bet · GT01LU31 · 2006-05-18 00:00:00 — Ett genomförande av lagstiftningen i enlighet med regeringens förslag skulle vidare, menar motionärerna, innebära att arbetet med koden mer eller mindre undergrävs och dessutom att kodens förutsatta vidareutveckling i väsentlig mån hämmas eller t.o.m. omöjliggörs. Liknande synpunkter har inför utskottet framförts av företrädare för Kollegiet för Svensk Bolagsstyrning. Utskottet delar för sin del, liksom många remissinstanser, motionärernas uppfattning att Svensk kod för bolagsstyrning är av stor betydelse i frågor om hur bolagen skall hantera ersättningsfrågor. Detsamma gäller andra självregleringar på ifrågavarande områden liksom vad och andra åstadkommit på frivillig väg vad gäller redovisningar av ersättningar till ledande befattningshavare inom näringslivet. Enligt utskottets mening utgör emellertid en självreglering ingen garanti för att tillförsäkra aktieägarna den önskvärda insynen och inflytandet. Som tidigare redovisats tillämpas koden endast för de allra största bolagen. Därtill kommer att koden bygger på principen "följa eller förklara". Denna princip innebär att ett företag som tillämpar koden mycket väl kan avvika från enskilda regler om man kan förklara avvikelsen. Att ett företag tillämpar koden innebär därför inte nödvändigtvis att det alltid måste följa samtliga regler. Det är alltså inte något brott mot koden att avvika från en eller flera enskilda regler som ställs upp i koden. Det enda avgörande är vilka motiv som ligger bakom avvikelsen, vilka genom redovisningen förutsätts bli prövade av marknaden. Det finns inte någon särskild nämnd eller särskilt organ som prövar om en avvikelse är godtagbar eller inte. Inte heller är, såsom regeringen också framhåller, enbart självreglering ägnad att i samma utsträckning som lagstiftning stärka allmänhetens förtroende för näringslivet. I likhet med regeringen och anser utskottet därför att lagstiftning är den mest ändamålsenliga åtgärden för att åstadkomma garantier för att tidigare missförhållanden när det gäller löner och ersättningsprogram till ledande befattningshavare inte upprepas. Ställningstagandet innebär inte att lagutskottet anser att de vidtagna självregleringsåtgärderna skulle vara innehållslösa. Tvärtom utgör de vidtagna åtgärderna ett synnerligen värdefullt komplement till ifrågavarande lagstiftning. De i motionerna framförda farhågorna att kodens spridning och framtida betydelse inom näringslivet skulle äventyras om förslaget genomförs är, enligt utskottets mening, överdrivna. Vad särskilt gäller förslaget om ökat uppgiftslämnande i årsredovisningen vill utskottet peka på att regler av liknande slag redan finns i befintlig självreglering och, såvitt avser vissa finansiella företag, i föreskrifter och allmänna råd. Sammanfattningsvis anser utskottet att bör anta de i propositionen framlagda lagförslagen och avslå de med anledning av propositionen väckta motionerna L27 och L28. Av lagtekniska samordningsskäl föreslår utskottet i bilaga 3 en justering såvitt avser dels det framlagda lagförslaget till ändring av 6 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag samt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till nämnda lag, dels det framlagda förslaget till ändring av 6 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Också det i bilaga 3 framlagda lagförslaget om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonden är en lagteknisk samordning. Avslag på propositionen, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens lagförslag och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L27 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:L28. Vi anser att det nu är befogat för aktieägare, anställda, borgenärer och samhället i stort att ställa krav på ökad insyn i beslutsprocessen och redovisningen rörande ersättningar till ledande befattningshavare i de börsnoterade företagen, särskilt mot bakgrund av de olika konstruerade och ogenomträngliga ersättningar och ersättningsprogram som tillkommit inom vissa kretsar och som avslöjats . I sak gör vi således i princip samma bedömning som regeringen, nämligen att det är påkallat med åtgärder. Det är av stor vikt hur ersättningar till bolagsledningar beslutas, vilket formellt och faktiskt inflytande aktieägarna har över besluten och vilken information som lämnas. Den nuvarande ordningen i dessa avseenden kan och bör, enligt vår mening, förbättras. Däremot har vi en helt motsatt uppfattning än regeringen när det gäller vilka medel som skall användas för att åstadkomma en förbättring. Vi vill därvid hänvisa till de egenåtgärder som vidtagits inom näringslivet , i första hand till Svensk kod för bolagsstyrning. Från skall alla bolag på Stockholmsbörsens A-lista samt de större bolagen på O-listan tillämpa koden. Enligt uppgift följer redan av företagen koden. avses koden omfatta alla noterade bolag. Koden skärper kraven på bolagsstyrning i en rad frågor jämfört med gällande lag. Ett exempel är behandlingen av ersättningar till ledande befattningshavare, där koden föreskriver att principer för ersättning och andra anställningsvillkor för bolagsledningen skall föreläggas ordinarie bolagsstämma för beslut och att dessa principer skall redovisas på bolagets hemsida och i den årliga bolagsstyrningsrapporten. Vidare finns på andra håll inom näringslivet självregleringar, detaljerade anvisningar för redovisning av ersättningar, exempelvis Vägledning avseende ersättningar till VD och ledande befattningshavare, . Enligt vår mening har dessa insatser stärkt tilltron till självreglering som metod och skapat förväntningar i samhället om att staten, för övrigt genom sin aktiva medverkan i denna, kommer att avstå från lagstiftning. Vi anser att det är av synnerligen stort värde att först och främst näringslivet självt - och inte lagstiftaren - nu tar det fulla ansvaret för att återupprätta förtroendet för storföretagen. Vi anser att man från statens sida måste ge näringslivet en rimlig möjlighet att självt visa vad det kan åstadkomma. Att i nuvarande läge gå in med lagstiftning skulle, enligt vår mening, helt enkelt vara kontraproduktivt. Som anförts i motionerna skulle det förestående arbetet med att utveckla och sprida koden även till företag som inte är noterade på börsen allvarligt hämmas genom lagstiftning. Osäkerhet inom hela näringslivet uppstår om värdet med ett sådant arbete, när vetskap finns om att lagstiftning i olika detaljfrågor under alla omständigheter när som helst, mer eller mindre opåkallat, kan komma att tillgripas. Sammanfattningsvis anser vi att man från lagstiftarens sida bör avvakta och se vad koden kan komma att medföra. Skulle det, mot all förmodan, visa sig att koden inte haft avsedd effekt får man på nytt pröva frågan om lagstiftning. För det fall regeringen anser att de i propositionen föreslagna reglerna bör införas bör detta i första hand göras inom den statliga bolagssektorn. Med det anförda föreslår vi att , med bifall till motionerna L27 yrkande 1 och L28, avslår regeringens förslag i proposition 2005/06:186 samt med bifall till motion L27 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om vad som bör göras inom den statliga bolagssektorn. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:97 Proposition 2005/06:97 Revisorns oberoende och vissa redovisningstjänster, m.m.: antar det i propositionen framlagda förslaget till 9. lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder. Proposition 2005/06:140 Proposition 2005/06:140 Offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden: antar de i propositionen framlagda förslagen till 7. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 8. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Proposition 2005/06:150 Proposition 2005/06:150 Europakooperativ: antar det i propositionen framlagda förslaget till 13. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 14. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Proposition 2005/06:186 Proposition 2005/06:186 Ersättning till ledande befattningshavare i näringslivet: antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 2. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 3. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 4. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 5. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 6. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, 7. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 8. lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, 9. lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag. Följdmotioner med anledning av prop. 2005/06:L27 av m.fl. (fp): avslår regeringens förslag i proposition 2005/06:186 Ersättning till ledande befattningshavare i näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de principer som regeringen enligt propositionen vill införa i näringslivet i första hand bör prövas i den statliga bolagssektorn. 2005/06:L28 av m.fl. (kd): avslår proposition 2005/06:186. Proposition 2005/06:196 Proposition 2005/06:196 Inlösen av minoritetsaktier i försäkringsaktiebolag, m.m.: antar regeringens förslag till 2. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. I proposition 2005/06:97 framlagt lagförslag 1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag Följande bestämmelser i 6 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall tillämpas: 1 § första-fjärde styckena om förvaltningsberättelsens innehåll, 2 § om förslag till dispositioner av vinst eller förlust m.m., 2 a § om vissa upplysningar i förvaltningsberättelsen i aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad, 3 § första stycket om vissa upplysningar om ekonomiska föreningar, samt 5 § om finansieringsanalys. Bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag, vars aktier är noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats, skall även tillämpa 6 kap. 1 a § årsredovisningslagen om förvaltningsberättelsens innehåll. Följande bestämmelser i 6 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall tillämpas: Med beaktande av det som föreskrivs i andra stycket skall följande bestämmelser i 6 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § första-fjärde styckena om förvaltningsberättelsens innehåll, samt 2 § om förslag till dispositioner av vinst eller förlust m.m. 1 § första-fjärde styckena om förvaltningsberättelsens innehåll, 2 § om förslag till dispositioner av vinst eller förlust m.m. och 2 a § om vissa upplysningar i förvaltningsberättelsen i aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Det som sägs i 6 kap. 1 § andra stycket 6-8 årsredovisningslagen om upplysningar om kvotvärde skall dock i stället avse nominellt belopp. Försäkringsaktiebolag, vars aktier är noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats, skall även tillämpa 6 kap. 1 a § årsredovisningslagen om förvaltningsberättelsens innehåll. Vid tillämpningen av nämnda paragraf skall vad som sägs om riktlinjer av det slag som avses i 8 kap. 51 § aktiebolagslagen (2005:551) i stället avse riktlinjer av det slag som avses i 8 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713). Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds närmast efter . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds närmast efter . Om det i en förvaltningsberättelse som har upprättats mellan och har lämnats upplysningar om nominellt belopp för aktier, skall dessa upplysningar anses likvärdiga med upplysningar om kvotvärde. Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 a § lagen (2004:46) om investeringsfonder skall ha följande lydelse. Lydelse enligt bilaga 2 i betänkande 2005/06:LU31 Vid tillämpningen av 5 kap. 20 och 22 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) skall fondbolag anses som publika aktiebolag. Vid tillämpningen av 9 kap. 17 § och 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (2005:551) om jäv för revisor och lekmannarevisor skall fondbolag anses som aktiebolag som avses i 9 kap. 13 eller 14 § samma lag. Denna lag träder i kraft .