bet · GT01KU8 · 2006-03-30 00:00:00 — Hon uppgav att man lyckats räkna in de flesta och inte fått uppgifter om saknade. TT-telegram som säger att samtliga flygturer mellan och de katastrofdrabbade regionerna i kommer att avgå och ankomma som planerat, enligt bedömning. TT-telegram som säger att minst 21 människor har omkommit av tsunamivågor i de fyra delstaterna i södra . TT-telegram som säger att minst 406 människor har dödats i i samband med jordbävningen. TT-telegram som säger att jordskalvet mätt . TT-telegram i vilket en seismolog vid kommenterar skalvet. Han säger bl.a. att de skalv som uppmätts är så stora att de kan ge upphov till tsunamier, "så det ser väldigt bekymmersamt ut". TT-telegram som säger att minst 84 dött och att många hundra skadats i . TT skickar sin fjärde flash. I den uppges att över 100 dykande turister saknas i . Ekot har sin första förlängda sändning. Medverkar gör , som uppger att de har mellan 10 000 och 15 000 svenskar på olika hotell i området, och en jordbävningsexpert. I sändningen uppges att den thailändska regeringen har beslutat att evakuera flera provinser, bl.a. turistcentret . SVT Text publicerar på sin förstasida en rubrik som säger att över 100 dykentusiaster saknas i . TT-telegram som felaktigt citerar UD:s pressjour med information om att alla svenskar i befinner sig väl. En rättelse sänds ut av TT . TT-telegram som säger att minst 288 människor har omkommit i , och minst 120 människor har omkommit och över 1 000 skadats i södra . TT-telegram i vilket en svensk som arbetar på ett dykcenter i berättar för TT att hela fronten nere på stranden är förstörd, att båtar ligger uppe på land och att hotellen är mer eller mindre evakuerade. Hon uppger vidare bl.a. att döda människor plockas upp och att det är människorna som har legat på stränderna som råkat värst illa ut. TT-telegram som säger att flodvågorna dödat minst 1 500 och att en miljon påverkas av dem i någon form. Enligt Nationella katastrofhanteringscentrets chef är det troligen den värsta naturkatastrofen i . har sin första extrasändning. I sändningen rapporteras att tusentals människor kan ha omkommit och att även svenskar kan vara bland dem. Rapport har sin första extrasändning. I sändningen uppges att jordbävningar har orsakat flodvågor över , , och och att många turistorter drabbats hårt, däribland ön där många svenskar befinner sig. Flera tusen människor uppges ha omkommit. inga svenska dödsoffer, men uppgifterna uppges enligt de svenska resebyråerna vara knapphändiga. SVT sände sammanlagt nio nyhetsprogram denna dag: fem extrasändningar och en förlängd ordinarie sändning. TT-telegram som säger att minst 692 har omkommit i . Ekot ägnar hela sin lunchsändning åt flodvågskatastrofen i södra . TT-telegram som säger att minst 2 134 omkommit i . TT-telegram som säger att minst 168 människor omkommit och över 2 000 skadats i . TT-telegram i vilket svenskar i vittnar om "chock och förödelse". Bland annat berättar en 45-årig svensk att han rusat in på hotellet när flodvågorna rullade in över stranden i Patong (i ). Hotellobbyn fylldes av vatten och inredningen flöt ut på gatan. Han tvingades gripa tag om en pelare för att inte svepas med. När han stod där kom en bil flytande in i lobbyn och den slog runt, så stark var strömmen. Han hade vatten upp till bröstkorgen. hörde han människor skrika att stranden utanför försvunnit. Han tog sig ut och närmade sig stranden. Då hörde han människor skrika igen och plötsligt såg han en jättevåg, högre än palmerna, som var på väg mot dem. I telegrammet sägs också att , som är en av de stora turistmagneterna i , drabbades hårt av flodvågorna. Stränderna i Patong, Karon och Laguna och de intilliggande hotellen är under jul och nyår fullproppade med turister från västvärlden och . Rapport sänder extra. I sändningen uppges att över 3 000 människor har omkommit, men dödssiffran befaras stiga. TT-telegram som säger att skickar två kommunikationsexperter till samt att utlovar i bistånd efter flodvågskatastrofen. Ekot rapporterar om stigande dödsiffror och att skalvet, som uppmätts till , är det värsta i världen . Rapport sänder extra. I sändningen uppges att över 4 000 människor har omkommit och att siffran befaras stiga. SVT Text publicerar på sin förstasida en rubrik som säger att svenskar tros ha dött i en flodvåg i . TT-telegram i vilket en svensk turist uppger att en svensk har omkommit vid i samt att flera människor har setts svepas med vågorna ut till havs. TT-telegram som säger att minst 6 300 har dött i katastrofen, varav 223 i , samt att uppemot 5 000 saknas i . Rapport berättar i en extrasändning att flera svenskar omkommit. TT-telegram som säger att Ving avråder resor till . rapporterar via ögonvittnen att hundratals människor spolats bort från och att många svenskar vårdas på sjukhus. I programmet sägs också att det, enligt UD:s pressjour, finns "minst tiotusen svenskar - men hur dessa svenskar mår eller hur drabbade dom är vet man inte - allt är väldigt rörigt säger en representant för UD som är nerringt av oroliga anhöriga". TT-telegram som säger att UD avråder från resor till sydöstra [sic] och östra . TT-telegram som säger att stoppar alla resor till . informationsdirektör uppger att man inte har några besked om skadade eller döda resenärer men att man inte kommer i kontakt med många av sina resenärer. TT-telegram som säger att minst 310 omkommit och över 5 000 skadats i . Motsvarande antal i är minst 3 225 respektive minst 1 600, i 2 447 respektive okänt och minst 2 439 respektive över 2 000. Sammanlagt uppges minst 8 477 ha omkommit och över 8 700 ha skadats. TT-telegram i vilket en svensk på turistresa i uppger att hon undkom flodvågen med knapp nöd. Hon vet inte hur många människor som "strukit med" men har sett flera försvinna ut i havet, däribland hennes grannar. TT-telegram som säger att minst 4 185 människor har omkommit i till följd av flodvågorna och att därmed över 10 200 har omkommit i de länder kring som drabbats. Rapport sänder förlängda nyheter. I sändningen uppger en tjänsteman på ambassaden i att två svenskar omkommit i . TT-telegram som säger att flera afrikanska stater evakuerat kustområden längs undan jättevågorna i . I rapporteras nio personer saknade. I hamnstad har över 10 000 semesterfirare tvångsevakuerats från badstränderna. Från rapporteras att flera personer som begett sig ut för att fiska saknas. TT-telegram enligt vilket och ser ut att vara de länder som drabbats hårdast av söndagens naturkatastrof runt , räknat i antalet "spillda liv". Katastrofläge råder även i södra , delar av samt på och . Totalt angavs antalet döda till långt över 11 000, och det såg ut att fortsätta stiga. I södra rapporterades omkring 300 personer ha omkommit och 5 000 skadats. TT-telegram enligt vilket flera av största resebolag inte visste var alla deras resenärer befann sig och hur de mådde. Informationsläget uppges vara dåligt och inget av resebolagen hade uppgifter om allvarligt skadade, saknade eller döda svenskar. Varken , Always, Ving eller planerade att sätta in extra flygplan för att evakuera de svenskar som vill resa hem tidigare. Från sägs att man inte kommer att fatta beslut om att flyga hem resenärerna tidigare förrän man vet mer om situationen och om det är möjligt. Från Ving och Always sägs att man inte vet ens om hotellen, elen, kommunikationerna eller säkerheten fungerar. har däremot, enligt telegrammet, stoppat alla resenärer som skulle åka till och övriga tre bolag avrådde bestämt från att resa. Vidare uppger, enligt telegrammet, flera av bolagen att situationen är mycket kaotisk i de drabbade delarna av och . förlänger sin sändning till följd av katastrofen. En studie om svenska mediers bevakning har låtit forskare vid masskommunikation (JMG), , analysera mediernas rapportering och arbetssätt för att skapa en överblick av flodvågskatastrofen. Resultaten av studien publiceras i rapporten - en studie av svenska mediers bevakning.107[, KBM:s temaserie 2005:13.] Sammanfattningsvis konstateras i rapporten att medierna gjorde mycket stora satsningar i rapporteringen om flodvågskatastrofen (s. 172). Särskilt under händelsernas utökades samtliga undersökta mediers nyhetsbevakning kraftigt. handlade rapporteringen, till att börja med, till stora delar om dödstal och förödelse, ögonvittnesskildringar och hemtransporter, för att sedan mera övergå till frågor av politisk karaktär. Under andra hälften av januari stod den och myndigheterna i fokus. Ett huvudresultat i rapporten är att mediernas beredskap för att hantera händelsen var god (s. 174 f.). För samtliga medier, utom som var i särklass snabbast, var TT:s flash klockan 05.42 på annandagens morgon startsignalen. Personal ringdes in till alla nödvändiga funktioner och TT-telegrammen, som började strömma in allt snabbare, lades ut på webbsidorna. På flera nyhetsredaktioner beslutades att skicka medarbetare till (s. 31 f.). På annandagens eftermiddag var medarbetare från , , , , SVT och på väg från Sverige108[Från skickades Berlinkorrespondenten, som avreste från .] till framför allt men i viss mån även och, i något fall, andra länder i den drabbade regionen. Även svenska reportrar som befann sig i tog sig under annandagen till och . Vad gäller uppgifter om döda och saknade strömmade sådana, enligt rapporten, in kontinuerligt (s. 54 f.). I Rapports första extrasändning gav dock en medarbetare vid resebyrån följande svar på en fråga om någon av de svenska resenärerna omkommit: "Nej vi har inga personskador eller dödsfall rapporterade - än så ." Denna upplysning tillsammans med TT-telegrammet om UD:s uppgifter att inga svenskar var drabbade gav, enligt rapporten, både allmänhet och medier en känsla av att katastrofen kanske inte var så farlig, trots allt, sett ur svenskt perspektiv. I Rapports sändning sades att UD hade fått uppgifter om att ett antal svenskar omkommit, men det rörde sig om färre än tio personer. Dagen efter katastrofen rapporterade samtliga medier om saknade svenskar (s. 55). Särskilt kvällstidningarna innehöll många intervjuer med människor som saknade livstecken från anhöriga eller vänner i katastrofområdet. skildrade och utsända medarbetare i flera artiklar sökandet efter saknade svenskar. fortsatte tidningarna att publicera artiklar om främst svenskar som sökte sina anhöriga. började tidningarna också att publicera efterlysningar på sina hemsidor och kvällspressen även i papperstidningarna. Utskottet har införskaffat morgonsändningarna från BBC, CNN och . I nyhetssändningarna rapporterades om jordbävningen och flodvågen. De innehöll uppgifter om hur länderna i regionen hade drabbats. Det framkom glimtar av vilken förödelse som naturkatastrofen orsakade. Det rapporteras att människor hade mist livet och skadats samt att den materiella förödelsen varit stor. Utöver muntliga redogörelser finns det också vissa bilder från katastrofområdet. Vad de aktuella nyhetsredaktionerna rapporterar ändras efterhand som informationen ökar och ändras. Det finns också fler bilder ju senare nyhetssändning det gäller. På motsvarande sätt ökar uppgifterna efterhand om hur många som drabbats. Följande redogörelse avser att ge en bild av vad rapporterade i sina tidiga sändningar. Den tidigaste nyhetssändning som utskottet har kopia av var den som sändes . Då var flodvågen ingen stor nyhet utan endast ett kort inslag som illustrerades med en karta över och delar av samt med epicentrum utsatt och cirklar in över Sumatra. Det angavs att det fanns rapporter om nio döda i . I sändningen var flodvågen huvudnyhet. Rubriken var att en kraftig jordbävning och en massiv våg hade träffat länder runt . Hundratals angavs vara döda, inklusive några utländska turister i . Det följande inslaget, som varade , innehöll bl.a. en kommentar av en seismolog som sade att det var en stor jordbävning som genererat en våg som blir större och större när den kommer till kusten och då kan vara mycket ödeläggande. En journalist som befann sig i rapporterade att lokala medier i Ache rapporterat nio döda, men att elektriciteten var bruten och det var svårt att få en klar bild av hur omfattande skadorna var. Han sade att det var fråga om en mycket kraftig jordbävning och att de förväntade sig mycket höga olyckstal. Största skadan hade skapats av flodvågen, inte av jordbävningen i sig. En annan reporter rapporterade från och sade att vågen träffat och att det fanns rapporter om fyra döda och ett ospecificerat antal personer som hade svepts ut i havet. Han angav att vågen skulle ha varit i Phatong där stadskärnan var översvämmad, bilar välta och strömmen bruten. Vågorna angavs också ha träffat områden längre norrut. I inslaget sade studioreportern att det sammantaget verkar vara ett oklart läge, och reportern från sade att läget i var oklart och att det skulle komma att dröja någon tid innan det skulle gå att få en klar bild av vad som hänt. Sjusändningen illustrerades huvudsakligen med en kartbild över området. hade de röda cirklarna ökat i omfattning i förhållande till femsändningen. Därutöver visades bl.a. bilder på seismografiska kurvor i datorer. Även i åttasändningen var flodvågen huvudnyhet och ägnades med rapporter om flera av de drabbade länderna. Två tredjedelar av huvudstad angavs vara översvämmad. I en rapport meddelades att fiskares hus hade svepts ut i havet tillsammans med de personer som sov i dem. När det gäller angavs att premiärministern beslutat om evakuering av de drabbade områdena, och det lämnades en rapport från en reporter i . Dödstalet anges ha ökat till 14 och med största sannolikhet ingick turister bland de döda. Risk för en andra våg omnämndes. Studioreportern påstod att det framstår som om thailändska myndigheter hade läget under kontroll ("are across the situation"). Reportern i instämmer och lägger till att turistindustrin är viktig för och att regeringen inte vill se några döda turister. En turist rapporterade något senare från en thailändsk ö att flodvågen hade varit massiv och hade orsakat stor förödelse. Människor sprang för livet i ett försök att komma undan vattnet. Byggnader rapporterades vara förstörda och människor utdragna i havet. Människor sökte skydd i bergen. Det angavs att det gick att använda mobiltelefoner för att meddela anhöriga. Personen i fråga saknade pass och biljett hem men hoppades på hjälp från myndigheter. Nyheterna illustrerades med olika bilder, bl.a. kartbild, bilder på stränder med bråte uppspolad och i en sekvens (från södra ) hur minibussar synes ha svepts ut på stranden. Rapporteringen från illustreras bl.a. med gatubilder där några personer syns sopa och andra bära väskor. 3 Regeringens ansvar och roll vid kriser Allmänt om regeringens styrfunktion Enligt 1 kap. 1 § regeringsformen (RF) utgår all offentlig makt i från folket. Vidare framgår av denna bestämmelse bl.a. att folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Den offentliga makten utövas under lagarna, vilket ger uttryck för grundsatsen om all maktutövnings lagbundenhet. Av 1 kap. 6 § RF framgår att det är regeringens uppgift att styra riket, och den gör det under ansvar inför . Den styrande makten tillkommer således regeringen. Vad som närmare avses med den styrande makten anges dock inte i paragrafen. Enligt förarbetena får man i stället av RF:s olika kapitel läsa sig till innebörden av den styrande makten (prop. 1973:90 s. 230). Här kan nämnas regeringens eget normgivningsområde (8 kap. 13 § RF), att statens medel och dess övriga tillgångar står till regeringens disposition att användas i enlighet med vad bestämt (9 kap. RF), regeringens befogenheter i fråga om utrikespolitiken (10 kap. RF) och särskilda befogenheter under krig och krigsfara (13 kap. RF). Vidare anförs i en kommentar till RF att allt som ingår i den styrande makten inte är omnämnt i grundlagstexten.1[och , Grundlagarna med tillhörande författningar, 1980, s. Regeringens styrande funktion har ofta definierats som en restfunktion, vilket innebär att till den räknas alla de uppgifter som inte är lagstiftning, beskattning, budgetreglering, förvaltning eller rättsskipning.2[och , Vår författning, 13 uppl. av och , 2003, s. Till sitt förfogande som organ vid styrandet av riket har regeringen förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, vilket framgår av 11 kap. 6 § RF. Förvaltningsmyndigheterna är i princip skyldiga att följa de föreskrifter av allmän natur eller direktiv i särskilda fall som regeringen meddelar. Rätten att meddela direktiv för särskilda fall är emellertid inte obegränsad. Enligt bestämmelserna i 11 kap. 7 § RF får regeringen inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i särskilt fall skall besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller kommun eller som rör tillämpning av lag. Utanför dessa begränsningar av regeringens styrande funktion faller vad som brukar kallas myndigheternas faktiska handlande.3[, Allmän förvaltningsrätt, 21 uppl., 2002, s. Inom det området har alltså regeringen rätt att ge direktiv i särskilda fall. Till området kan exempelvis hänföras järnvägsdrift, anläggande av vägar och polisens operativa verksamhet. Rätten att ge direktiv finns då även om handlandet i stort skulle vara reglerat genom författning.4[och , a.a., 1980, s. En slutsats som har dragits är att t.ex. polismyndigheterna är skyldiga att efterkomma regeringens direktiv om hur tillgängliga polisstyrkor skall disponeras i en krissituation, och i ett visst läge torde regeringen med hänvisning till myndigheternas lydnadsplikt t.o.m. kunna ge polisen order om att t.ex. storma en byggnad. Däremot skulle regeringen inte ha rätt att meddela en order om att t.ex. anhålla en viss person.5[, "Regeringsarbetet i krissituationer", i (red. ): Krishantering. Kan vi bli bättre?, 1993, s. 52 f. refererar en inom upprättad promemoria daterad .] Härutöver har anförts att regeringen - om den inte nöjer sig med att ge direktiv - även torde kunna överta en verkställande uppgift som normalt tillkommer en myndighet.6[, a.a., s. Sådana fall har förekommit och kommer sannolikt att förekomma i krissituationer. Troligen bör man, har det då anförts, inte se annorlunda på dessa fall än på de fall där regeringen ger direktiv till en myndighet. Har regeringen rätt att ge direktiv till en myndighet att utföra en uppgift har den också rätt att själv utföra uppgiften, vilket torde följa av allmänna grundsatser om orderrätt och delegation. Regeringens konstitutionella ansvar i fredstida krissituationer har valt att i 13 kap. RF infoga regler om beslutsfattandet för statsmakterna och andra offentliga organ under krig eller vid krigsfara. Vad gäller "andra utomordentliga förhållanden" än krig eller krigsfara anfördes i förarbetena till RF att den möjlighet till snabbhet i beslutsfattandet som eftersträvas i en krissituation borde "tillgodoses inom ramen för den vanliga kompetensregleringen" (prop. 1973:90 s. 444). Reglerna i RF:s övriga tolv kapitel är alltså tänkta att kunna tillämpas även i krissituationer. Bland annat finns i 8 kap. bestämmelser som tar sikte på ett snabbare agerande än normalt. I förarbetena anfördes också att regler som gör det möjligt att fatta beslut med nödvändig snabbhet under andra utomordentliga förhållanden än krig och krigsfara finns i 8 kap. (prop. 1973:90 s. 445). Någon särskild bestämmelse som uttryckligen föreskriver att regeringen har ansvar för att olika åtgärder vidtas i anledning av en fredstida krissituation finns inte i RF. har anfört att, om angrips på ett sätt som inte täcks in av våra beredskapslagar, det inte finns något övergripande regelverk med därtill knutna skyldigheter och befogenheter (bet. 2001/02:FöU2 s. 71). Inträffar en allvarlig kris blir den emellertid ändå, ansåg försvarsutskottet, en fråga för regeringen. Utskottet hänvisade härvidlag till bestämmelsen i RF om att regeringen styr riket. Utskottet menade att när en kris inträffar måste den hanteras (alldeles oavsett om det finns ett särskilt krisledningsorgan eller ej), och regeringens uppgift att styra riket i en allvarlig kris kan inte överlämnas (till något särskilt krisorgan). Från regeringens sida har anförts att den har det övergripande ansvaret för samhällets insatser i händelse av stora påfrestningar och för samhällets beredskap och förmåga att hantera sådana situationer (dir. 2005:3). Viss ytterligare vägledning i frågan om regeringens ansvar i en fredstida kris torde kunna hämtas från vad den svenska rättsordningen i övrigt har att säga om underlåtenhet att handla. Det är för rättsordningen känt att underlåtenhet att handla kan medföra ansvar i lika mån som verkligt handlande. På straffrättens område framstår detta som givet i fall där ett visst handlande är påbjudet vid straffansvar. Det är också väl känt att straffbestämmelser ofta nog måste förstås så att ett brott kan begås inte bara genom handling utan också genom underlåtenhet, även om detta inte uttryckligen framgår av lagtexten. Handlande i strid med gällande ordning På de allra flesta områden är det meningen att krisberedskapen skall vara författningsreglerad, antingen ansvaret åligger regeringen, som då har att handla med utgångspunkt i de befogenheter den tilldelats i RF, eller genom lagar och förordningar har lagts på förvaltningsmyndigheter eller kommuner. Det kan dock tänkas finnas krissituationer då regeringen kan bli tvungen att handla på ett sätt som inte står i full överensstämmelse med gällande rättsregler, t.ex. om nationens existens står på spel eller för att rädda människoliv.7[Jfr , Konstitutionell nödrätt, 1992, s. Enligt 12 kap. 3 § RF får ett statsråd fällas till ansvar för brott i utövningen av statsrådstjänsten. Åtal beslutas av och prövas av . Som motiv för denna bestämmelses utformning hänvisades i förarbetena till vad Grundlagberedningen hade anfört (prop. 1973:90 s. 421). Beredningen menade att ministrarna i sitt handlande ofta ställs i situationer som inte har full motsvarighet för andra tjänstemäns vidkommande. Metoden för att få till stånd den önskvärda begränsningen av statsrådens straffrättsliga ämbetsansvar innebar att skulle pröva om åtal skall väckas mot ett statsråd för brott i tjänsten och att utskottet därvid skall underlåta att beivra brott varigenom ämbetsplikten inte har åsidosatts grovt. Exempel som har nämnts på situationer då statsråd kan ha haft anledning att göra avsteg från gällande rättsregler och då alltså intressekollisioner kunnat tala för ett särskilt bedömande av ansvarsfrågan är flygplanskapningen på Bulltofta 1972, Norrmalmstorgshändelserna 1973 och terroristattacken mot västtyska ambassaden i 1975.8[och , a.a., 1980, s. Begränsningarna av statsrådens juridiska ansvar kan uppfattas som ett uttryck på detta speciella område för tankegångar om konstitutionell nödrätt.9[och , a.a., 1980, s. 405. Se dock , a.a., som anser att bedömningarna av regeringens handlande i de refererade fallen har aktualiserat regler om nödsituationer snarare än den konstitutionella nödrätten (s. 89 f.).] Den konstitutionella nödrätten är grundsatsen att statsmakterna, när samhällets bestånd står på spel, kan åsidosätta grundlag och likväl göra anspråk på att handla rättsenligt. RF vilar dock på och ger uttryck åt förutsättningen att konstitutionell befogenhet inte kan överlåtas. Man har i vårt land i huvudsak tagit avstånd från den konstitutionella nödrätten.10[och , a.a., 1980, s. Tanken att statsorganen i krissituationer skall kunna sätta sig över grundlagsreglerna anses stämma illa med principen om maktutövningens lagbundenhet (SOU 2003:32 s. 96). Andra argument som har förts fram mot en sådan rätt är att man riskerar att fattade beslut inte respekteras som legitima samt att det blir lättare för förrädiska grupper att gripa makten (prop. 1973:90 s. 444 f.). Likväl torde det finnas ett visst begränsat utrymme för en sedvanerättsligt grundad konstitutionell nödrätt vid sidan av författningen. Hur långt denna sträcker sig är dock oklart.