bet · GT01JuU12 · 2006-02-14 00:00:00 — Hemlig teleavlyssning, m.m. I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse 2005/06:53 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål . I ärendet behandlar utskottet också fyra motioner som har väckts med anledning av skrivelsen samt en motion från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att gör ett tillkännagivande om redovisningens innehåll. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. I ärendet finns tre reservationer (s, m, fp, kd, v, c, mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger regeringens skrivelse 2005/06:53 till handlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om redovisningens innehåll. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju12 yrkande 1, 2005/06:Ju13 yrkande 2 och 2005/06:Ju14. Reservation 1 (s) avslår motionerna 2005/06:Ju12 yrkande 2 och 2005/06:Ju15 yrkande 3. Reservation 2 (v, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Ju13 yrkande 1 och 2005/06:Ju15 yrkande 4. Reservation 3 (m, fp, kd, c, mp) avslår motion 2005/06:Ju370. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet I regeringens skrivelse redogörs för tillämpningen av bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt för tillämpningen av bestämmelserna i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att dels bifaller tre motionsyrkanden som rör redovisningens innehåll, dels avslår sammanlagt fem motionsyrkanden som rör offentliga ombud, stärkt parlamentarisk kontroll samt hemlig teleövervakning. Jämför reservationerna 1 (s), 2 (v, c, mp) och 3 (m, fp, kd, c, mp). I skrivelsen redovisar regeringen antalet meddelade tillstånd till hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning, den genomsnittliga avlyssnings- respektive övervakningstiden samt andelen fall där åtgärden har haft betydelse för förundersökningen. Skrivelsen omfattar dock inte användningen av dessa tvångsmedel i ärenden som handläggs av Säkerhetspolisen. Skrivelsen bygger i huvudsak på uppgifter som och gemensamt lämnade i en skrivelse till regeringen (dnr Ju2005/7652/Å). Av skrivelsen framgår att det lämnades tillstånd till hemlig teleavlyssning i 714 fall. Tillstånd till hemlig teleövervakning lämnades i 753 fall under . Antalet meddelade tillstånd var för båda dessa tvångsmedel de högsta . Tillstånd till hemlig kameraövervakning lämnades i 29 fall , vilket var en viss ökning i jämförelse med föregående år. Ökningen av antalet tillstånd till hemlig teleavlyssning , liksom ökningen , anges till stor del bero på att polisen har fått bättre tekniska möjligheter till avlyssning. Ökningen av antalet tillstånd till hemlig teleövervakning förklaras till stor del med att ansökningar om tillstånd till hemlig teleavlyssning regelmässigt kombineras med en ansökan om tillstånd till hemlig teleövervakning. Tvångsmedlen användes, i likhet , främst vid förundersökningar där det fanns misstanke om organiserad eller annars omfattande narkotikabrottslighet. Huvudsyftet var att avslöja den mer omfattande narkotikasmugglingen till och försäljningen av narkotika inom landet. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning användes också i ett relativt stort antal fall av misstankar om annan grov brottslighet, bl.a. mord och grovt rån. Även hemlig kameraövervakning användes vid misstankar om annan allvarlig brottslighet, bl.a. människohandel för sexuella ändamål och grovt koppleri. Avlyssnings- respektive övervakningstiden vid hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning varierade kraftigt. var den kortaste tiden och den längsta cirka för båda tvångsmedlen. Den genomsnittliga avlyssnings- respektive övervakningstiden uppgick till , vilket ligger i nivå med senare års tidsåtgång per tillstånd. Övervakningstiden vid hemlig kameraövervakning varierade även den relativt kraftigt i de enskilda fallen, från . Den genomsnittliga tiden för hemlig kameraövervakning uppgick , vilket var något lägre än motsvarande tider . Andelen fall där hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning var av betydelse för den aktuella förundersökningen var för respektive tvångsmedel något , vilket ligger i nivå med föregående år. Andelen fall där de båda tvångsmedlen har haft betydelse för förundersökningen har varit relativt . Andelen fall där hemlig kameraövervakning var av betydelse för förundersökningen ökade i förhållande , från till . Att hemlig teleavlyssning respektive hemlig teleövervakning har haft betydelse för förundersökningen beträffande den misstänkte innebär enligt skrivelsen att åtgärden har lett till polisingripande (t.ex. att den misstänkte har gripits, anhållits eller häktats) eller att den på andra sätt har fört förundersökningen framåt, dvs. utgjort en viktig del i utredningen. I vissa fall där åtgärden inte gett något resultat i fråga om den misstänkte har ingripande kunnat ske mot andra än den misstänkte. I andra fall har åtgärden inte kunnat ske i önskad omfattning på grund av t.ex. tekniska problem. Noteras bör att åtgärden, även i de fall då den inte har redovisats ha haft någon betydelse för förundersökningen beträffande den misstänkte, ändå kan ha haft betydelse i annat avseende, t.ex. på så sätt att den misstänkte har kunnat avföras från utredningen. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att de angivna tvångsmedlen har visat sig vara värdefulla hjälpmedel i kampen mot den grova, organiserade, brottsligheten. Utskottet har inte något att erinra mot vad som framkommit genom redovisningen utan föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. I motionerna Ju12 (v), Ju13 (c) och Ju14 (fp) begärs att regeringen skall se till att redovisningen i den årliga skrivelsen förbättras. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om redovisningen i regeringens skrivelse om hemlig teleavlysning m.m., senast i samband med föregående års skrivelse (bet. 2004/05:JuU21 s. 4). Utskottet kunde i det sammanhanget konstatera att det då alltjämt pågick ett arbete med att förbättra redovisningens innehåll. Detta arbete borde enligt utskottet inte föregripas. I årets skrivelse framhåller regeringen att den årliga redovisningen från och är ett viktigt underlag för att kunna bedöma hur reglerna tillämpas och vilka förändringar som har skett i förhållande till . Regeringen framhåller vidare att har det från olika håll framhållits att den årliga redovisningen till borde förbättras i vissa avseenden. En dialog har förts med myndigheterna i syfte att uppnå sådana förbättringar. För att åstadkomma en tydligare redovisning av hur tvångsmedlen har använts och resultatet av användningen har vissa förändringar gjorts . beslutade chefen för att uppdra åt en sakkunnig person att utreda och presentera förslag på hur den parlamentariska kontrollen när det gäller de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel lämpligen kan förstärkas. Förslaget skulle även omfatta användningen av hemliga tvångsmedel i ärenden som initieras eller handläggs av Säkerhetspolisen. Utredaren överlämnade promemorian Hemliga tvångsmedel m.m. under en stärkt parlamentarisk kontroll (Ds 2005:53) till justitieministern. Utredaren har föreslagit att en särskild nämnd, , med uppgift att granska myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel m.m., inrättas under regeringen. Utskottet går närmare in på förslaget nedan. Promemorian är remitterad och regeringen kommer att ta ställning till förslaget. Regeringens årliga redovisning syftar till att ge ett underlag för fullgörandet av den parlamentariska kontrollen över tillämpningen av de aktuella tvångsmedlen. Redovisningen bör även ha en sådan utförlighet och kvalitet att den kan ligga till grund för framtida överväganden av . Mot bakgrund av de mycket stränga rekvisit som måste vara uppfyllda för att domstol skall tillåta att respektive tvångsmedel används anser utskottet att en fylligare redovisning av åtgärdernas resultat bör kunna erhållas. Viktiga upplysningar som i hur många fall berörda förundersökningar leder till fällande dom och i vilken mån brottsrubriceringen vid tillståndsgivning och dom överensstämmer måste framgå av regeringens redovisning. Även vad som avses med antalet fall där "åtgärden har haft betydelse för förundersökningen" måste preciseras. Därtill bör en analys presenteras av den låga andelen avslag på ansökningar om tillstånd till hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Utskottet anser att det i och för sig är positivt med regeringens arbete för att förbättra redovisningen. Detta arbete har dock pågått utan att någon nämnvärd förbättring av redovisningen skett. En tydlig och snar förändring av redovisningens innehåll är nödvändig för att skall kunna utföra sin granskningsuppgift. Regeringen bör därför utforma den årliga redovisningen i enlighet med vad utskottet har anfört. Utskottet föreslår att motion Ju14 och motionerna Ju12 och Ju13 i nu behandlade delar bifalls. I motionerna Ju12 (v) och Ju15 (mp) begärs att möjligheterna för offentliga ombud att utöva sina uppdrag förbättras. Motionärerna anför bl.a. att kritik har riktats mot att de offentliga ombuden i praktiken inte får tillräckligt med tid för att förbereda sig inför förhandlingarna och att åklagarens underlag anses vara bristfälliga. infördes ett system med offentliga ombud i ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Det offentliga ombudet har i det enskilda ärendet till uppgift att bevaka enskildas integritetsintressen. Det offentliga ombudet skall ha tillgång till allt material som ligger till grund för domstolens prövning. Han eller hon har möjlighet att yttra sig i ärendet och rätt att överklaga domstolens beslut (prop. 2002/03:74, bet. 2003/04:JuU2, rskr. 2003/04:14). Justitieministern anförde , som svar på en riksdagsfråga (2005/06:516) där liknande kritik framfördes som i de nu aktuella motionerna, att han avsåg att noga följa upp reformen med offentliga ombud och vid behov vidta åtgärder. Utskottet kan konstatera att systemet med offentliga ombud infördes så sent som och att justitieministern har framhållit att reformen skall följas upp. Det saknas anledning för att göra några uttalanden i frågan, varför motionerna Ju12 och Ju15 i nu behandlade delar bör avslås. I motionerna Ju13 (c) och Ju15 (mp) anförs att den parlamentariska kontrollen vid användningen av hemliga tvångsmedel bör stärkas. Regeringen anför i skrivelsen att det inom bereds flera förslag, bl.a. förslag om hemlig rumsavlyssning (buggning), som medför att den parlamentariska kontrollen över användningen av hemliga tvångsmedel behöver förstärkas. Som har angetts ovan har en utredare överlämnat promemorian Hemliga tvångsmedel m.m. under en stärkt parlamentarisk kontroll (Ds 2005:53) till justitieministern. Utredaren har föreslagit att en särskild nämnd, , med uppgift att granska myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel m.m., inrättas under regeringen. Nämndens granskningsarbete, som enligt förslaget skall omfatta författningsreglerad användning av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning, postkontroll och överskottsinformation, skall resultera i allmänna omdömen om hur de hemliga tvångsmedlen har använts och hur författningarna har efterlevts. Nämnden skall vidare enligt förslaget ha till uppgift att peka på eventuella brister i lagstiftningen på området. Med hänsyn till de uppgifter som nämnden avses få bör enligt promemorian det parlamentariska inslaget i nämnden vara bredare än det är vid , i vilken två av sex ledamöter har parlamentarisk anknytning. Resultatet av granskningsarbetet skall redovisas skriftligen för regeringen minst en gång , och i redovisningen bör finnas bl.a. uppgifter motsvarande dem som lämnas till . Utskottet kan konstatera att det pågår ett beredningsarbete inom som syftar till att stärka den parlamentariska kontrollen över användningen av hemliga tvångsmedel. Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet föreslår att motionerna Ju13 och Ju15 i nu behandlade delar avslås. I motion Ju370 (kd) begärs att tillämpningsområdet för hemlig teleövervakning utvidgas så att tvångsmedlet även kan tillämpas för att utreda vissa fall av ofredande genom e-post eller sms. Hemlig teleövervakning innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som befordras eller har befordrats till eller från en viss teleadress eller att sådana meddelanden hindras från att nå fram. Tvångsmedlet får enligt 27 kap. 19 § användas vid förundersökning som gäller brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , brott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64) samt brott enligt 6 § första stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling. får teleövervakning också användas vid förundersökning om barnpornografibrott och dataintrång. Tillstånd till hemlig teleövervakning får meddelas redan vid försök, förberedelse eller stämpling till angivna brott, om sådana gärningar är belagda med straff (prop. 2002/03:74, bet. 2003/04:JuU2, rskr. 2003/04:14). I övrigt gäller motsvarande regler som för hemlig teleavlyssning. För ofredande föreskrivs böter eller fängelse i högst i straffskalan, vilket innebär att hemlig teleövervakning inte kan tillämpas vid utredning av sådana brott. Det nämnda lagstiftningsärendet resulterade även i utvidgade möjligheter till hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning i fall då minimistraffet inte uppgår till fängelse , om det enskilda brottets straffvärde kan antas överstiga fängelse (straffvärdeventil). Regeringen hade i lagrådsremissen föreslagit att en straffvärdeventil skulle införas även för hemlig teleövervakning av innebörd att sådan övervakning skulle få användas även vid utredning av andra än vissa utpekade brottstyper, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde är fängelse . Lagrådet pekade vid sin granskning av förslaget på att införande av en straffvärdeventil för hemlig teleövervakning skulle innebära att hemlig teleövervakning skulle komma att användas som tvångsmedel vid många brott som kan leda till en icke frihetsberövande påföljd. Regeringen uttalade i propositionen (prop. 2002/03:74 s. 35 f.) bl.a. att det kan vara av intresse att ta del av de teleadresser mellan vilka meddelanden har utväxlats t.ex. vid olaga hot eller ofredande som begås genom telemeddelanden men att det under de angivna brottsbeteckningarna ryms ett stort antal fall som är av en sådan karaktär att det inte bör komma i fråga att använda hemliga tvångsmedel. Regeringen lade därför inte fram något förslag i den delen men uttalade att den avsåg att noga följa utvecklingen och vid behov skulle återkomma till frågan i ett annat sammanhang. Utskottet kan konstatera att regeringen har uttalat att den avser att följa utvecklingen när det gäller frågan om det finns skäl att utvidga tillämpningsområdet för hemlig teleövervakning i den riktning som efterfrågas i motionen. Utskottet, som inte ser behov av något uttalande av i frågan, avstyrker motion Ju370. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Redovisningens innehåll, punkt 2 (s) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2005/06:Ju12 yrkande 1, 2005/06:Ju13 yrkande 2 och 2005/06:Ju14. Vi kan konstatera att det arbete med utveckling av redovisningens innehåll som har ägt rum inom har medfört successiva förbättringar i regeringens årliga skrivelse. Bland annat innehåller årets skrivelse en mer utförlig redogörelse än tidigare om i vilken utsträckning tvångsmedlen har haft betydelse för förundersökningen i de nu aktuella fallen. övervägs frågan om formerna för den framtida parlamentariska kontrollen över användningen av hemliga tvångsmedel inom ramen för beredningen av promemorian Hemliga tvångsmedel m.m. under en stärkt parlamentarisk kontroll. Detta arbete bör inte föregripas. Vi föreslår att motion Ju14 och motionerna Ju12 och Ju13 i nu behandlade delar avslås. Offentliga ombud, punkt 3 (v, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentliga ombud. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju12 yrkande 2 och 2005/06:Ju15 yrkande 3. Från flera håll finns kritik mot hur ordningen med offentliga ombud fungerar. Kritiken består bl.a. i att ombudet företräder allmänintresset och inte den mot vilken hemliga tvångsmedel skall användas. Den består också i att ombuden kallas till förhandlingar med kort varsel och på sittande möte tvingas sätta sig in i det enskilda fallet på grund av att åklagarens underlag inte sänds ut i förväg. Förhandlingarna och åklagarens underlag har också ansetts vara bristfälliga och hastiga. Detta står alltså i klar motsättning till vad som i regeringens skrivelse står om att och förklaring till att så få fall överklagas är att underlaget som ligger till grund för domstolarnas prövning håller en hög kvalitet. Ett antal offentliga ombud har dessutom lämnat sina uppdrag, vilket sägs bero på att de antingen har haft för lite brottsmålserfarenhet eller för mycket. Det senare har ansetts leda till risk för jävssituationer. Regeringen bör ges i uppdrag att förbättra möjligheterna för offentliga ombud att fullgöra sina uppdrag. Stärkt parlamentarisk kontroll, punkt 4 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stärkt parlamentarisk kontroll. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju13 yrkande 1 och 2005/06:Ju15 yrkande 4. Det behövs en ökad parlamentarisk kontroll över myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med ett förslag om hur tillämpningen av hemliga tvångsmedel kan underställas en ökad parlamentarisk kontroll. Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av skr. 2005/06:Ju12 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av de statistiska redovisningarna i skrivelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheterna för offentliga ombud att utöva sina uppdrag bör förbättras. 2005/06:Ju13 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad parlamentarisk insyn vid myndigheternas användande av hemliga tvångsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad redovisning till av användandet av hemliga tvångsmedel. 2005/06:Ju14 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad redovisning av tillämpningen av de aktuella tvångsmedlen. 2005/06:Ju15 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör låta utreda hur de offentliga ombuden bättre skall kunna fullgöra sina uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att garantera medborgarna insyn och medel för att skydda sig mot integritetskränkande intrång från staten. Motion från allmänna motionstiden 2005/06:Ju370 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvidgning av tillämpningsområdet för hemlig teleövervakning i enlighet med förslaget i lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. .