bet · GT01FiU21 · 2006-06-01 00:00:00 — 2005/06:KU39), tydliggörs att myndigheterna inom riksdagsområdet själva får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas. finner för egen del inte anledning att göra en annan bedömning än . Därmed tillstyrker finansutskottet, i likhet med , riksdagsstyrelsens förslag (punkt 12). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringen anser att utrikesrepresentationen behöver kompenseras inom anslaget för en valutakursförlust om som medförts av förändringen av den svenska kronan, framför allt mot US dollar och euro. Regeringen framhåller dessutom att förslaget om en skyldighet för att under vissa förutsättningar erbjuda den som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning en DNA-analys för att visa det släktskap som åberopas (prop. 2005/06:72) även kommer att innebära ökade kostnader för utrikesrepresentationen. De ökade medel som behövs för detta ska enligt regeringen finansieras genom att det under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar uppförda anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder minskas. minskas resursbehovet på anslaget till följd av att ansvaret för viss utbildning för statligt anställda fr.o.m. flyttas från till den nya förvaltningspolitiska myndigheten för förvaltningsutveckling (Verva). Därutöver flyttas hyresavtalet med för över till Verva . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att bidra till att finansiera inom jämställdhetsområdet i . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder minskas. Regeringen föreslår även att anslaget ökas med för att bekosta verksamhet. Rådet kommer att bedrivas i annan organisationsform än som tidigare avsetts. Denna ökning finansieras genom att det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 2:6 minskas med motsvarande belopp. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget 90:5 m.m. ökas med . tillstyrker i sitt yttrande (KU8y) regeringens förslag. tillstyrker, i likhet med , regeringens förslag (punkt 39 i denna del). Markbyte med och användning av medel från Djurgårdsfonden Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag angående markbyte med , dispositionsrätten till Djurgårdsvarvet och användning av medel från Djurgårdsfonden. Därmed tillstyrks punkt 13 i propositionen. Staten äger fastigheterna 1 i Värtan och 1:1 vid i . Konungen har enskild dispositionsrätt till dessa fastigheter. Regeringen framhåller att staten genom har fört förhandlingar med om byte av fastigheter. Parterna har tecknat avtal om markbyte. Detta avtal förutsätter godkännande samt att konungen avstår från sin dispositionsrätt till de markområden som ska överlåtas till kommunen. Avtalet innebär att kommunen förvärvar fastigheten 1 i Värtan, av fastigheten 1:1 vid samt ytterligare delar av 1:1 i . Staten förvärvar också områden vid , i parken vid , vid Dramatiska Teatern samt Rosenbadsparken. Dessutom förvärvar staten , kv. (fastigheterna 1:17, 1:19 och 1:39). Konungen avstår sin enskilda dispositionsrätt till de områden som kommunen förvärvar från staten. Konungen erhåller dispositionsrätten till Djurgårdsvarvet, kv. (fastigheterna 1:17, 1:19 och 1:39). Avtalet innebär vidare att staten erhåller en mellangift om . I enlighet med tidigare praxis ska medel som erhålls vid statens avyttring av mark inom dispositionsrätten tillföras den s.k. Djurgårdsfonden. Denna försäljning faller inom denna praxis. Kammarkollegiet förvaltar fonden för Kungl. () räkning. Djurgårdsfondens avkastning disponeras av KDF för förbättrande och förskönande. Om en del av kapitalet ska användas för t.ex. investeringar behövs medgivande. Regeringen erinrar därutöver om att konungen genom ett bytesavtal med avstod dispositionsrätten till mark inom nuvarande Kungl. Tekniska högskolans område så länge den utnyttjas för statliga ändamål. Som bytesersättning för marken erhöll konungen () dispositionsrätt bl.a. till marken och byggnaderna på på . Hur lämpligen bör användas har prövats av flera utredningar. Syftet med att förvärva Djurgårdsvarvet är att skapa en samlad och levande marin miljö. Detta kräver betydande resurser från bl.a. Djurgårdsfonden på grund av de omfattande miljöskador som finns på fastigheterna. Regeringen anser därför att medel ur Djurgårdsfonden får användas till utgifterna för sanering och upprustning av och Djurgårdsvarvet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att staten byter viss mark med och att dispositionsrätten till Djurgårdsvarvet, kv. , för evig tid upplåts till konungen. disponera medel från Djurgårdsfonden för att sanera och upprusta samt Djurgårdsvarvet, kv. tillstyrker i sitt yttrande (KU8y) regeringens förslag. tillstyrker, i likhet med , regeringens förslag (punkt 13). Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen har uppdragit åt att utforma en åtgärdsplan för att förbättra och utveckla den ekonomiska statistiken. Bakgrunden är att den ekonomiska statistiken kommit att användas alltmer för uppföljning av ekonomisk politik på både nationell nivå och EU-nivå. Detta ställer allt högre krav på tillförlitlighet och snabbhet. Därför föreslår regeringen att tillförs anslaget 1:5 så att åtgärdsplanen kan genomföras utan dröjsmål. Vidare anser regeringen att en utvecklad materialflödesstatistik behövs för att bedöma den samlade miljöpåverkan från vissa material. Kvaliteten på det underlag som materialstatistiken bygger på måste i vissa fall förbättras. Regeringen föreslår därför att ytterligare tillförs anslaget för utvecklingsarbete avseende materialflödesstatistiken. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget 1:5 ökas med . tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Kammarkollegiet minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Den nya förvaltningspolitiska myndigheten för förvaltningsutveckling (Verva) bildades . I myndighetens uppgifter ingår att bedriva utbildning för statligt anställda. Delar av utbildningen flyttas från till Verva. förs hyresavtalet med för över till Verva eftersom delar av utbildningen genomförs i denna lokal. Detta medför ökade utgifter. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 90:5 m.m. minskas. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen anser att satsningen på statliga kompetensöverföringsjobb bör utökas i syfte att stödja kompetensöverföringen vid de statliga myndigheterna så att ytterligare ca 250 arbetstillfällen - utöver den redan beslutade satsningen motsvarande ca 1 000 arbetstillfällen - kan erbjudas fr.o.m. . Stödet är tillfälligt och avses gälla t.o.m. utgången av 2007. Därefter finansierar myndigheterna kostnaden inom sina befintliga anslag. Den totala kostnaden för bidrag motsvarande 250 arbetstillfällen beräknas uppgå till . Tillgängliga medel på anslaget beräknas inte utnyttjas fullt ut då vissa anställningar sker senare än . Därför föreslår regeringen att anslaget 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb ökas med för att möjliggöra utökningen. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). 1:14 E-legitimationer (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringen anser att tillgången till elektroniska legitimationer utgör en förutsättning för enkel och säker elektronisk kommunikation mellan medborgare och myndigheter. Elektroniska legitimationer behövs även för en utvecklad service till medborgare och företag samt för effektiviserad ärendehantering och informationsspridning inom och från den offentliga förvaltningen. Regeringen påpekar att små myndigheter och kommuner inte alltid har tillräckliga resurser för att utnyttja e-legitimationer, vilket i sin tur hämmar utvecklingen av mer avancerade elektroniska tjänster i den offentliga sektorn. Genom att staten finansierar e-legitimationer och infratjänster bör de ekonomiska förutsättningarna för offentliga e-tjänster enligt regeringen stärkas. Mot den bakgrunden avser regeringen att genomföra ett treårigt program för att stimulera en ökad användning av e-legitimationer. Verket för förvaltningsutveckling (Verva) kommer inom ramen för detta program att ansvara för information till berörda myndigheter, landsting och kommuner, stödja de myndigheter som sätter nya tjänster i drift, ta fram standardiserade former för avrop under gällande ramavtal samt svara för vissa av myndigheternas och kommunernas kostnader för e-legitimationer och infratjänster. Kostnaderna för programmet beräknas uppgå till . Regeringen föreslår därför att ett nytt anslag 1:14 E-legitimationer inrättas för ändamålet i statsbudgeten. Finansiering sker genom att motsvarande medel dras in från anslag inom berörda utgiftsområden. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att anslaget 2:6 minskas med hela anslagsbeloppet eftersom rådets verksamhet kommer att bedrivas i en annan organisationsform än som tidigare avsetts. Verksamheten avses nu finansieras från anslaget 90:5 m.m. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). Försäljning av fastighet i Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om försäljning av fastigheten 2 i . Därmed tillstyrks punkt 14 i propositionen. Staten äger fastigheten 2 i i . () förvaltar fastigheten. SFV övertog fastigheten i samband med att verket fick i uppdrag att förvalta de från försäkringskassorna övertagna fastigheterna. SFV tog upp lån i som motsvarade det samlade belopp med vilket fastigheterna togs upp i SFV:s bokföring. Dessa medel, med avdrag för en summa som motsvarar lösta lån, har levererats till statsverkets checkräkning och redovisats mot en inkomsttitel. Regeringen anser att fastigheten inte längre behövs i statens verksamhet. Denna fastighet bör därför säljas. Inför försäljningen har ett värderingsföretag bedömt fastighetens marknadsvärde. Efter förhandlingar med nio anbudsgivare har SFV antagit det högsta anbudet. En villkorad överenskommelse har träffats om försäljning av fastigheten för . För att regeringen ska kunna besluta om försäljningen krävs medgivande eftersom regeringen enligt 25 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får besluta att sälja fast egendom när värdet inte överstiger . Regeringen föreslår därför att godkänner att staten säljer fastigheten 2 i . Den del av försäljningsinkomsten, minskat med försäljningsomkostnader, som överstiger det bokförda värdet föreslås redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. tillstyrker regeringens förslag (punkt 14). Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 6 . Regeringen anser att bör kompenseras för kostnaderna för att administrera uttag av avgifter till registrerade trossamfund enligt lagen (1998:1593) om trossamfund. Kostnaderna för uppbördshjälpen kan beräknas till per person. Regeringen har beslutat om uppbördshjälp för åtta trossamfund utöver , varav ett nytt har tillkommit 2006. Förberedelsekostnaden för det tillkommande samfundet beräknas till . Enligt uppgift uppgår antalet personer i trossamfund utöver där svarar för uppbörden till 82 461 stycken. Regeringen föreslår därför att anslaget 3:1 ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med motsvarande belopp. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Som en följd av lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel förväntas de allmänna förvaltningsdomstolarna få ökade kostnader på grund av ökad tillströmning av mål. Regeringen anser att domstolarna behöver tillföras resurser för detta och föreslår att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. ökas med . tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . , som ansvarar för den officiella kriminalstatistiken, behöver anpassa och utveckla sitt statistiksystem i takt med övriga myndigheter inom rättsväsendet. ska rådet även ansvara för och utveckla statistikföringen avseende s.k. hatbrott. För att rådet ska kunna fullgöra sina uppgifter föreslår regeringen att anslaget 4:7 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 motsvarande belopp. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). Utgiftsområde 5 Internationell samverkan I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen framhåller att det finns ett stort intresse utomlands för 300-årsjubileet av födelse. Särskilda ansträngningar bör enligt regeringen göras i olika internationella miljöer för att visa det levande arvet efter och hans lärjungar. Därmed kan bilden av som ett modernt, kunskapsintensivt samhälle med stark vetenskaplig tradition och forskning främjas. För att göra detta möjligt föreslår regeringen att anslaget 5:9 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med samma belopp. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . En internationell konferens på temat Att växa tillsammans i förbereds i anslutning till det svenska ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd. Konferensen är planerad att hållas i . För att göra det möjligt att genomföra konferensen föreslår regeringen att anslaget 5:11 Samarbete inom ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utökat bemyndigande avseende låneram i för beredskapsinvesteringar. Därmed tillstyrks punkt 15 i propositionen. Regeringen får låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst . Låneramen för beredskapsinvesteringar bör enligt regeringens bedömning höjas med för att möjliggöra inköp av antiviraler i tillräcklig omfattning för att bygga upp en beredskap mot en influensapandemi. Därför föreslår regeringen att låneram i utökas till högst . tillstyrker regeringens förslag (punkt 15). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringen anser att anslaget 7:5 Krisberedskap behöver ökas med eftersom ökade inköp av antiviraler också ökar kapitalkostnaderna för det i lagret bundna kapitalet. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 7, bet. 2005/06:UU2, rskr. 2005/06:79) att en särskild satsning på miljömässigt hållbar utveckling ska göras på områden där står starkt. Särskild betoning ska därmed läggas på sådana områden som vatten och sanitet, kemikaliesäkerhet, förnybar energi och klimatfrågan, hållbar stadsutveckling, hållbart nyttjande av naturresurser och omsorg om miljön samt utbildning, kapacitetsstöd och miljöförvaltning. Som ett led i denna satsning avser regeringen att lämna ett kapitaltillskott på till i syfte att finansiera miljöinvesteringar i utvecklingsländer. Medlen ska användas i enlighet med de övriga bestämmelser och riktlinjer som styr verksamhet och med särskild inriktning på de nämnda områdena. har inga invändningar mot regeringens bedömning att lämna ett kapitaltillskott till om för att finansiera miljöinvesteringar i utvecklingsländer. kan konstatera att regeringen har beslutat att lämna det aktuella kapitaltillskottet till i enlighet med bedömningen i propositionen. Kapitaltillskottet är en del av regeringens satsning på miljöområdet inom ramen för utvecklingssamarbetet. Regeringen har tidigare beslutat att fördela till Sida och . Det sammanlagda kapitaltillskottet för satsningar på miljöområdet 2006 uppgår därmed till som finansieras av medel avsatta för ändamålet inom ramen för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 . Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppförda anslaget 5:11 Samarbete inom . Minskningen avser medel som inte klassificeras som bistånd enligt /DAC. tillstyrker regeringens förslag (punkt 39 i denna del). Bemyndigande för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utökat bemyndigande för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Därmed tillstyrks punkt 16 i propositionen. Regeringen har för detta ändamål ett bemyndigande att göra ekonomiska åtaganden om högst . En ökad möjlighet att göra ekonomiska åtaganden inom biståndsverksamhet behövs enligt regeringen för att en tillräcklig långsiktighet i det internationella utvecklingssamarbetet ska kunna uppnås. Ökade utfästelser behöver bl.a. göras med anledning av G8-ländernas förslag om 100-procentig avskrivning av , Afrikanska utvecklingsfondens och IMF:s fordringar på de mest skuldtyngda låginkomstländerna. Regeringen framhåller vidare att deltar i den nya internationella finansieringsfaciliteten för vaccinationer. Deltagandet medför nya åtaganden. Vid beslöts också att en tionde europeisk utvecklingsfond ska inrättas. Inom kommer att garanteras en volym motsvarande , uppräknad med inflation och tillväxt inom EU samt med beaktande av . För att ska kunna medverka i dessa program föreslår regeringen att bemyndigandet att göra ekonomiska åtaganden som medför utgifter för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet ökas med till . tillstyrker regeringens förslag (punkt 16). Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Tillfälligt stöd till kommuner för mottagande av flyktingar m.m. Antalet personer som får uppehållstillstånd väntas enligt regeringens bedömning öka kraftigt med anledning av ändringen av 2 kap. 5 b § utlänningslagen (1989:529), som trädde i kraft . En snabbt ökad volym av mottagandet ger ökade kostnader för kommunerna. Regeringen föreslår därför att det införs ett tillfälligt stöd till kommunerna för mottagande av flyktingar utöver den ersättning som lämnas enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Regeringen avser att reglera det tillfälliga stödet i en särskild förordning. Stödet riktas till alla kommuner som uppfyller vissa villkor och lämnas i form av en extra ersättning på för varje person som tas emot . Krav ska ställas på kommunerna att öka mottagandet, att förbinda sig att ta emot personer med uppehållstillstånd som bor i någon av och att huvuddelen av mottagandet från anläggning sker enligt en särskilt överenskommen tidplan. Syftet är att mottagningen ska ske skyndsamt. Villkoren vad gäller mottagande från anläggning bör inte gälla för vissa kommuner med stort antal asylsökande i s.k. eget boende i kommunen. Om kommunen erhållit ersättning och det i efterhand visar sig att villkoren inte har uppfyllts bör utbetald ersättning kunna återkrävas helt eller delvis. Vidare bedömer regeringen att det kan finnas behov av extra medel utöver det tillfälliga stödet för att underlätta flyktingmottagandet i kommunerna. Sådana medel ska i första hand användas för att stimulera och underlätta för kommunerna att snabbt ta emot ett ökat antal flyktingar från Migrationsverkets anläggningsboende och ge förutsättningar för kommunerna att kunna erbjuda en god introduktion. Medlen avses t.ex. kunna användas för särskilda bostadslösningar eller för insatser för personer med särskilda behov. Beslut om ersättning avses kunna fattas i anslutning till att en överenskommelse om ökat mottagande träffas. liberalerna konstaterar i motion Fi14 att 31 000 ärenden kommer att prövas enligt den tillfälliga asyllagen och att 12 000 personer beviljats uppehållstillstånd. Många människor står redan i kö för att placeras i en kommun. Dessa människor måste enligt motionärerna ges möjlighet att omgående komma in på arbetsmarknaden och inte hänvisas till passivt bidragstagande. Motionärerna anser därför att ett extra stimulansbidrag behöver ges till kommunerna. Den av regeringen förordade utformningen av kommunersättningar vid flyktingmottagande bör dock enligt motionärerna avslås (yrkande 3). I stället bör ersättningen villkoras på så sätt att bidraget oavkortat ska gå till att ordna jobb- och utvecklingsgaranti för vuxna och till en satsning på svenska språket för barnen. Bidraget ska under andra och tredje året betalas i relation till antalet flyktingar som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin och de barn som får extra resurser för att lära sig svenska (yrkande 4). tillstyrker i sitt yttrande (SfU4y) regeringens förslag och avstyrker förslagen i motionen. Företrädarna för liberalerna biträder i en avvikande mening sitt partis förslag. tillstyrker, i likhet med socialförsäkringsutskottet, regeringens förslag (punkt 17) och avstyrker motion Fi14 (fp) yrkandena 3 och 4. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Den tillfälliga lagstiftningen om prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut medför ökad arbetsbelastning för . Regeringen anser därför att åtgärder som kan påskynda bosättningsprocessen bör vidtas. Därför föreslår man att anslaget 10:1 ökas med . tillstyrker i sitt yttrande (SfU4y) regeringens förslag. tillstyrker, i likhet med socialförsäkringsutskottet, regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . lämnar stöd till organisationer för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Regeringen föreslår att anslaget 10:2 Integrationsåtgärder ökas med för att höja kvaliteten i det arbete som bedrivs vid de s.k. antidiskrimineringsbyråerna. tillstyrker i sitt yttrande (SfU4y) regeringens förslag. tillstyrker, i likhet med socialförsäkringsutskottet, regeringens förslag (punkt 39 i denna del). 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Kostnaderna för det tillfälliga stödet till kommuner för mottagande av flyktingar beräknas till . Dessutom beräknas behovet av extra medel utöver det tillfälliga stödet för att underlätta flyktingmottagandet i kommunerna till . Regeringen föreslår därför att anslaget 10:3 Kommunersättningarvid flyktingmottagande sammantaget ökas med . tillstyrker i sitt yttrande (SfU4y) regeringens förslag. tillstyrker, i likhet med socialförsäkringsutskottet, regeringens förslag (punkt 39 i denna del). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . antog en ändring i utlänningslagen (1989:529). Lagändringen gällde och innebar att skulle ompröva lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som inte verkställts. har registrerat ca 30 000 ärenden som ska prövas enligt den tillfälliga lagstiftningen. räknar med att alla ärenden ska vara prövade senast . bedömer man att utgifterna för prövning och organiserad verksamhet till följd av det stora antalet ärenden blir högre än beräknat. Regeringen föreslår därför att anslaget 12:1 ökas med . tillstyrker i sitt yttrande (SfU4y) regeringens förslag. tillstyrker, i likhet med socialförsäkringsutskottet, regeringens förslag (punkt 39 i denna del). 12:2 Ersättningar och bostadskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 .