningen att verka för att förutsättningarna för livsmedels- och jordbruksnäringarna blir konkurrensneutrala och att människor har råd att utnyttja bilen för olika aktiviteter. Skatt på naturgrus, punkt 7 (c) () anför: redovisade i samband med budgetbeslutet sin uppfattning att en höjning av skatten på naturgrus innebär ett dråpslag mot den svenska betongindustrin, som riskerar att konkurreras ut av företag i andra länder som tillåts använda naturgrus utan särskild beskattning. Vi föreslog att den senaste höjningen av skatten på naturgrus skulle skjutas upp , för att ge industrin rimlig tid att ställa om till produktion som innebär att bruket av naturgrus kan minimeras. Tyvärr fick vi inte gehör för förslaget. Reklamskatt, punkt 8 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Trots att tillkännagav för regeringen att reklamskatten borde avvecklas och att frågan borde prioriteras vid kommande budgetberedning har regeringen återkommit 2002, 2003 och 2004 med beskedet att frågan prioriterats men utan resultat. I årets budget har prioriteringen lett fram till att skatten sänks fr.o.m. . Det är i sig välkommet - men alltjämt kvarstår en orimlig beskattning av annonser i vissa medier. Vi anser att klarhet måste skapas om när denna skadliga skatt skall tas bort helt och att en redovisning borde lämnas av regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2006. Skatt på fritidsbåtar, punkt 9 (c) () anför: Utskottsmajoritetens ställningstagande ger intryck av att man är beredd att tillstyrka en skatt på fritidsbåtar om det införs ett obligatoriskt fritidsbåtsregister. säger nej till en sådan skatt. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Sk203 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reklamskatt för pensionärsorganisationer. 2005/06:Sk205 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skatten på naturgrus. 2005/06:Sk252 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en skatteharmonisering mellan och vad gäller finsk röd olja. 2005/06:Sk290 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att effektskatten bör avskaffas. 2005/06:Sk304 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skatten på naturgrus skall upphöra. 2005/06:Sk336 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa positiva incitament för ökad användning av vegetabiliska oljor. 2005/06:Sk338 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att legalisera införseln av röd finsk olja för eget bruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den dubbla punktbeskattningen av röd finsk olja. 2005/06:Sk343 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa båtskatt. 2005/06:Sk354 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa miljöavgift på brandvarnare. 2005/06:Sk362 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda skattebefrielse på elström till landanslutna fartyg. 2005/06:Sk380 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på naturgrus. 2005/06:Sk381 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa dubbelbeskattning på finsk röd dieselolja och legalisera införseln till för privat bruk. 2005/06:Sk388 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av energibeskattningen i hotell- och restaurangbranschen. 2005/06:Sk416 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om hur man stimulerar till ett utbyte av hushållsprodukter för att minimera energiåtgången i hushållen. 2005/06:Sk455 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatter och miljö. 2005/06:Sk466 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att genomföra en skyndsam översyn av energiskatten för fordonsindustrin och närliggande verksamheter i syfte att skapa konkurrensneutralitet. 2005/06:Sk470 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inkomsteffekterna och de regionala effekterna av skatteväxlingen. 2005/06:Sk479 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svensk hotell- och restaurangnäring lika villkor som övrig tillverkningsindustri gällande energibeskattningen. 2005/06:Sk491 av och (kd, m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en avveckling av effektskatten på kärnkraft. 2005/06:Sk492 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om möjligheterna för ett införande av en beskattning av djurförsöken i . 2005/06:Sk503 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla effektskatten på kärnkraft. 2005/06:Sk513 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regional utvärdering av skatteväxling. 2005/06:T494 av och (båda s): begär att regeringen återkommer med förslag till om att införa båtskatt. 2005/06:MJ292 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska sjöfartens luftföroreningar genom att vidta åtgärder för att stimulera elanslutning när fartyg ligger i hamn. 2005/06:MJ351 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta regeringen utreda eventuella hälsoeffekter av punktskatter på socker och onyttiga fetter. 2005/06:MJ448 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning skall tillsättas i syfte att ta fram förslag på en utvidgad växtnäringsskatt som både omfattar handelsgödsel och inköpt foder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om återföring av jordbruksspecifika miljöskatter till näringen. 2005/06:MJ531 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda energibeskattningen. 2005/06:N307 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten på kärnkraft. 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koldioxidskatten för lätt industri bör höjas och att undantag och nedsättningar från skatten för industrin i högre grad skall villkoras med långsiktiga energiavtal med staten. 2005/06:N380 av och (båda m):