bet · GT01SfU13 · 2006-03-07 00:00:00 — 1997/98:232). Ändringarna, som trädde i kraft , innebär att rätt till pension på grund av privat pensionsförsäkring eller på grund av ett pensionssparavtal enligt lagen om individuellt pensionssparande som regel skall ingå i en bodelning efter äktenskapsskillnad (10 kap. 3 § ). hade detta endast gällt i mycket begränsad omfattning. Övriga former av pensionsrättigheter, såsom tjänstepensioner och allmän pension, ingår däremot inte i bodelningen. Om det uppstår en snedfördelning av makarnas pensionsskydd, finns det enligt bestämmelserna om underhåll i 6 kap. olika möjligheter att rätta till missförhållandena efter en äktenskapsskillnad för en make som har dåligt pensionsskydd och otillräckliga möjligheter att själv förbättra skyddet. har , senast i betänkande 2005/06:LU19, behandlat och avstyrkt motioner om delning av intjänade pensionsrättigheter såsom tjänstepensioner, pensioner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och pension enligt det reformerade ålderspensionssystemet i samband med bodelning. har därvid erinrat om att gällande bestämmelser om bodelning inte utgör hinder mot att makar i samband med en äktenskapsskillnad och därpå följande bodelning träffar avtal om att dela på ena makens framtida pension. Utskottet anser, i likhet med i betänkande 2004/05:SfU9, att de möjligheter som finns i det allmänna pensionssystemet att fördela pensionsrätter mellan makar har utformats så generöst som det efter omständigheterna har varit möjligt att göra. Även efterlevandes skyddsbehov har beaktats. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf332 yrkandena 4 och 5, Sf401, Sf432 yrkande 15, A370 yrkande 6 och L289 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om fonderna i premiepensionssystemet. Jämför reservation 6 (v, mp) och särskilt yttrande 6 (c). I motion Sf386 av m.fl. (v) tas upp förslag som gäller Sjunde AP-fonden. I yrkande 4 framhåller motionärerna att det även i fortsättningen skall vara avgiftsfritt att byta fonder och anför att PPM har poängterat vikten av att fonder byts kontinuerligt för att den enskilde skall få högre pension. I motionens yrkande 5 anser motionärerna att Sjunde AP-fonden skall kunna erbjuda en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer så att alla får möjlighet att välja bort den spekulation och det risktagande som det innebär att placera i aktiefonder. Sjunde AP-fonden bör även ges möjlighet att erbjuda placering i ideella fonder och generationsfonder och fonden skall inte placera pensionsmedel i fonder som har anknytning till vapen- eller porrindustrin. Vidare bör pensionsspararna aktivt kunna välja Premiesparfonden och Sjunde AP-fonden få utöva sin rösträtt vid bolagsstämmor. I motion Sf274 av () anges att pensionssystemen bör stimulera spararna att aktivt delta i placeringen av de egna pensionsmedlen och därmed få en ökad insikt i samhällets ekonomiska utveckling. Den enskildes möjlighet att överblicka fondmarknaden med över 600 fonder är dock i det närmaste omöjlig. En översyn av premiepensionssystemet i syfte att höja systemets legitimitet är nödvändig. Utskottet har under /04 behandlat motionsyrkanden om premiepensionssystemet och då även haft en offentlig utfrågning . En redovisning av vad som framkom vid utfrågningen finns i betänkande 2003/04:SfU5. har avgett sitt betänkande Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs (SOU 2005:8). Utredningen konstaterar att uppbyggnadsfasen för premiepensionen har klarats av och att premiepensionen fungerar bra och är rimligt kostnadseffektiv. Det bör dock bli ännu enklare och billigare för pensionsspararna att förvalta sin premiepension. Pensionsspararna har behov av mer information och vägledning. Utredningen föreslår att samtliga pensionssparare skall få vägledning som gör förvaltningen av premiepensionen enklare. Pensionssparare skall även fortsättningsvis kunna välja fritt bland systemets fonder, men bör få hjälp med att sätta samman en väldiversifierad fondportfölj som förvaltas till låga avgifter. PPM bör även utveckla tjänster som gör det enklare för pensionsspararna att förvalta och följa upp sin premiepension. Utredningen anser även att fondutbudet bör kunna reduceras till omkring 100 - 200 fonder, utan att pensionsspararnas möjlighet att förvalta sin premiepension försämras. Utredningen framhåller att detta inte är ett mål i sig utan en uppskattning som beror på hur pensionsspararna utnyttjar nuvarande fondutbud. Uppskattningen kan ändras . Utskottet noterar att regeringen har tillsatt en utredning avseende översyn av myndighetsstrukturen för administrationen av den allmänna ålderspensionen (dir. 2005:151). Enligt direktiven skall utredaren lämna förslag till förändringar i frågan om vilken myndighet som skall ansvara för ålderspensionerna. De två huvudalternativen - en ny särskild ålderspensionsmyndighet eller att samla hela pensionsadministrationen inom - är en utgångspunkt för analysen, men utredaren kan lämna alternativa förslag. Uppdraget skall redovisas . Utskottet anser att den fortsatta beredningen av ovan nämnda frågor bör avvaktas och avstyrker därmed motion Sf274. Beträffande kostnader för fondbyten, vilka nu finansieras via de avgifter som avser PPM:s administrativa kostnader, framhåller bl.a. att det på grund av kostnadsfrihet för den enskilde vid fondbyte kan finnas en tendens att bytesmöjligheten överutnyttjas av vissa sparare. Kostnaderna får således kollektivet av pensionssparare stå för. Enligt utredningen kan det även diskuteras om kostnaden för att administrera systemet i förhållande till hur det utnyttjas av olika sparare är rättvist fördelat och, om så inte är fallet, hur en rättvisare fördelning kan åstadkommas. Ett sätt att få de aktiva pensionsspararna att stå för de administrativa kostnader som deras byten medför är att införa en fondbytesavgift. Det skulle även minska incitamenten till alltför frekventa fondbyten och därmed kunna bidra till sänkta kostnader. Utskottet har inhämtat ytterligare information från PPM om kostnaderna för fondbyte, bl.a. att den totala kostnaden för PPM med anledning av fondbyten uppgår till ca , vilket utgör av PPM:s driftskostnader. Därutöver uppkommer transaktionskostnader i fonderna. Utskottet noterar att regeringen enligt 11 kap. 1 § sjätte stycket lagen om inkomstgrundad ålderspension (LIP) kan meddela föreskrifter om fondbytesavgift och att frågan nu är föremål för beredning. Något förslag från utskottets sida om ett tillkännagivande i frågan är inte aktuellt. Därmed avstyrks motion Sf386 yrkande 4. Vidare föreslår att Premiesparfonden skall bli en generationsfond så att risknivån trappas ned i takt med pensionsspararens ålder. Utskottet anser att den fortsatta beredningen bör avvaktas och avstyrker därmed motion Sf386 yrkande 5 i denna del. Såvitt gäller frågan om realräntefond inom Sjunde AP-fonden har utskottet behandlat frågan tidigare, bl.a. i betänkande 2003/04:SfU5. Utskottet anförde följande. En bärande tanke i lagstiftningen om premiepensionen är att den statliga förvaltningen hos Sjunde AP-fonden skall vara jämförbar och likvärdig med de privata placeringsalternativen för premiepensionen. Av den anledningen har det eftersträvats att det så långt möjligt skall gälla samma regler för dessa olika alternativ. Den totala risknivån i Sjunde AP-fondens placeringar skall vara låg och fondmedlen, vid vald risknivå, placeras så att långsiktigt hög avkastning uppnås. För förvaltningen av Premievalsfonden krävs dock inte att den totala risknivån är låg. Utskottet hade inget att erinra mot dessa målsättningar och avstyrkte ett motionsyrkande i ämnet. Vid utskottets offentliga utfrågning framkom att ett mycket långt sparande under i enbart räntepapper innebar en stor risk för att få en låg pension och att all erfarenhet talade för att aktier är att föredra när det är fråga om ett så långt sparande. Mot bakgrund härav och då utskottet uttalat sig för att frågan om aktivt val av Premiesparfonden borde behandlas av regeringen och dess genomförandegrupp i samråd med partierna bakom pensionsöverenskommelsen, kunde utskottet inte ställa sig bakom ett införande av en realräntefond inom Sjunde AP-fonden. Utgångspunkten för Premiesparfonden var som redan nämnts att den totala risknivån för fondens placeringar skulle vara låg. Som angivits ovan har föreslagit att premiesparfonden skall bli en generationsfond så att risknivån trappas ned i takt med pensionsspararens ålder. Utskottet noterar även att i premiepensionssystemets fondutbud finns fyra fonder under kategorin "realränta". Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte anledning att föreslå något tillkännagivande om realräntefond inom Sjunde AP-fonden. Utskottet avstyrker därmed motion Sf386 yrkande 5 i denna del. Vad gäller frågan om aktivt val av Premiesparfonden har utskottet i betänkande 2003/04:SfU5 ansett att regeringen i samråd med partierna bakom pensionsöverenskommelsen och dess genomförandegrupp bör behandla frågan. Utskottet förutsatte att detta kunde ske utan ett formligt tillkännagivande från sida. har föreslagit att Premiesparfonden skall öppnas för aktiva val. Utskottet anser att beredningen av förslag bör avvaktas och avstyrker därmed motion Sf386 yrkande 5 i denna del. Enligt 8 kap. 3 § LIP gäller fr.o.m. att premiepensionsmedel inte får placeras i fonder som enligt fondbestämmelserna kan dela ut medel till andra än andelsägarna, dvs. s.k. ideella fonder. Förslaget lades fram i proposition 1999/2000:12 med hänvisning bl.a. till att innestående fordran på pension enligt 15 kap. 16 § LIP inte får överlåtas innan den är tillgänglig för lyftning. Det angavs att bestämmelser av det slaget också har ett socialt syfte, dvs. de syftar till att skydda de förmåner som de försäkrade har enligt lagstiftningen. Bestämmelserna motverkar också risken att en försäkrad genom att överlåta ännu inte tillgängliga försäkringsersättningar försätter sig i situationer där han eller hon behöver ytterligare stöd från det allmänna för sin försörjning. Dessa grundläggande principer markerar också att premiepensionssystemet är ett slutet ekonomiskt system. Utskottet delade regeringens uppfattning att premiepensionsmedel inte borde få placeras i ideella fonder (bet. 1999/2000:SfU6). Utskottet har senast i betänkande 2004/05:SfU9 avstyrkt ett liknande motionsyrkande. Utskottet finner inte nu anledning att ändra uppfattning i frågan och avstyrker därmed motion Sf386 yrkande 5 i denna del. Vad gäller frågan om Sjunde AP-fondens rätt att utöva rösträtt anges i 5 kap. 4 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) att Sjunde AP-fonden får rösta för aktier i svenska bolag endast när kravet på långsiktigt hög avkastning eller behovet att trygga placeringarnas säkerhet inte kan tillgodoses på annat sätt. Bestämmelsen fanns tidigare fr.o.m. i den dåvarande lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. I specialmotiveringen angavs (prop. 1997/98:151 s. 851) att en situation innebärande rösträtt kan uppkomma t.ex. när en akties verkliga värde endast kan tryggas genom yrkande om likvidation eller om särskild granskning av bolagets förvaltning och räkenskaper. Vid utskottets utfrågning om premiepensionssystemet framfördes kritik mot rösträttsbegränsningen från några av de inbjudna deltagarna och hänvisades bl.a. till att ägarens roll att styra företag hade förändrats sedan pensionsbeslutet fattades. Utskottet förutsatte i betänkande 2004/05:SfU9 att även denna aspekt skulle komma att beaktas vid uppföljningen av pensionsreformen. har föreslagit att Sjunde AP-fonden skall få utöva rösträtt och att de inflytandebegränsningar som gäller generellt för fondbolag skall tillämpas på Sjunde AP-fonden. Utskottet anser att motion Sf386 yrkande 5 i denna del får anses tillgodosedd och avstyrks därmed. Beträffande yrkandet om att Sjunde AP-fonden inte skall göra placeringar i fonder med anknytning till vapen- eller porrindustrin avstyrkte utskottet i betänkande 2001/02:SfU12 ett yrkande om att Sjunde AP-fonden inte skulle ha några aktiefonder där börsnoterade företag baserade på pornografi eller prostitution fanns med. Utskottet hänvisade till att Sjunde AP-fonden inlett ett omfattande arbete med etiska regler i verksamheten. Av årsredovisning framgår att Sjunde AP-fonden i placeringsverksamheten skall ta miljö- och etikhänsyn utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Det sker på så sätt att placeringar görs endast i företag som enligt fondens bedömning på ett godtagbart sätt följer kraven i de internationella konventioner som har undertecknat. För företag i krävs dessutom att de följer svensk lag. De konventioner som avses är främst: Konventioner om de mänskliga rättigheterna, , , internationella miljökonventioner och konventioner mot mutor och korruption. Samtliga företag granskas utifrån de angivna principerna. Vid alternativa placeringar i hedge-fonder och private equity-fonder gäller att förvaltaren så långt det är möjligt skall försäkra sig om att Sjunde AP-fondens policy för miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten tillämpas i så stor del av de underliggande placeringarna som möjligt. Utskottet finner inte skäl att föreslå några ändringar vad gäller placeringsreglerna för Sjunde AP-fonden och avstyrker därmed motion Sf386 yrkande 5 i denna del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Reformerat ATP-system, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf386 yrkande 1. Syftet med ett allmänt och obligatoriskt pensionssystem är att det skall ge trygghet på ålderdomen efter det att den förvärvsaktiva delen av livet är över. En förutsättning för detta är att det är förutsägbart. Pensionsspararen skall veta vad han eller hon får som pensionär och således också få den pension som har utlovats. Vidare skall pensionssystemet vara omfördelande över livscykeln och även mellan könen och samhällsklasserna. Det skall även vara solidariskt finansierat via skatter och sociala avgifter och det skall finnas en buffert som verkar för en jämn utveckling av systemet. Systemet skall vara offentligt utan några spekulationsinslag eller privata delar och vara hållbart både nationalekonomiskt och för individen. Det nuvarande pensionssystemet uppfyller endast ett av dessa kriterier, nämligen att det är nationalekonomiskt hållbart. I övrigt svarar det över huvud taget inte upp mot nödvändiga förutsättningar för att ge pensionärerna trygghet på ålderdomen. Därför bör det tillsättas en utredning med uppdrag att lägga fram ett förslag om ett reformerat ATP-system. Pensionssystemet skall innebära att premiepensionen avskaffas och att hela pensionsavgiften på går till fördelningssystemet. Det innebär att systemet, enligt ett basscenario med en tillväxt på , kommer att vara finansiellt stabilt till 2024. En höjning av pensionsavgiften medför att systemet blir finansiellt stabilt till 2050. Det innebär även att pensionssystemet finansieras via skatter och sociala avgifter och inte har inslag av spekulation samt att avkastningen blir lika för var och en. De 15 bästa åren av intjänandetid skall bestämma nivån på pensionen. Det blir därmed inte nödvändigt att behålla den kompensation för barnår, pensionsrätt för studier och plikttjänstgöring som nuvarande system kräver. Pensionerna bör anpassas till samhällsekonomin och lönerna genom följsamhetsindexering. Garantipensionen skall behållas och bör prisindexeras. Nivån på garantipensionen måste dock kontinuerligt ses över så att den säkrar individens ekonomiska standard. Balansering av inkomstpension, punkt 2 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf386 yrkande 2. Risken är nu överhängande att den s.k. bromsen i pensionssystemet slår till och att pensionärerna kommer att få sänkta pensioner. Detta är otillständigt, allra helst som det drabbar de pensionärer som har fått ett löfte från staten om att deras pensioner skall vara värdesäkrade. I stället bör pensionsavgifterna tillfälligt höjas om det visar sig att pensionssystemet är underfinansierat. Denna tillfälliga avgiftshöjning skall inte ge någon pensionsrätt . Det skall dock finnas en fastlagd gräns för hur stort underskott som skall kunna hanteras med avgiftsökningar. Om denna gräns passeras får ansvariga politiker ta ställning till hur balans skall uppnås i systemet. Regeringen bör återkomma med förslag till en aktiv balansering av pensionssystemet. Ekonomisk politik och pensionssystemet, punkt 4 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So642 yrkande 1. försörjs över en miljon vuxna genom olika bidrag och sociala ersättningar. En vanlig dag är det nära 1,5 miljoner vuxna som inte går till jobbet eller som arbetar mindre än vad de skulle önska. kommer den svenska befolkningen därtill att åldras. En minskande del av befolkningen kommer att arbeta och således betala inkomstskatt. Det innebär att allt färre kommer att behöva ta hand om alltfler och finansiera alltmer. För att inte kraven på dem som arbetar ska bli orimliga, och för att inte tvingas ge avkall på kvaliteten i vården, skolan och trygghetssystemen, måste arbetskraften öka. Vi står bakom det svenska pensionssystemet, men vi är motståndare till socialdemokraternas politik innebärande höjda skatter och bidrag. Denna politik kommer att undergräva svensk konkurrenskraft och förvärra de problem vi står inför. Ett tydligt uttryck för detta är att den s.k. bromsen i pensionssystemet riskerar att utlösas. Om utvecklingen inte vänds kan pensionerna permanent komma att urholkas. I stället för den socialdemokratiska politiken, vill vi att den ekonomiska politiken skall inriktas på att öka antalet sysselsatta för att därigenom skapa resurser för att möta dagens och morgondagens efterfrågan. Detta är även en förutsättning för att pensionerna skall tryggas. I motion 2005/06:Fi240 har Moderata samlingspartiet presenterat en politik som syftar till att öka sysselsättningen och trygga pensionerna. Sänkta skatter för arbetsinkomster och minskade bidrag minskar marginaleffekterna och leder till att fler kommer i arbete. Det kommer att medföra en märkbar ökning av sysselsättningen som är mer än tillräcklig för att hindra att bromsen i pensionssystemet utlöses. Fler sysselsatta och högre tillväxt kommer även att innebära högre pensionsnivåer utan att det medför ökade statliga utgifter. Pensionsrätt vid totalförsvarsplikt, punkt 5 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Fö245 yrkande 3. Möjligheten att höja nivåerna för de totalförsvarspliktigas pensionsgrundande inkomst bör prövas. Det skulle vara rimligare att det pensionsgrundande beloppet motsvarar hela, och inte som hälften av, befolkningens genomsnittliga pensionsgrundande inkomst. Fondbytesavgift, punkt 8 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om (fyll i). Därmed bifaller motion 2005/06:Sf386 yrkande 4. PPM har poängterat vikten av att byte av fonder sker kontinuerligt för att pensionsspararen skall kunna höja sin pension. Ett förslag från PPM om att avgiftsbelägga bytena är därför märkligt. Möjligheten att byta fonder bör även i fortsättningen vara avgiftsfritt. Fonderna i premiepensionssystemet, punkt 9 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf386 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:Sf274 yrkandena 1 och 2. Fördelen med den statliga förvaltningen av Sjunde AP-fonden är att den ger möjlighet till demokratisk styrning av fondens förvaltning och en garanti för allmänhetens insyn. Av denna anledning bör människor aktivt få välja Premiesparfonden. Fluktueringarna på börsen visar hur vanskligt det nya pensionssystemet är för framtidens pensionärer. Bland annat innebär införandet av premiepension att pensionen i större utsträckning än tidigare är avhängig av börsens utveckling, olika kapitalförvaltares skicklighet och individens kännedom om aktiemarknaden. Alla måste därför ha möjlighet att välja bort det risktagande som aktiefonder innebär. Realräntefonder som placerar i svenska realränteobligationer är skyddade mot både inflation och växelkursutveckling. Sjunde AP-fonden bör därför ges möjlighet att erbjuda en realräntefond. Sjunde AP-fonden bör också kunna erbjuda placering i ideella fonder och generationsfonder men inte placeringar i t.ex. vapen- eller porrindustrin. Vidare skall fonden få utöva sin rösträtt vid bolagsstämmor hos företag där fonden har aktieinnehav. Pensionsmedel för kompetensutveckling m.m., punkt 6 (fp) () och () anför: liberalerna tror på det livslånga lärandet. Vi tror på företagsamhet och egna initiativ. Ett sätt att underlätta detta är att göra det möjligt för pensionsspararen att disponera medel från den allmänna pensionen, avtalspensionen, det privata pensionssparandet och den privata pensionsförsäkringen för att använda en period mitt i livet till studier eller till att starta ett eget företag. Som mest skall en summa som motsvarar av pensionstiden kunna tas ut. Det innebär av en årslön. Systemet ger en ökad flexibilitet för individen. Studier och eget företagande leder i många fall till ökade inkomster, vilket i så fall kan kompensera det uttag som har gjorts. Vad avser den allmänna ålderspensionen förutsätter förslaget att en uppgörelse med de partier som tillsammans vårdar pensionssystemet nås. I övrigt bör det göras möjligt för inblandade parter att sluta nya avtal om avtalspensioner, privat pensionssparande och pensionsförsäkringar i enlighet med vad som förslagits. Makars pensionsrättigheter, punkt 7 (m) Per (), () och () anför: Pensionsfrågan är komplicerad inom äktenskapet, främst på grund av att makarna beroende på arbetsfördelningen inte alltid tjänar in lika stora pensionsrätter. Det kan leda till mycket ojämlika förhållanden vid såväl skilsmässa som dödsfall. Såväl jämställdhetsaspekter som skyddet för familjebildningen och barnen talar för en förändring. Vid en skilsmässa bör pensionsrätter intjänade under äktenskapet ingå i giftorättsgodset och värdet därmed delas lika. Några ingrepp i pensionssystemet behöver inte göras utan den make som tjänat in mindre pensionsrätt kan få kompensation i form av annat giftorättsgods eller eventuellt genom en separat kapitalpensionsförsäkring. Vid dödsfall är efterlevandeskyddet i det allmänna pensionssystemet ytterst svagt. Efterlevandeskyddet i kollektivavtalen på den privata sektorn är däremot generellt sett bra, till skillnad från motsvarande inom den offentliga sektorn. Huvudregeln bör enligt vår uppfattning vara att premiepensionen alltid skall vara på "två liv" och därmed ge ett avsevärt bättre efterlevandeskydd. Vi anser att denna fråga bör överlämnas till Genomförandegruppen. En bättre möjlighet att överföra inkomstpension mellan makar skulle underlätta för familjer att låta en förälder arbeta mindre under småbarnsåren. Det skulle även kompensera något på familjenivå för att arbetsmarknaden inte är jämställd och kvinnor generellt sett därför tjänar mindre än män.