bet · GT01SoU30 · 2006-05-09 00:00:00 — Nationell IT-strategi för vård och omsorg I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg och 15 motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redogör regeringen för en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Strategin är i första hand inriktad på insatser inom hälso- och sjukvården och den del av omsorgsverksamheterna som angränsar till hälso- och sjukvårdens verksamhet. Utgångspunkten för insatserna som slås fast i strategin är att IT är ett av de viktigaste verktygen för att förnya och utveckla vård- och omsorgsverksamheterna. Patientsäkerhet, vårdkvalitet och tillgänglighet kan kraftigt förbättras genom användning av olika former av IT-stöd. Den nationella IT-strategin har utarbetats av den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg, i vilken representanter från , Kommuner och Landsting, , , och ingår. Utarbetandet av den nationella IT-strategin utgör första etappen i ett långsiktigt arbete för att få till stånd en fördjupad nationell samverkan kring dessa frågor. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Skrivelsen läggs till handlingarna. I betänkandet finns 5 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationell styrning av IT i vården avslår motionerna 2005/06:So31 yrkande 1 och 2005/06:So33 yrkandena 2-5. Reservation 1 (m, fp, kd, c) IT ur ett patientperspektiv avslår motionerna 2005/06:So31 yrkande 2, 2005/06:So32 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:So34 yrkande 2. Reservation 2 (m, fp, kd, c) IT i det förebyggande hälsoarbetet avslår motion 2005/06:So34 yrkande 1. Reservation 3 (c) avslår motion 2005/06:So33 yrkande 6. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Finansiering av den nationella IT-strategin avslår motionerna 2005/06:So31 yrkande 3, 2005/06:So33 yrkande 1 och 2005/06:So34 yrkandena 3 och 4. Reservation 5 (m, fp, kd, c) lägger skrivelse 2005/06:139 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skrivelsen innehåller en redogörelse för en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Strategin är i första hand inriktad på insatser inom hälso- och sjukvården och den del av omsorgsverksamheterna som angränsar till hälso- och sjukvårdens verksamhet. Utgångspunkten för de insatser som slås fast i strategin är att IT är ett av de viktigaste verktygen för att förnya och utveckla vård- och omsorgsverksamheterna. Patientsäkerhet, vårdkvalitet och tillgänglighet kan enligt skrivelsen kraftigt förbättras genom användning av olika former av IT-stöd, och för att dessa nyttoeffekter skall kunna uppnås krävs en fördjupad nationell samverkan. Inom ramen för Dagmaröverenskommelsen inledde regeringen och Kommuner och Landsting ett samarbete som resulterade i att tillsatte den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg. I gruppen ingår representanter på hög nivå från , Kommuner och Landsting, , , och . Ledningsgruppen har utarbetat denna nationella IT-strategi för vård och omsorg, vilken under arbetets gång har förankrats såväl hos Kommuner och Landsting som inom . Strategin innehåller ett gemensamt förhållningssätt till hur IT skall användas för att vård- och omsorgssektorn skall kunna möta framtida utmaningar och den skall fungera som ett stöd för det lokala och regionala arbetet. Utarbetandet av den nationella IT-strategin utgör första etappen i ett långsiktigt arbete för att få till stånd en fördjupad nationell samverkan kring dessa frågor. Den nationella ledningsgruppen har fått förlängt mandat för att säkerställa en bred förankring samt föra en strategisk diskussion kring de beslut som behöver fattas på olika nivåer för att målen i IT-strategin skall kunna realiseras. Bakgrund och förutsättningar m.m. IT används i alla delar av vården för olika ändamål och på olika sätt. En mer effektiv användning av IT efterfrågas, som behovet av fler och bättre IT-stöd ökar som en konsekvens av de förändringar som kommer att genomföras . Enligt skrivelsen kan de nya förutsättningarna som modern skapar beskrivas dels ur medborgarnas, dels ur de vårdansvarigas perspektiv. Medborgarna och patienterna kommer att få allt bättre möjligheter att påverka och ta aktiv del i den vård som ges, framför allt genom att deras valmöjligheter ökar. Med hjälp av IT kan patienternas krav på vården tillgodoses i en betydligt högre utsträckning. Det gäller t.ex. krav på enkla sätt att hitta och ta kontakt med vårdenheter av skilda slag samt kunna följa sin egen vård, exempelvis status för en remiss, få information om olika möjligheter till vård samt olika tjänsters kvalitet och resultat, få information om valmöjligheter inom vården och vårdgarantins innebörd samt få enkel tillgång till information som registrerats, exempelvis diagnos, provresultat, insatta åtgärder och ordinerade läkemedel. Vårdansvariga kan bl.a. dra fördel av IT genom att information som registreras på ett ställe i vården tekniskt enkelt kan göras tillgänglig på alla andra ställen där informationen behövs, genom att vårdgivare, vårdenheter, patienter och närstående kan kommunicera med varandra på nya sätt samt genom att information som registreras för vård och behandling på olika sätt kan utnyttjas för styrning och uppföljning samt för forskning, utveckling och kvalitetssäkring. Effektiva och samverkande IT-stöd kan bidra till att minska vårdpersonalens tid för administrativt arbete och öka tiden för patientmöten. De kan vidare minska antalet felaktiga eller olämpliga behandlingar, t.ex. vid läkemedelsordinationer. Med IT-stöd kan även patienternas delaktighet i och tillgänglighet till vården förbättras. För att uppnå mesta möjliga nyttoeffekter krävs enligt skrivelsen ett annat synsätt på den framtida IT-användningen. Ledningen hos huvudmännen måste ta ställning till hur den vill att vården skall fungera och hur förhållandet skall vara till patienterna. Det handlar ytterst om att sätta in den fortsatta IT-utbyggnaden i ett strategiskt verksamhetsperspektiv på den önskvärda utvecklingen av vården. Det är enligt skrivelsen i första hand angeläget att förstärka medborgarnas och patienternas ställning och inflytande, ge vård utan hinder av verksamhetsmässiga och administrativa gränser och geografiska avstånd, ge vårdpersonalen användarvänliga kvalitets- och kompetenshöjande arbetsredskap, sträva efter god resurshushållning och ekonomisk effektivitet i verksamheten samt att ge goda förutsättningar för IT-användningen i vården. Den nationella IT-strategin för vård och omsorg innebär att huvudmännen, dvs. landstingen, kommunerna och privata vårdgivare, förutsätts ta gemensam ställning till de fem verksamhetsfrågor som har strategisk betydelse för vårdens utveckling, effektivisering och förnyelse samt ställa sig bakom att ett antal viktiga frågor om IT-användningen i vården måste hanteras och lösas gemensamt på nationell nivå. I detta ingår att landstingen och kommunerna förklarar sig beredda att medverka till finansieringen av det arbete som skall ske på nationell nivå. Arbetets omfattning, finansiering samt formerna för beslut kommer att bli föremål för ytterligare diskussioner och överväganden mellan ovan angivna aktörer . Insatsområden för samarbete och samordning på nationell nivå Utskottets förslag i korthet bör, mot bakgrund av pågående arbete, avslå motionsyrkanden om nationell styrning av IT i vården, IT ur ett patientperspektiv, IT i det förebyggande hälsoarbetet samt IT-utbildning m.m. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, fp, kd, c), 3 (c) och 4 (m, fp, kd, c). En ökad användning av IT kräver förbättringar av de grundläggande förutsättningarna i form av bl.a. enhetlig informationsstruktur, utbyggd teknisk infrastruktur för IT samt ändringar i lagstiftningen. Behoven av förbättringar har strukturerats i sex insatsområden som beskriver vad som måste göras för att förverkliga IT-strategins intentioner. Det är angeläget att alla landsting, kommuner, privata vårdgivare och andra aktörer inom sektorn medverkar i det nationella samarbetet inom samtliga insatsområden. De sex insatsområdena är: Harmonisera lagar och regelverk med en ökad IT-användning. Skapa en gemensam informationsstruktur. Skapa en gemensam teknisk infrastruktur. Skapa förutsättningar för samverkande och verksamhetsstödjande IT-system. Möjliggöra åtkomst till information över organisationsgränser. Göra information och tjänster lättillgängliga för medborgarna. Harmonisera lagar och regelverk IT-stödet i vård och omsorg måste följa gällande lagar och regelverk. Den största och mest uppmärksammade frågan på det rättsliga området har gällt nödvändigheten av att förhindra otillbörligt intrång eller risker för intrång i patienternas personliga integritet. pågår en översyn av den lagstiftning som reglerar informationshanteringen inom hälso- och sjukvårdens område. Arbetet utförs av (tilläggsdirektiv 2004:95) som beräknas slutföra sitt arbete . Utredningen skall skapa en reglering som möjliggör både en ökad patientsäkerhet och ett fortsatt starkt integritetsskydd. Utredningen skall redovisa den del av uppdraget som gäller frågan om en sammanhängande lagstiftning för all behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården, frågan om en sammanhängande patientjournal, kvalitetsregisterfrågor samt sekretessfrågor med anledning av dessa uppgifter. Även andra utredningar och översyner pågår för att anpassa den rättsliga regleringen av informationshanteringen till de förhållanden som råder, t.ex. Offentlighets- och sekretesskommitténs betänkande till ny sekretesslag (SOU 2003:99). Enligt skrivelsen är prioriterade frågor inom detta område att - slutföra samt framlägga förslag till om ändringar i berörda lagar, - verka för att förändringar i sekretesslagen (1980:100) kommer till stånd på grundval av föreliggande betänkande och remissyttranden, - verka för ett tydligare regelverk för dokumentation inom äldreomsorgen samt - klarlägga tillsynsansvaret för informationsöverföringen mellan medicintekniska produkter och vårdens IT-system. Skapa en gemensam informationsstruktur Patientsäkerheten kräver att informationen följer patienten, och den måste vid behov vara tillgänglig för alla behöriga vårdgivare. Den skall också kunna användas för styrning och uppföljning samt för forskning och utveckling. För att informationen skall kunna vara en långsiktigt användbar resurs måste den lagras elektroniskt, vara sökbar och ha en nationellt fastställd och enhetlig struktur. En enhetlig nationell informationsstruktur baserad på en normerad användning av termer, begrepp och klassifikationer är en viktig grundförutsättning för både patientsäkerhet och uppföljningen av vården. Dagens samordning av den information som används är heller inte tillräcklig. har regeringens uppdrag att i samverkan med Kommuner och Landsting arbeta för att tillförlitlig och användbar information om vård och omsorg skall vara tillgänglig för medborgare, vårdpersonal och beslutsfattare. har också fått regeringens uppdrag att förbereda införandet av en enhetlig informationsstruktur inom vård och omsorg, dvs. ett nationellt regelverk som beskriver innehåll, format och struktur på informationen. Detta uppdrag har i regleringsbrevet utvidgats till att skall förbereda för att ta ett övergripande, nationellt och strategiskt ansvar för att individbaserad patientinformation görs mer entydig, uppföljningsbar och tillgänglig. Prioriterade frågor inom detta område är att samordna utveckling av arbetsmetoder för att ta fram informationsspecifikationer samt förvalta och utveckla det befintliga nationella för dessa, utarbeta en informationsstruktur som innefattar fastställda begrepp och termer för de IT-stöd som kommunicerar och samverkar över verksamhetsmässiga och organisatoriska gränser samt att utarbeta föreskrifter för informationssäkerhet. Skapa en gemensam teknisk infrastruktur Alla vårdgivare ansvarar för sin egen tekniska infrastruktur, men de behöver även kunna kommunicera i säkra former över organisationsgränser. Därför behöver vårdgivarna gemensamt utveckla och förvalta en nationell teknisk infrastruktur som garanterar hög kvalitet och säkerhet i informationsöverföringen mellan vårdgivare samt mellan vården och andra intressenter, exempelvis myndigheter och leverantörer. Parallellt med den nationella utvecklingen måste huvudmännens egen infrastruktur utvecklas så att lokal, nationell och även internationell infrastruktur fungerar tillsammans. Patienten kommer ofta i kontakt med flera olika vårdgivare. Informationsåtkomst och kommunikation måste därför säkras genom rutiner och verktyg som garanterar att det är behöriga personer som utbyter och tar del av informationen. En väsentlig del av den tekniska infrastrukturen är därför gemensamma säkerhetslösningar med någon form av elektronisk identifiering och validering (e-ID). Det är viktigt att på nationell nivå ta ställning till var data skall lagras utifrån informationsbehovet. För en nationell åtkomst till vårdinformation och annan viktig information måste en begränsad informationsmängd även i fortsättningen finnas i centrala register. Prioriterade frågor inom detta område är att se över förutsättningar, regelverk och organisation för att ansluta många mindre vårdgivare till det nationella kommunikationsnätet Sjunet, anpassa lokala elektroniska kataloger så att de kan anslutas till den nationella samt att utveckla och införa säkerhetslösningar baserade på nationella elektroniska id-kort för att möjliggöra säker identifiering vid användning av e-tjänster inom vård och omsorg likväl som inom andra samhällssektorer. Skapa förutsättningar för samverkande och verksamhetsstödjande IT-system IT-användningen varierar mellan och inom huvudmännens vårdverksamheter. Även inom en enskild huvudmans verksamhet, t.ex. på ett sjukhus, finns det ofta variationer i IT-användningen. Huvudmännen och IT-leverantörerna behöver utöka sitt samarbete för att skapa ett bättre utbud av väl definierade IT-stöd för verksamheter och funktioner inom vården. Dessa IT-stöd skall stödja berörda verksamheter, vara lätta att använda för personalen samt kunna utbyta information och samverka med andra IT-stöd för att garantera patientsäkerheten. De skall också vara uppbyggda med följsamhet mot etablerade nationella och internationella IT-standarder. Prioriterade frågor inom detta område är bl.a. att - utöka samarbetet mellan huvudmän och IT-leverantörer för att identifiera IT-stöd som kan utvecklas gemensamt samt utarbeta gemensamma processbeskrivningar och kravspecifikationer för dessa, - enas om gemensamma principer för IT-arkitektur samt identifiera och fastställa de standarder som skall följas, i samarbete mellan huvudmännen, vårdenheterna och IT-leverantörerna, - vidareutveckla regelverket för elektronisk interoperabilitet i vården (RIV), vilket baseras på identifierade och fastställda standarder, - utveckla tjänster för myndighetssamverkan kring ohälsoproblematiken och funktioner för kommunikation med samt - fullfölja införandet av e-recept. Möjliggöra åtkomst till information över organisationsgränser Behovet av att kunna lokalisera och få tillgång till information som dokumenterats om patienterna i vård och omsorg vid tidigare tillfällen och hos olika vårdgivare har ökat. Sådan information är nödvändig, både för att förbättra den enskilda patientens vård och för att öka kunskapen om vårdens samlade resultat. Relevant journalinformation om en patient måste vid behov kunna göras tillgänglig för behörig vårdpersonal oavsett var och när den har registrerats, för att vårdgivaren skall kunna ge bästa möjliga vård och omsorg. Detta skapar också förutsättningar för uppföljning av vårdens kvalitet och resultat för enskilda patienter samt för grupper av patienter. Sammanställningar av kvalitets- och resultatinformation utgör vidare underlag för beslutsstöd, öppna redovisningar och jämförelser. har på regeringens uppdrag bedrivit ett utvecklingsarbete (InfoVU) i samverkan med Kommuner och Landsting för att förbättra samverkan kring den enskilde patienten och kommunikationen mellan vårdgivare samt för att förbättra verksamhetsuppföljning byggd på individuppgifter inom vården. Det fortsatta arbetet integreras nu i , Kommuner och Landstings samt de enskilda landstingens ordinarie verksamhet. Vidare pågår inom ramen för verksamhet projektet patientöversikt - en nationell tjänst för att lokalisera och nå uppgifter i patientjournaler och annan vårddokumentation oberoende av hos vilken vårdgivare uppgifterna dokumenterats. Det handlar bl.a. om information om ställda diagnoser, utförda undersökningar och insatta behandlingsåtgärder. Projektet är inne i en pilotfas där tjänsten testas av fyra landsting. Prioriterade frågor inom detta område är att genomföra resultaten av InfoVU-arbetet i vårdens informationssystem, fullfölja nuvarande projekt med en nationell patientöversikt, skapa förutsättningar för en nationell ordinationsdatabas samt att utreda tekniska och praktiska förutsättningar för nationella tjänster för radiologisk information och för information om laboratorieprover. Göra information och tjänster lättillgängliga för medborgarna Medborgare skall ha en enkel och säker tillgång till vården. Alla skall vara säkra på att kunna få kontakt oavsett var och när behovet uppstår. Medborgare har behov av att enkelt kunna ta del av hälsorelaterad information, kunna kommunicera med vården på olika sätt och vid behov kunna ha kontinuerlig kontakt med sin vårdgivare. finns mycket information om vård och omsorg tillgänglig elektroniskt på ett stort antal webbplatser, såväl nationella, regionala som lokala i respektive landsting och kommun. Informationen täcker flera viktiga aspekter: sjukdomar, symtom, behandlingar, läkemedel, vårdens organisation och öppettider, fysiska och elektroniska adresser, telefonnummer och patienters rättigheter. Det finns också omfattande information om utförda prestationer, deras kvalitet och resultat, tillgänglighet i form av väntetider samt kostnader. Men man kan inte få informationen på ett heltäckande och lättillgängligt sätt. Det är därför angeläget att se över, samordna och anpassa den information som ges till olika kategorier av patienter. I detta ingår att utforma en gemensam ingång, eller portal, till samlad kvalitetssäkrad vårdinformation. Som exempel på befintliga möjligheter att få vårdinformation via nätet kan här nämnas den nationella informationstjänsten (tidigare Infomedica) som erbjuder kvalitetssäkrad och kostnadsfri hälsoinformation via Internet och är finansierad av landstingen, och staten. Vidare finns i landstingen telefonbaserade sjukvårdsupplysningar som håller på att samordnas nationellt inom ramen för telefontjänsten Sjukvårdsrådgivningen 1177, där man enkelt skall kunna nå den lokala sjukvårdsrådgivningen via samma telefonnummer över hela landet. Prioriterade frågor inom detta område är att - inventera situationer där IT-stöd kan införas som komplement till traditionella sätt att kommunicera med vården och säkerställa att dessa tjänster kan användas av alla individer oavsett ålder, funktionshinder, begränsade kunskaper i svenska språket eller teknisk förkunskap, - göra det enkelt att hitta olika vårdtjänster samt nationell och lokal information om vård och hälsa via en gemensam ingång (en portal), - skapa möjligheter för att ta del av information om sin egen vård- och hälsosituation via samma gemensamma ingång samt - förbättra möjligheterna att boka tider och samordna bokning av tider inom vården. I motion So31 av m.fl. (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av nationell styrning. Enligt motionärerna bör staten ha möjlighet att ställa krav på landstingen att tillämpa en nationell standard för IT. Utan sådana möjligheter kommer regeringens IT-strategi aldrig att kunna förverkligas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om IT ur ett patientperspektiv. IT är enligt motionärerna viktigt som ett medel för att stärka patienternas rättigheter. Med hjälp av informationsteknik kan väntetider kortas och verksamheter samordnas. Vidare är det en förutsättning för patientrörlighet inom och över landets gränser. I motion So32 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av hänsyn till den personliga integriteten och patientens rättigheter till information. Sjukvårdens journalsystem och liknande informationssystem måste tekniskt klara att, på ett säkert sätt för patientens personliga integritet, förmedla information mellan olika vårdgivare som har tillgång till patientinformation. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ansvaret för kommunikation och samordning av elektroniska journaluppgifter skall handhas av patientens husläkare. I motion So33 av m.fl. (kd) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om tydliga direktiv för att skapa en gemensam informationsstruktur. Enligt motionärerna sitter det offentliga fast i slutna IT-miljöer på grund av brist på kunskap och tydliga direktiv. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen genom tydliga direktiv skapar gemensamma gränssnitt utifrån etablerade standarder, och i yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att staten premierar de landsting och regioner som gör snabba framsteg i anslutning till den nationella IT-strukturen. Vidare begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om behovet av ett gemensamt branschråd med en formaliserad struktur där vårdpersonalens organisationer tillsammans med patientorganisationer m.fl. arbetar för en nationell och internationell samordning. Slutligen begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att ge äldre rätt till IT-utbildning oavsett ålder. I motion So34 av m.fl. (c) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av att IT-strategin kompletteras med förslag till åtgärder för att använda IT i det förebyggande och hälsostärkande arbetet. Det skulle t.ex. kunna vara i form av ett individuellt elektroniskt "hälsopass" (personlig hemsida). I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av handfasta förslag på hur man kan öppna kvalitetsregistren samt länka dem till IT-strukturen. Yrkanden om IT för äldre behandlades av trafikutskottet i det av godkända betänkande 2005/06:TU4 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (rskr. 2005/06:142). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet kan vidare konstatera att regeringen tidigare i propositionen (prop. 1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken bl.a. satsat medel för att öka IT-användningen bland äldre. Bland annat fick pensionärsorganisationerna stimulansmedel för att genomföra IT-utbildningar för äldre. Det framgår också av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 utgiftsområde 22) att även utvecklingsprojekt med inriktning på IT-användning för funktionshindrade nu finansieras från anslaget 37:2. Utskottet kan instämma i vad som framförs i motionerna om betydelsen av tillgängligheten till IT för olika grupper i samhället. Det ligger också i linje med regeringens mål för IT-politiken för att skapa ett hållbart informationssamhälle för alla, vilket utskottet tidigare ställt sig bakom. Utskottet utgår ifrån att regeringen fortsätter att aktivt arbeta med dessa frågor och särskilt uppmärksammar så att inga grupper riskerar att hamna utanför informationssamhället. Utskottet vill inledningsvis påpeka att skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Det finns en betydande potential i att förbättra verksamheten inom vård och omsorg genom IT. Inte minst kan patientsäkerhet, vårdkvalitet och tillgänglighet kraftigt förbättras genom användning av olika former av IT-stöd. För att uppnå detta krävs ett ökat samarbete mellan alla berörda aktörer. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet det samarbete som under ett drygt år pågått inom den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg och som har utmynnat i en nationell IT-strategi på området. Den nationella IT-strategin är ambitiöst utformad och ställer krav på att aktörerna samarbetar om flera frågor på nationell nivå.