bet · GT01MJU11 · 2006-01-26 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om genteknik m.m. Motionerna behandlar bl.a. frågor om förbud mot grödor innehållande genetiskt modifierade organismer (GMO), märkning av livsmedel, forskning m.m. Samtliga motionsyrkanden avstyrks bl.a. med hänvisning till EG:s rättsakter, tidigare utskottsbehandling samt pågående arbete inom EU och nationellt. I betänkandet finns 9 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Internationella frågor rörande förbud m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ415 yrkande 1, 2005/06:MJ448 yrkandena 18 och 19 samt 2005/06:MJ594 yrkande 31. Reservation 1 (v) Reservation 2 (mp) Nationella frågor rörande förbud m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ401 i denna del och 2005/06:MJ415 yrkandena 2 och 3. Reservation 3 (v) Genetiska resurser, avel m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ519 yrkande 35 och 2005/06:MJ593 yrkande 4. Reservation 4 (fp) Reservation 5 (kd, v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ401 i denna del, 2005/06:MJ448 yrkande 20, 2005/06:MJ530 yrkande 9, 2005/06:MJ593 yrkande 5 och 2005/06:MJ594 yrkande 29. Reservation 6 (kd, v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ593 yrkandena 2 och 9 samt 2005/06:MJ594 yrkande 30. Reservation 7 (kd) avslår motion 2005/06:MJ544. avslår motion 2005/06:MJ401 i denna del. avslår motionerna 2005/06:MJ448 yrkande 21, 2005/06:MJ519 yrkande 36 och 2005/06:MJ593 yrkande 3. Reservation 8 (fp, kd) Reservation 9 (v, mp) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Under allmän motionstid väcktes ett antal motioner med sammanlagt 20 yrkanden inom området för genteknik, avel och växtförädling m.m. Dessa yrkanden upptas genom detta betänkande till behandling. Liknande frågeställningar har varit uppe till behandling i utskottet (bet. 2002/03:MJU11 och 2004/05:MJU8). Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga yrkanden med hänvisning bl.a. till EG:s rättsakter samt det pågående arbetet både inom Europeiska unionen och i . EG:s rättsakter inom livsmedelsområdet också i den del de berör området för genteknik är till övervägande del totalharmoniserade, vilket innebär att det inte är tillåtet för ett medlemsland att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Den svenska lagstiftningen baseras därför på rådets direktiv /219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer, senast ändrat genom rådets direktiv /81/EG av samt och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv /220/EEG. Med innesluten användning menas verksamhet där det finns någon barriär (t.ex. växthus eller laboratorium) som begränsar organismernas kontakt med miljön. Ytterligare några viktiga rättsakter på området är och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder samt och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv /18/EG. Inom ramen för om biologisk mångfald undertecknades i ett avtal för internationell handel med genetiskt modifierade organismer (GMO) - Cartagenaprotokollet om biosäkerhet. Protokollet, som trädde i kraft , bygger bl.a. på försiktighetsprincipen så som den kommit att formuleras i Riodeklarationen om miljö och utveckling. Genom och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer har Cartagenaprotokollet genomförts i EU. De nationella bestämmelserna om GMO återfinns i , som innehåller grundläggande och övergripande bestämmelser om bl.a. tillståndskrav och tillsyn. I finns även bestämmelser om krav på märkning av GMO. Myndigheterna skall säkerställa att en adekvat märkning finns så att det klart och tydligt framgår att det är frågan om en GMO. Mer detaljerade bestämmelser finns i förordningen (2000:271) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer samt i förordningen (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer. Detaljerade bestämmelser återfinns dessutom i en rad myndighetsföreskrifter. har givit ut föreskrifter och allmänna råd om avsiktlig utsättning vid klinisk prövning av läkemedel som innehåller eller består av GMO (LVFS 2004:10). Föreskrifterna gäller de fall där läkemedel eller deras utsöndringsprodukter som innehåller eller består av GMO införs i miljön. är tillsynsmyndighet för innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (GMM). Föreskrifter om detta finns i föreskrifter AFS 2000:5. har dessutom givit ut föreskrifter om mikrobiologiska arbetsmiljörisker (ej hela namnet) (AFS 2005:1). Kemikalieinspektionen har föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska organismer. Dessutom finns föreskrifter (FIFS 2004:2) om genetiskt modifierade vattenlevande organismer. Det svenska regelverket syftar till att skydda människors hälsa och miljön samt att säkerställa att etiska hänsyn tas i den gentekniska verksamheten. I har den statliga myndigheten till uppgift att följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna och genom rådgivande verksamhet främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa och miljön skyddas. Nämnden skall anmäla till regeringen om något användningsområde eller någon planerad användning av gentekniken kan sättas i fråga från etiska eller humanitära synpunkter. Bestämmelser om verksamhet återfinns i förordningen (1994:902) med instruktion för . Internationella frågor rörande förbud m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (kd) om vilken linje skall driva inom EU vid tillståndsgivning, en motion (v) om att skall verka för att EU skall vara en GMO-fri zon samt två motionsyrkanden (mp) om vilken linje skall driva beträffande GMO i olika beslutsforum och rörande genmodifikation av livsmedelsproducerande djur. Utskottet hänvisar huvudsakligen till gällande regelverk. Jämför reservationerna 1 (v) och 2 (mp) samt särskilt yttrande 1 (kd). I motion MJ594 (kd) yrkande 31 anförs att inom EU skall driva uppfattningen att all tillståndsgivning angående odling av GMO och utsläppande av GMO-produkter på marknaden skall föregås av etisk prövning, nyttoprövning och samhällsekonomisk prövning. Enligt motion MJ415 (v) yrkande 1 bör allmänhetens intresse överordnas handelsintressen, och regeringen bör därför inom EU verka för att EU skall vara en GMO-fri zon. Trots att konsumenterna inom EU har varit negativa till GMO-produkter pågår ett stort arbete med att övertyga konsumenterna om att riskerna med sådana produkter är minimala. I stället bör konsumenternas inställning accepteras. I motion MJ448 (mp) yrkande 18 anförs att kommissionens tidigare moratorium mot godkännande av nya GMO-grödor har, trots att det kommer alltfler rapporter om negativa konsekvenser av användning av GMO, såsom spridning till den omgivande miljön, minskad biologisk mångfald och ökad bekämpningsmedelsanvändning, upphävts. Motionärerna anser att regeringen skall motsätta sig godkännande av genmodifierade organismer för kommersiella syften i alla relevanta beslutsforum. Vidare skall ett förbud mot genmanipulation av livsmedelsproducerande djur införas (yrkande 19). Utskottet har tidigare behandlat frågan om etisk prövning av olika tillämpningar inom gentekniken (bet. 2004/05:MJU8). Därvid uttalades att det med hänsyn till det gällande regelsystemet på området inte var nödvändigt med ett riksdagsuttalande i frågan. Nyttoprövning vid tillståndsgivning sker bl.a. hos ansökande företag som i samband med ansökan tar ställning till om det finns ett värde för exempelvis jordbruket med introduktionen av en GMO. Den behöriga svenska myndigheten, , gör även vid sin prövning en jämförelse med motsvarande konventionell gröda och påverkan på jordbruket. Samhällsekonomisk analys av GMO har skett och sker via forskningsinstitut. Utskottet, som vidhåller tidigare redovisad uppfattning, avstyrker med det anförda motion MJ594 (kd) yrkande 31. Såsom anförts ovan är EU:s rättsakter på livsmedelsområdet till övervägande del totalharmoniserade. Detta innebär att det inte är tillåtet för ett medlemsland att ha vare sig strängare eller liberalare bestämmelser (jfr även vad utskottet tidigare uttalat i bl.a. bet. 2002/03:MJU11). Bedömningen om tillstånd skall ges till en specifik GMO görs från fall till fall, och varje medlemsstat kan påverka frågan om godkännande. Härvid bör särskilt uppmärksammas att regeringen och behöriga svenska myndigheter har att tillämpa den s.k. försiktighetsprincipen vid bedömningen av eventuella tillstånd samt att endast GMO som är säkra för miljön och människors hälsa skall finnas på marknaden. Som utskottet tidigare redovisat intar en stor restriktivitet vid bedömningen av GMO. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) går igenom tillståndsansökningar utifrån motsvarande principer som de svenska myndigheterna. Det sagda innebär enligt utskottets mening att syftet med motionerna MJ415 (v) yrkande 1 och MJ448 (mp) yrkande 18 i stort sett är tillgodosett och att dessa inte bör föranleda vidare åtgärd. Den gemenskapslagstiftning som finns ger möjlighet till godkännande av alla typer av genmodifierade organismer, även djur. är dock inga genmodifierade djur för livsmedelsproduktion godkända och det finns inga ansökningar om godkännande av sådana djur i EU. Regeringen har att ta ställning i frågan om och när en sådan ansökan inkommer. Mot denna bakgrund bedömer utskottet att det inte är nödvändigt med ett riksdagsuttalande i frågan, varför motion MJ448 (mp) yrkande 19 avstyrks. Nationella frågor rörande förbud m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (v) med yrkande att skall verka för en nationell reglering av GMO-produktion och införa förbud mot GMO samt två motioner (v, fp) om tillämpning av försiktighetsprincipen vid hantering av GMO. Utskottet hänvisar till gällande regelverk, såväl nationellt som inom EU. Jämför reservation 3 (v). I motion MJ415 (v) yrkande 2 begärs att skall verka för en nationell reglering av GMO-produktion och försäljning samt att förbud mot GMO skall tillämpas med åberopande av den särskilda skyddsklausul som finns i direktiv /18/EG. Vidare skall enligt yrkande 3 tillämpa försiktighetsprincipen även för produktion, distribution och försäljning av GMO. Även motionärerna bakom motion MJ401 (fp) (delvis) efterlyser att försiktighetsprincipen skall tillämpas såvitt avser odling av GMO. I direktiv /18/EG finns en skyddsklausul (artikel 23) enligt vilken en medlemsstat under vissa förutsättningar får begränsa eller förbjuda t.ex. användning av en produkt som innehåller GMO inom statens territorium. Bestämmelsen är - kort uttryckt - tillämplig om det framkommer nya eller kompletterande uppgifter efter det att en GMO godkänts och staten på grundval av dessa uppgifter har välgrundade skäl att anta att GMO:n utgör en risk för människors hälsa eller miljön. För det fall risken är allvarlig är medlemsstaten skyldig att agera. Av det sagda följer att bestämmelsen bara är möjlig att tillämpa i ett enskilt fall avseende en specifik GMO. Det saknas således förutsättningar att med tillämpning av skyddsklausulen generellt förbjuda eller begränsa användningen av GMO i en medlemsstat (jfr även bet. 2002/03:MJU11 s. 8 f. och 2004/05:MJU8 s. 10). På grund av det anförda avstyrker utskottet motion MJ415 (v) yrkande 2. I betänkande 2002/03:MJU11 s. 10 behandlade utskottet ett motionsyrkande avseende en strikt tillämpning av försiktighetsprincipen i fråga om genmodifierade organismer. Utskottet bedömde då att yrkandet fick anses i allt väsentligt tillgodosett, huvudsakligen med hänsyn till hur försiktighetsprincipen betonas i på området gällande regelverk. Utskottet, som kvarstår vid denna bedömning, avstyrker därför motion MJ415 (v) yrkande 3 och motion MJ401 (fp) (delvis). Genetiska resurser, avel m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (fp) om att inom EU skall verka för en enhetlig lagstiftning för såväl GMO som konventionell avel/växtförädling samt en motion (mp) om att skall verka för att stärka småjordbrukares, verksamma i utvecklingsländer, ställning på sin lokala marknad. Utskottet hänvisar huvudsakligen till gällande regelverk och det pågående arbetet på området. Jämför reservationerna 4 (fp) och 5 (kd, v, mp). Gentekniken har nått ett stadium där den får betraktas som en mogen teknik. har dock också medvetenheten ökat om de risker som traditionell avel och växtförädling medför. Det är därutöver uppenbart att nya förädlingstekniker numer utvecklas specifikt för att kringgå lagstiftningen kring genteknik. Enligt motion MJ519 (fp) yrkande 35 skall inom EU därför verka för en enhetlig lagstiftning inom EU vad gäller konsumentsäkerhet och etik rörande avel och växtförädling som är likvärdig för såväl traditionella som gentekniska förädlingsmetoder. Det är viktigt att småjordbrukare i utvecklingsländer kan hävda sig mot stora företag på sin lokala marknad. Detta har betydelse för nationalekonomin, folkhälsan och självbestämmandet i dessa länder. I motion MJ593 (mp) yrkande 4 framförs därför att bör verka för att småjordbrukares rättigheter stärks i internationella konventioner såvitt rör patent, avsalu, låntagning och i marknadshänseende. Utskottet har tidigare behandlat en motion där en teknikneutral lagstiftning som omfattar såväl traditionella som gentekniska förädlingsmetoder efterfrågades (2004/05:MJU8). Utöver vad som där framgår har utskottet från inhämtat att denna fråga ännu inte aktualiserats i någon större utsträckning inom EU-samarbetet, detta till skillnad från GMO-frågan, vilken har fått stor uppmärksamhet. Regeringen har valt att koncentrera de svenska insatserna på de förslag som rent faktiskt har framlagts, varför konventionell växtförädling och integrering av lagstiftningen inte har varit uppe till diskussion. Däremot har frågan om avel med djur börjat behandlas. Detta arbete är dock i ett mycket tidigt stadium och någon ståndpunkt har ännu inte hunnit formuleras. Mot bakgrund av det anförda samt med hänsyn till vad utskottet tidigare uttalat om gällande djurskyddslagstiftning och den svenska inställningen till djurhållning rent generellt, finner utskottet inte att det är påkallat med ett riksdagsuttalande i det aktuella avseendet. Utskottet avstyrker därför motion MJ519 (fp) yrkande 35. Utskottet har tidigare behandlat ett yrkande om att bör verka för ett ökat skydd för lokalbefolkningars rätt till sina genetiska resurser (2004/05:MJU8). Vad gäller jordbrukare i utvecklingsländers ställning på sin lokala marknad, utländska intressens tillträde till denna och frågor om krediter kan följande anföras. I beslut angående propositionen Gemensamt ansvar - politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) fastställdes dels ett mål för politiken för global utveckling, som gäller för alla politikområden, dels ett kompletterande mål för politikområdet internationellt utvecklingssamarbete. Målet för alla politikområden är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Till det övergripande målet om en rättvis och hållbar global utveckling har fogats ett kompletterande mål för svenskt utvecklingssamarbete: att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Vad gäller tillträde till marknader i utvecklingsländer framhöll utrikesutskottet i betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling att frihandel gynnar ett lands och hela världens utveckling. Ensidiga handelsliberaliseringar från olika länders sida kan befrämja tillväxt och välfärd på lång sikt. Övergångsvis kan dock problem uppkomma, och det finns, särskilt på jordbruksområdet, anledning att uppmärksamma de effekter som kan påverka . Det råder även bred enighet om att friare handel över nationsgränserna generellt leder till högre sysselsättning och ökat välstånd. Betydelsen av utrikeshandel och internationella investeringar för ekonomisk utveckling är också väl dokumenterad. underströk dock i betänkandet att ett centralt inslag i svensk politik måste vara att ge utvecklingsländerna möjlighet att reformera sin handelspolitik i en takt och i en sådan ordning att processen ingår som en del i landets övergripande utvecklingsstrategi. Det finns anledning att ge längre övergångsperioder än i-länder för att införa specifika åtaganden. Beträffande lantbrukares ställning på sin lokala marknad och möjlighet till kreditgivning har utrikesutskottet uttalat att livsmedelssäkerhet liksom landsbygds- och jordbruksutveckling har stor betydelse för ett lands utvecklingsförutsättningar. Dessa frågor måste utgöra integrerade delar av nationella och internationella utvecklingsstrategier. Detta är en uppfattning som också framförts av världssamfundet och som slås fast i slutsatserna från . Där sägs att det - om millenniemålen skall kunna nås - är nödvändigt att öka de produktiva investeringarna i landsbygds- och jordbruksutveckling för att åstadkomma livsmedelssäkerhet. FN:s medlemsstater åtar sig att öka sitt stöd till jordbruksutveckling och till uppbyggnad av handelskapacitet inom jordbrukssektorn i utvecklingsländer. Många fattiga står helt utanför den formella finansiella sektorn och saknar möjligheter att få låna i vanliga banker. Så kallade mikrokrediter öppnar nya möjligheter för dem och har visat sig kunna göra stor skillnad för män och kvinnor som lever i fattigdom. Erfarenheterna visar, enligt t.ex. Sida, att kvinnor i många fall är de bästa låntagarna, eftersom de dels är bättre på att betala tillbaka sina lån, dels investerar i familjens och barnens behov i högre grad än männen. såg därför mycket positivt på mikrokrediter och anser det angeläget att det internationella arbetet med att utveckla nya metoder på detta område går vidare. stöder lokala projekt i , samt och som syftar till att ge stöd till kvinnors egna idéer och förmåga att försörja sig bl.a. vad gäller tillgång till krediter inklusive mikrolån. Det anförda innebär enligt utskottet att motion MJ593 (mp) yrkande 4 får anses till stor del tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fem motioner (kd, c, mp) om märkning av produkter som innehåller GMO. Utskottet finner dem tillgodosedda med de regelverk som finns. Jämför reservation 6 (kd, v, mp). Då kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas inte är tillräcklig bör enligt motion MJ530 (kd) yrkande 9 de producenter som använder GMO i sina produkter tydligt informera om detta. Detta exempelvis avseende kött av djur som utfordrats med modifierat foder. bör ha som sin principiella ståndpunkt att konsumenten skall ha rätt att bestämma huruvida hon eller han vill konsumera livsmedel där GMO använts i framställningsprocessen. I motion MJ401 (c) (delvis) framförs liknande synpunkter. Enligt den sistnämnda motionen bör vara pådrivande i EU och andra internationella organ så att de märkningssystem som införs skall vara tydliga och lättförstådda. Ytterligare skall märkning vara obligatorisk för produkter som kan innehålla genmodifierade ingredienser. Skälet för detta är att det inte är godtagbart att tillåta en hantering av genmodifierade produkter som inte tar hänsyn till konsumenter och producenter som inte vill använda sådana. Enligt motion MJ448 (mp) yrkande 20 skall reglerna för märkning av produkter som består av eller har framställts av GMO utökas till varor som har tagits fram med hjälp av GMO-produkter, såsom kött från grisar som ätit GMO-soja. I motion MJ594 (kd) yrkande 29 framförs kravet att någon nedre gräns för procentandelen av GMO-gröda inte bör finnas i EU:s märkningssystem. Förbud mot inblandning av GMO i livsmedel utan tydlig konsumentmärkning och en nolltolerans även mot låg inblandning begärs i motion MJ593 (mp) yrkande 5. Motioner med likartade yrkanden som de aktuella har tidigare behandlats i utskottet, senast i bet. 2004/05:MJU8. Utskottet uttalade då att motionerna kunde anses tillgodosedda med det gällande regelverket. Det har inte framkommit något skäl att göra annan bedömning. Motionerna MJ530 (kd) yrkande 9, MJ401 (c) (delvis), MJ448 (mp) yrkande 20, MJ594 (kd) yrkande 29 och motion MJ593 (mp) yrkande 5 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner (kd, mp) om ökade resurser till forskning om säkerhet och risker med GMO samt en motion (mp) med yrkande om tillkännagivande att den populärvetenskapliga diskursen skall breddas. Utskottet hänvisar huvudsakligen till det arbete som pågår i och i EU. Jämför reservation 7 (kd). Riskforskningen får till större delen bekostas av det allmänna. Med hänsyn till försiktighetsprincipen efterlyses i motion MJ593 (mp) yrkande 2 en ökning av resurserna till riskforskning om miljöpåverkan och ekologiska effekter av GMO-grödor. Liknande synpunkter framförs i motion MJ594 (kd) yrkande 30. Där anmärks att Europeiska kommissionen gjort en sammanställning av all forskning rörande säkerhet och risker med GMO som finansierats av EG/EU . hamnade sist i denna sammanställning. En internationell expertgrupp har också gjort en granskning av svenska forskningsprojekt inom växtfysiologi och växtmolekylärbiologi (2003:6). Slutsatsen av denna granskning blev att mer forskningsmedel behövs och att de låga anslagen gjorde att den svenska forskningen ofta gick på halvfart. I motion MJ593 (mp) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om behovet att bredda både den populärvetenskapliga diskursen och den etiska diskussionen om rättvisa, om etiska begränsningar och om att använda andra varelser för sina egna syften genom ökad utbildning samt informationsspridning. I den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80 s. 209 f.) påpekas att gentekniken kommer attinnebära stora möjligheter att modifiera växter, mikroorganismer ochdjur för bestämda syften. Med ökade kunskaper kring växternasstamceller kan vägen öppnas till ökad produktion och möjlighet att styrakvaliteten hos skogsträd och jordbruksväxter. Detta kan ge nya industriella bioråvaror och effektivare produktionsmetoder som kan bli viktiga för de areella näringarna och till dessa knutna industrier i en hårdnande internationell konkurrens. En viktig förutsättning för nyttjandet av kunskaperna är att det inte får innebära risker för människors eller djurs hälsa eller för miljön och att det är förenligt med högt ställda etiska krav. För att säkerställa detta krävs forskning som ger underlag för de riskbedömningar som måste göras av tidigare oprövade organismer. Forskningen bör gälla såväl ekologiska och genetiska effekter av genetiskt modifierade organismer i miljön som eventuella hälsorisker med livsmedel som innehåller eller är baserade på sådana organismer. I propositionen föreslogs en sammanlagd ökning med totalt för bl.a. forskning om hållbar utveckling inom den gröna sektorn. Formas har (inkl. tidigare ) satsat , varav 12 miljoner i särskild satsning på risker med GMO inom jordbruk, skogsbruk samt växt- och djurområdena. Det motsvarar lite . Från har inhämtats att Formas i sitt underlag till styrelsens strategidiskussioner har framfört behovet av att satsa mer på forskning om risker, bl.a. inom GMO-området. Enligt mening kommer forskningen inom området med stor sannolikhet att öka . och EU:s egen avvaktande hållning i GMO-frågan (det s.k. GMO-moratoriet inom EU) har gjort att forskningen inom området inte riktigt aktualiserats. I arbetet med EU:s kommande 7:e ramprogram för forskning har aktivt medverkat till forskningsaktiviteterna inom det föreslagna temat "livsmedel, jordbruk och bioteknik" som bl.a. innebär att forskning kring risker med GMO lyfts fram.