bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — I motion 2005/06:MJ334 (v) betonas att jämställdhetsperspektivet skall finnas med som ett grundläggande värde i alla bedömningar och förslag i samband med utarbetandet och tillämpningen av det nya landsbygdsprogrammet (yrkande 12). Nuvarande miljöersättningar inom programmet har en avgörande betydelse för de miljökvalitetsmål som har koppling till lantbruket och landskapets natur- och kulturvärden. I likhet med regeringen anser utskottet att även nästa landsbygdprogram därför skall ha en hög miljöambition med fokus på effektiva insatser i syfte att nå uppsatta mål. Ett helhetsperspektiv på landsbygden med dess natur- och kulturmiljövärden som bas för utveckling och tillväxt skall eftersträvas i utformningen av programmet och synergier mellan olika insatser med mål att stödja en hållbar utveckling utvecklas. Som regeringen anför kan ett exempel på detta vara att med olika åtgärder direkt eller indirekt skapa förutsättningar för förvaltningen av landskapets natur- och kulturmiljövärden, som bl.a. innefattar Natura 2000. De areella näringarnas roll som förvaltare och utvecklare av landsbygdens natur- och kulturvärden ger enligt utskottets mening unika förutsättningar för att möta växande marknader för service, rekreation, naturvård, friskvård och turism. Regeringen fäster, liksom och de flesta av remissinstanserna, stor vikt vid att det nya landsbygdsprogrammet utgår från en helhetssyn på landsbygden och dess förutsättningar. Denna uppfattning delas av utskottet. Som anförs i skrivelsen kommer landsbygdsprogrammet därför inte att ha den ensidiga kopplingen till jordbruket som det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet har. Även annat landsbygdsbaserat företagande och boende på landsbygden skall kunna delta i genomförandet av landsbygdsåtgärderna. Denna möjlighet är tydligast inom insatsområdet Livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi och genom att Leader-åtgärderna integreras i landsbygdsprogrammet. I likhet med regeringen anser utskottet att en utveckling av landsbygden förutsätter ett diversifierat näringsliv och bedömer därför att åtgärder med syfte att stimulera en diversifiering av landsbygdens näringsliv bör ges större utrymme än vad som är fallet med motsvarande åtgärder inom det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet. är det enligt utskottets mening nödvändigt att företag inom de areella näringarna, och då framför allt inom jordbruket, kan utvecklas för att bli konkurrenskraftiga i den nya situation som den reformerade jordbrukspolitiken innebär. Om inte jord- och skogsbruket behåller sin konkurrensförmåga försämras också möjligheterna för annan verksamhet på landsbygden. EU:s landsbygdspolitik och de nationella landsbygdsprogrammen har en nära koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken, och reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ger nya förutsättningar för det svenska jordbruket. En anpassning av produktionen till konsumenternas efterfrågan och till de krav som samhället ställer på hållbart nyttjande av naturresurserna är därför nödvändig. Ett livskraftigt svenskt jordbruk som med långsiktigt hållbara produktionsmetoder producerar livsmedel med hög kvalitet med omsorg om miljö och djurvälfärd och som förvaltar och utvecklar ett värdefullt odlingslandskap, i syfte att bidra till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen, skall vara vägledande för åtgärdernas genomförande. Utskottet delar regeringens uppfattning att åtgärderna inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet bör bidra till att på ett effektivt sätt uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen med relevanta delmål och med koppling till lantbruket och landskapets natur- och kulturvärden. Miljöersättningar i syfte att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är viktiga och kompenserar de areella näringarna för deras produktion av kollektiva nyttigheter i alla delar av landet. Andra miljökvalitetsmål av betydelse är Ingen övergödning, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Myllrande våtmarker. Som regeringen anför skall åtgärder som bidrar till att uppnå mål för ekologisk produktion rymmas inom insatsområdet. Miljöåtgärder i skogsbruket kommer att kunna finansieras inom landsbygdsprogrammet i syfte att bidra till att miljökvalitetsmålet Levande skogar med vissa av dess delmål och skogspolitikens miljömål kan uppfyllas samt till att skogens sociala värden tillvaratas. Av skrivelsen framgår att regeringen, liksom , anser att de goda erfarenheter som finns i nuvarande miljö- och landsbygdsprogram skall tas till vara. Vidare anser regeringen att det är viktigt att åstadkomma en kontinuitet i de åtgärder och ersättningssystem som på ett effektivt sätt bidrar till att miljökvalitetsmålen uppnås. För att bidra till att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap uppnås i hela landet krävs dessutom att jordbruket i områden med svaga produktionsförutsättningar beroende på klimat eller andra naturgivna förutsättningar särskilt kompenseras. Utskottet gör samma bedömning. Utskottet delar regeringens uppfattning att insatserna skall stödja en allmän utveckling av landsbygden, t.ex. vad gäller företagande och sysselsättning. Insatserna skall kunna nå fler målgrupper och i stor utsträckning bygga på lokalt deltagande och engagemang. Partnerskap genom Leader eller liknande metoder skall främjas, och programmet utformas så att det gynnar ett ökat deltagande av unga människor och svenskar med utländsk bakgrund. Programmet skall också bidra till att uppnå en jämställdhet mellan kvinnor och män. Som regeringen anför förutsätter en levande och långsiktigt livskraftig landsbygd företag och produktion. De areella näringarna och efterföljande produktionsled är viktiga komponenter i den regionala ekonomin och bidrar till landets tillväxt, sysselsättning och export. Den jordbrukspolitiska reformen skapar jordbruksproduktion, och genom att stödet frikopplas från produktionen öppnas nya möjligheter att anpassa primärproduktion och förädling av jordbruksprodukter till marknadens efterfrågan. Professionaliteten som företagare kommer att bli en än viktigare framgångsfaktor. Enligt utskottets mening ger den nya landsbygdsförordningen ökade förutsättningar att stödja jordbrukets anpassning till följd av den senaste jordbruksreformen och utvecklingen av landsbygdens företagande och näringsliv. I många fall är det fråga om att starta eller utveckla nya eller redan etablerade mindre företag. Som regeringen anför skall åtgärderna inom insatsområdet kunna medverka till att stärka konkurrenskraften hos företag inom de areella näringarna genom utveckling av kompetens och lärande, ny teknik och nya produkter. Detta ställer ökade och nya krav på såväl kunskapsöverföring som dess innehåll. Investeringar som förbättrar miljö och djurvälfärd skall fortsatt prioriteras, och de areella näringarnas potential som producenter av förnybar energi skall tas till vara. Därigenom bidrar åtgärderna inom detta insatsområde också till att uppfylla målsättningar inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet. Åtgärderna skall enligt regeringens bedömning kunna tillämpas bredare och nå flera företag inom jord- och skogsbruk, rennäring samt livsmedels- och tjänsteproduktion med anknytning till de areella näringarna. Denna uppfattning delas av utskottet. Som anförs i skrivelsen har företag med vidareförädling med traditionell eller innovativ inriktning en stor potential för utveckling. Möjligheten att stimulera produktion och samarbete kring marknadsföring av kvalitetsprodukter med särskilda mervärden, exempelvis ekologiska livsmedel eller övriga svenska mervärden i form av gott djurskydd, höga miljökrav och livsmedelssäkerhet, skall tas till vara. Behovet av stöd till småskalig förädling av livsmedel eller andra produkter skall också understrykas i detta sammanhang. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ278 (v) yrkandena 1, 3 och 4, 2004/05:MJ297 (c) yrkande 3 delvis, 2004/05:N254 (fp) yrkande 27, 2005/06:MJ15 (fp) yrkandena 4-7, 2005/06:MJ16 (c) yrkande 1, 2005/06:MJ18 (m) yrkande 4, 2005/06:MJ17 (kd) yrkande 1, 2005/06:MJ254 (c) yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ413 (c) yrkande 2, 2005/06:MJ441 (m) yrkande 11 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 11 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Åtgärderna inom det nya landsbygdsprogrammet skall främja företagande, tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Konkurrenskraft och utveckling inom jordbruket men också inom skogsbruk, rennäring, livsmedelsförädling och tjänsteproduktion med anknytning till de areella näringarna skall fortsatt stödjas. Regeringen framhåller kompetensutveckling och stöd till innovationer och entreprenörskap som viktiga komponenter i denna politik. Produktionsåtgärder inom skogsbruket, t.ex. plantering på skogsmark, röjning och gallring, skall inte kunna ersättas inom kommande landsbygdsprogram. Utskottet delar denna uppfattning. I likhet med regeringen anser utskottet att en helhetssyn på landsbygdens näringsliv är nödvändig. och ett diversifierat näringsliv på landsbygden ger goda förutsättningar för en hållbar landsbygdsutveckling. Åtgärderna inom insatsområde tre bör därför fokusera på att främja goda utvecklingsmöjligheter för företag, näringsliv och entreprenörskap på landsbygden. Genom sådana åtgärder förbättras förutsättningarna för landsbygden att anpassa näringslivet till de nya förutsättningar och möjligheter som följer av den genomförda jordbruksreformen, den tekniska utvecklingen och globaliseringen. För att kunna bidra till regionernas utveckling måste gles- och landsbygderna stärkas och synliggöras både utifrån ett företagandeperspektiv och ett tillväxtperspektiv och som en plats för ett attraktivt boende. Utveckling av landsbygden förutsätter ett diversifierat näringsliv, och liksom regeringen anser utskottet därför att åtgärder med syfte att stimulera en diversifiering av landsbygdens näringsliv bör ges ett större utrymme än vad som är fallet med motsvarande åtgärder inom det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet. är det, enligt regeringens bedömning, vilken utskottet ansluter sig till, nödvändigt att företag inom de areella näringarna, och då framför allt inom jordbruket, kan utvecklas för att bli konkurrenskraftiga i den nya situation som den reformerade jordbrukspolitiken innebär. Om inte jord- och skogsbruket behåller sin konkurrensförmåga försämras också möjligheterna för annan verksamhet på landsbygden. Skogsbruket är, tillsammans med jordbruket och renskötseln, den största förvaltaren av landsbygdens natur- och kulturmiljöresurser och mycket viktigt för landsbygdens ekonomi och sysselsättning. Av skrivelsen framgår att den nya landsbygdsförordningen medger åtgärder för förbättrad konkurrenskraft genom exempelvis kompetensutveckling för ett hållbart nyttjande av den skogliga naturresursen och stöd till förädlingsföretag med upp till tio anställda, s.k. mikroföretag. De åtgärder som tillämpas i programmet skall syfta till att ge förutsättningar för ekonomiskt självbärande företag inom olika utvecklingsområden. Som regeringen anför bör en ambition också vara att stödja nyrekrytering till landsbygdens företag bland unga människor och personer med utländsk bakgrund. Dessutom skall åtgärderna riktas så att de bidrar till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Det ökade intresse som finns för livsmedel och andra produkter med hög kvalitet, traditionella produktionsformer eller andra mervärden skapar enligt utskottets mening nya förutsättningar för entreprenörer med kunskaper och erfarenheter. Av skrivelsen framgår att i den första åtgärdsgruppen ingår stöd till s.k. mindre gynnade områden (LFA-stöd), Natura 2000-områden och för åtgärder kopplade till ramdirektivet för vatten, miljövänligt jordbruk, stöd för djurens välbefinnande samt icke-produktiva investeringar, exempelvis investeringar som höjer rekreationsvärdet i beteslandskapet för allmänheten. Målgruppen för dessa åtgärder är främst jordbruksföretag, men förordningen ger vissa öppningar för en breddning av målgruppen. Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om landsbygdsprogrammets tillämpning i mindre gynnade områden. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ402 (s) yrkandena 1 delvis och 2, 2004/05:MJ432 (c) yrkandena 1 delvis och 2, 2005/06:MJ334 (v) yrkande 10 och 2005/06:MJ413 (c) yrkande 3 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Regeringens skrivelse till 2003/04:54 Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn innehöll förslag om en fortsatt utveckling av hästsektorn i . Med anledning av skrivelsen beslutade att ge regeringen till känna att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag med anledning av den hästpolitiska utredningens betänkande (SOU 2000:109) och vad som anförts i motionerna om en livskraftig hästpolitik (bet. 2003/04:MJU15, res. 1, skr. 2003/04:203). Av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utg.omr. 23) framgår bl.a. att nämnda skrivelse har följts upp med flera åtgärder. En samarbetsgrupp om hästfrågor med företrädare för myndigheter och organisationer tillsattes och skulle fortsätta sitt arbete även . För att kartlägga hästhållningens betydelse för miljö- och jordbrukspolitiken samt den hästrelaterade näringsverksamheten på landsbygden fick i uppdrag att utreda hur den nya inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken påverkar hästsektorn, ett uppdrag som redovisades . I skrivelsen till betonades vikten av säkerhet inom hästsporten och vid hantering av hästar. Av budgetpropositionen framgår vidare att har haft ett särskilt uppdrag att inleda arbetet med en strategi för tjänstesäkerhet med utgångspunkt i bl.a. hästrelaterade aktiviteter, vilket redovisades . presenterade regeringen en satsning på hästnäringen i . Sammanlagt satsas på åtgärder för att stimulera och utveckla företagande, forskning inom hästområdet och till ett projekt för att främja säkerheten inom hästsport och ridning. får som skall användas till att främja livskraftigt hästföretagande. De åtgärder som diskuteras är bl.a. en analys av näringens fördelar, att organisera ett nätverk av hästföretagare, insatser som stöder utveckling av hästturistföretag, utbildning och kompetensutveckling bland företagare, att ta fram förslag för att stimulera ridskoleverksamhet m.m. Formas får för forskning inom hästområdet. Fem miljoner skall användas i projekt som samfinansieras med näringen som skall avsätta lika mycket. Tillsammans med skall Formas ta fram ett gemensamt program för forskning inom hästområdet. får till verksamheter som gynnar utvecklingen av säkerhetsfrågor inom hästsport och ridning, speciellt med inriktning på barn och ungdomar. Det kan t.ex. var fråga om lokala projekt där kommuner, lokala LRF-avdelningar, sektioner eller andra organisationer samarbetar för att förbättra säkerheten på hästgårdar och ridskolor. De i satsning på hästnäringen är en del av de medel från handelsgödsel och bekämpningsmedelsskatterna som skall återföras till de gröna näringarna. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ267 (c), 2004/05:MJ505 (kd) yrkandena 1, 7, 10 och 11, 2005/06:MJ17 (kd) yrkandena 18 och 19, 2005/06:MJ337 (c) och 2005/06:MJ528 (kd) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har tidigare behandlat frågan om ett främjande av jämställdheten inom jordbrukets näringar, (bet. 2003/04:MJU10 s. 60). Utskottet hänvisade därvid till riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111 Landsbygdspolitik (bet. 2003/04:MJU2 s. 108) då bl.a. betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheter åt både kvinnor och män uppmärksammades. Bland annat framhölls betydelsen av att uppmärksamma jämställdheten vid utformningen och tillämpningen av åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet. De kvinnliga nätverk och arbetsgrupper som vuxit fram , inte minst inom ramen för gemenskapsinitiativet Leaderplus, arbetar med annorlunda och intressanta metoder i landsbygdsutvecklingen. Åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet skall bidra till att ytterligare stödja en sådan utveckling. Åtgärderna måste även samverka med åtgärder som ingår i program som medfinansieras från strukturfonderna. När det gäller frågan om ökad jämställdhet inom skogsnäringen har utskottet tidigare hänvisat till att regeringen även inom denna sektor arbetar aktivt för ökad jämställdhet (bet. 2004/05:MJU9 s. 51). Utskottet har inhämtat att förslaget om en särskild jämställdhetsplan för jord- och skogsbrukssektorn (Ds 2004:39) är föremål för fortlöpande beredning i . har i linje med sammanhållna projekt om jämställdhetsintegrering antagit en jämställdhetsplan för vilken integrerats med den övriga verksamhetsplanen. Vidare kan nämnas att jordbruksministern särskilt har uppmärksammat möjligheter och problem för kvinnliga småföretagare på landsbygden genom sammankallandet av en referensgrupp - Grön kvinnokraft - med framgångsrika kvinnliga entreprenörer för dialog. I regleringsbrevet för till gavs i uppdrag att i samråd med länsstyrelserna, och andra relevanta myndigheter och organisationer utveckla samarbetsformer och indikatorer för arbetet med jämställdhetsfrågor inom ramen för livsmedels- och landsbygdspolitiken. Uppdraget skall redovisas . Utskottet vill även hänvisa till den ovan redovisade satsningen på hästnäringen som innebär att tilldelas för att främja ett livskraftigt hästföretagande, bl.a. inom området hästturism. Många av dessa arbeten skapas inom små företag och förväntas vara av särskild betydelse för kvinnors möjlighet att leva och verka i gles- och landsbygd. I den nu aktuella skrivelsen anför regeringen att landsbygdsprogrammet skall utformas så att det främjar ökat deltagande av unga människor och svenskar med utländsk bakgrund. Programmet skall också bidra till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen skriver vidare att de åtgärder som tillämpas i programmet skall syfta till att ge förutsättningar för ekonomiskt självbärande företag inom olika utvecklingsområden. En ambition bör också vara att stödja nyrekrytering till landsbygdens företag bland unga människor och personer med utländsk bakgrund. Dessutom skall åtgärderna riktas så att de bidrar till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet delar denna uppfattning liksom de synpunkter som förs fram i motion 2005/06:MJ334 (v), vilket innebär att jämställdhetsperspektivet skall finnas med som ett grundläggande värde i alla bedömningar och förslag i samband med utarbetandet och tillämpningen av det nya landsbygdsprogrammet. Utskottet vill även hänvisa till vad som anförs senare i detta betänkande under avsnittet m.m. Något särskilt uttalande från sida med anledning av motionens yrkande 12 finner utskottet dock inte påkallat. Motionen i denna del bör därmed lämnas utan vidare åtgärd från sida. Inriktningen av åtgärder för förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker nio motionsyrkanden om inriktningen av åtgärderna, 13 motionsyrkanden om produktion av bioenergi samt två motionsyrkanden om odling av sockerbetor samt ett motionsyrkande om odling av bruna bönor. Vidare avstyrker utskottet tre motionsyrkanden om startstöd och ett motionsyrkande om myndigheternas roll. Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c), 12 (m, fp, kd, c), 13 (m), 14 (kd), 15 (kd, c), 16 (fp), 17 (v, mp), 18 (kd), 19 (kd), 20 (kd) och 21 (kd). Åtgärderna inom insatsområdet för förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket ger enligt regeringen goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av naturresurser. Vidare ger det goda förutsättningar för stöd till landsbygdens företagande, tillväxt och sysselsättning genom ökad kunskap, innovation och entreprenörskap. Regeringen anser att utveckling av såväl nya som befintliga företag bör stimuleras, och forskning och utveckling utgör en viktig bas för åtgärderna. I motion 2005/06:MJ18 (m) påtalas behovet av begränsning av de branscher som kan får del av LBU-stöden. Det är enligt motionärerna viktigt att de areella näringarna är huvudavnämare av stöden (yrkande 7). Enligt motion 2005/06:MJ15 (fp) bör alltid beaktas att användningen av statliga stödpengar, såsom LBU-medel, inte stör fungerande marknader genom snedvridning av konkurrensen mellan olika företagare (yrkande 1). Insatser inom insatsområde 1 till den skogliga näringen vad avser utbildning och informationsinsatser bör i huvudsak gå till företag som är en kombination av skogs- och jordbruksfastigheter (yrkande 10). LBU-medel bör användas för att förbättra tillgången på finansiellt kapital på landsbygden, t.ex. genom kreditgarantier eller mikrolån (yrkande 17). Jordbrukspolitiken bör enligt motion 2004/05:N407 (kd) även i fortsättningen syfta till användning av åkermarken för livsmedelsproduktion eller energiråvara. Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig basnäring, och lokal vidareförädling av befintliga naturresurser måste stimuleras ytterligare (yrkande 10). I motion 2005/06:MJ334 (v) anförs att investeringsstöd även fortsättningsvis bör ingå i kommande program. Det är viktigt att åtgärderna skapar utrymme för förädling av de areella näringarnas råvaror. Småskalighet, mikroföretagande och nyföretagande bör stödjas (yrkande 5 delvis). Eftersom det finns vissa möjligheter inom prioritetsområde I för stöd till produktionshöjande åtgärder bör miljökrav kopplas till denna axel (yrkande 6). I det kommande landsbygdsprogrammet börsmåskalig livsmedelsförädling, mikroföretagande, besöksnäring, turism och förädling inom basindustri lyftas fram (yrkande 15). Enligt motion 2005/06:MJ518 (kd) bör landsbygdsprogrammet ge utrymme för förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars värde delvis består i att särskild djurhänsyn tagits (yrkande 1). Jordbruket som producent av bioenergi Med hänvisning till energiomställningen anförs i motion 2005/06:MJ15 (fp) att det, för att möta klimatförändringarna orsakade av växthuseffekten, krävs nya inslag i politiken, inte minst inom transportsektorn (yrkande 8). Det är enligt motionärerna väsentligt för både jordbrukets konkurrenskraft och miljön att jordbrukets oljeberoende minskar. Det bör därför vara möjligt att använda LBU-medel bl.a. för investeringar knutna till gårdsnära energiproduktion, t.ex. biogas eller lokal småskalig fjärrvärme (yrkande 9).I arbetet med att skapa en långsiktig och stabil marknad för bioenergi står enligt motion 2005/06:MJ16 (c) de gröna näringarna inför en historisk övergång från att framför allt ha fokuserat på produktion av livsmedel och skogsråvara till att bli producenter av framtidens hållbara energikällor. Denna övergång måste stödjas och eventuella övergångseffekter får inte äventyra den framtida produktionen av bioenergi (yrkande 4).Enligt motion 2005/06:MJ17 (kd) bör ersättningarna för odling av energigrödor utformas så att de stimulerar ökad odling och skapar förutsättningar för lönsamhet för den som övergår från odling för livsmedelsproduktion till odling för energiändamål (yrkande 4). Satsningar på etanolfabriker i de regioner som berörs av EU:s sockerreform bör uppmuntras (yrkande 15). I motion 2005/06:MJ384 (c) yrkande 2 framhålls behovet av att stimulera ökad odling av råvaror för framställning av biodrivmedel. När det gäller villkoren för stöd till industri- och energigrödor anförs i motion 2005/06:MJ452 (c) att dagens stödsystem för energigrödor inte är den stimulans till omställning av energisystem som det kunde vara eftersom systemet försvårar framför allt för små och medelstora energiföretag. För att underlätta övergången till energigrödor för industri- och energiändamål är det rimligt att garantibeloppet för energigrödor tas bort eller starkt reduceras. I motion 2005/06:MJ448 (mp, -) ställs krav på ett investeringsstöd för gårdsbaserad biogasproduktion inom ramen för LBU-programmet (yrkande 17).