bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — (MEDA-biståndet) till ett mottagarland som kränker de mänskliga rättigheterna. Det är av vikt att notera, menar utskottet, att arbetet för demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna ingår som en mycket viktig del i den dialog mellan kulturer och civilisationer, där verkar pådrivande. Som ett led i denna dialog arrangerade det svenska EU-ordförandeskapet bl.a. ett seminarium i om rättssamhället med temat med deltagande från samtliga 27 samarbetsländer. Vidare noterar utskottet att under det svenska ordförandeskapet i EU inleddes även en dialog mellan EU och partnerländerna om mänskliga rättigheter med särskild betoning på internationella konventioner, bl.a. hur och i vilken omfattning internationella regler har inkorporerats i partnerländernas nationella lagstiftning. De belgiska och spanska ordförandeskapen fortsätter på den av inslagna vägen. Utskottet utgår från att kommer att fortsätta att driva dessa frågor inom Barcelonaprocessen och har , tillsammans med det spanska EU-ordförandeskapet, lagt fram ett förslag till handlingsplan inom Barcelonaprocessen för dialogen mellan kulturer och civilisationer. Planen har särskild inriktning på ungdomar, utbildning och media och syftar till att långsiktigt bekämpa fördomar, främlingsfientlighet och rasism, vilket är ett viktigt led i arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet anser att med vad som ovan anförts kan motion 2000/01:U621 (m) yrkande 2 besvaras. Även i yrkande 3 i samma motion behandlas respekten för de mänskliga rättigheterna i biståndsmottagarländer. I yrkandet anför att i den bilaterala dialogen och inom EU skall verka för en struktur för att främja och kontrollera respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i södra . Utskottet vill understryka att , både bilateralt och genom EU, i både dialog och bistånd söker stödja demokratiseringsprocesser och ökad respekt för mänskliga rättigheter inom ramen för redan existerande regionala strukturer. Icke desto mindre är det av vikt, menar utskottet, att söka stärka dessa strukturer för att skapa ett fungerande och uppriktigt partnerskap. Vad gäller bilaterala ansträngningar att främja och följa upp demokrati och mänskliga rättigheter i tas detta regelmässigt upp genom de svenska ambassadernas arbete och dialog, vid inkommande och utgående besök, samt vid bilaterala kontakter i andra sammanhang. Utskottet konstaterar att det svenska biståndet utgör den viktigaste komponenten i de bilaterala relationerna mellan och . har lagt fast målen för biståndet. Det övergripande målet - fattigsdomsmålet - har uttolkats i sex delmål, varav ett är att bidra till en demokratisk samhällsutveckling. Utskottet vill framhålla att de mål och riktlinjer vad gäller demokrati, MR och god samhällsstyrning i biståndet som anges i regeringens skrivelse om (skr. 1997/98:122, bet. 1997/98:UU14, rskr. 1997/98:245) har följts upp i de landstrategier som utarbetats för huvudmottagarländerna av svenskt Det är av särskild betydelse, menar utskottet, att demokrati och MR har kommit alltmer i fokus i biståndet, vilket avspeglas i utformning av såväl dialog, resursallokeringar, utformning av insatser som ansträngningar för att demokrati och MR skall genomsyra allt utvecklingssamarbete. I utvecklingssamarbetet kan därvid stödja sig på de internationella konventionerna om de mänskliga rättigheterna, framförallt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och de sex mest centrala samt på universalitetsprincipen när det gäller folkrättens tillämpning. Utskottet vill även framhålla att inom EU-samarbetet följer den politiska utvecklingen i och söker genom olika åtgärder bidra till demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Ett exempel är vad som hände i anslutning till presidentvalen i , när unionen, efter konsultationer som byggde på principer införde riktade sanktioner mot delar av det styrande skiktet för att landet inte levde upp till gängse åtaganden vad gäller internationella valobservatörer. Utskottet menar att det är en styrka att det inom EU-samarbetet råder stor enighet om vikten av mänskliga rättigheter och demokrati i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken vad gäller . Detta innefattar även biståndet, såväl de enskilda medlemsstaternas som . Utskottet konstaterar att i den interna EU-diskussionen är aktivt och drivande i främjandet av de mänskliga rättigheterna och demokrati i alla relevanta frågor och forum. Det bör i sammanhanget även lyftas fram, menar utskottet, att aktivt har bidragit till utformningen och genomförandet av det nya partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna () i vilket en gemensam värdegrund i fråga om demokratiska principer, mänskliga rättigheter, rättsstaten och god samhällsstyrning utgör viktiga utgångspunkter för partnerskapet. Avtalet accentuerar lokalt ansvarstagande, brett deltagande och ömsesidiga skyldigheter. Den politiska dimensionen av avtalet har kommit alltmer i fokus vilket bidragit till att ytterligare stärka EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i förhållande till , särskilt genom den formaliserade politiska dialogen under avtalets artikel 8 och artikel 96. Brott mot den gemensamma värdegrunden i avtalet kan föranleda s.k. artikel 96-konsultationer för att tillsammans diskutera vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra situationen. Ger konsultationerna inte önskat resultat kan EU suspendera biståndet till landet i fråga. Vidare noterar utskottet att ett utrikesministermöte mellan och hölls , inom ramen för uppföljningen av det toppmöte som ägde rum i . Vid mötet gjordes en utvärdering av samarbetet inom de åtta prioriterade ämnesområdena, däribland mänskliga rättigheter och demokrati. Beslut fattades om att nästa ministermöte skall hållas i . Även i EU-SADC-dialogen, vilken har utvecklats sedan den inleddes , läggs allt större vikt vid demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, konstaterar utskottet. Ett ministermöte inom ramen för EU-SADC-dialogen ägde rum i . Vid mötet deltog bl.a. utrikesminister . har dialogen mellan EU och SADC fortsatt och bl.a. berört kriserna i , och . Övriga frågor som behandlats är bl.a. den pågående omstruktureringen av SADC och olika aspekter, inklusive MR och demokrati. Utskottet finner att det är värdefullt med uppföljning inom detta område. Därför är det tillfredsställande att det i enlighet med EU:s gemensamma ståndpunkt om mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och sunt styrelseskick i arbetas fram halvårsvisa översynsrapporter som redogör för EU:s viktigare insatser inom detta område. Vidare noterar utskottet att EU har tagit fram riktlinjer mot dödsstraff, tortyr och dialog om de mänskliga rättigheterna med tredjeland. Dessa riktlinjer tillämpas i EU-samarbetet med . Under ledning av det svenska ordförandeskapet i EU utarbetade ministerrådet slutsatser om demokrati och de mänskliga rättigheterna samt om valstöd. I rådsarbetsgruppen för och rådsarbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna arbetar aktivt för att föra in principerna för demokrati och mänskliga rättigheter i alla relevanta Afrikafrågor. Det är även av vikt att notera att EU håller en hög profil vad gäller i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och i . I båda dessa forum presenterar EU resolutionsförslag, deltar aktivt i diskussionerna om andra resolutioner samt gör ett omfattande anförande som går igenom MR-situationen i en rad och ställer krav på förbättringar. Avslutningsvis i denna del vill utskottet framhålla att vid FN:s tredje världskonferens om de minst utvecklade länderna i tog EU, under det svenska ordförandeskapet, initiativ till ett handlingsprogram som markerar respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, förbättrad samhällsstyrning och korruptionsbekämpning. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U621 (m) yrkande 3 kan besvaras. I motion 2001/02:U227 (v) yrkande 2 anförs att regeringen inom EU bör verka för att och häver blockaden mot . I den väpnade konflikten mellan och kom parterna överens om avtal 1994. har det internationella samfundet gjort stora ansträngningar för att förmå de två staternas regeringar att delta aktivt i en process för att uppnå fred och stabilitet i området. Ledande för dessa ansträngningar har varit (Minskgruppen) som dock ej har nått framgång till följd av parternas oförmåga till kompromisser och från varo av politisk vilja att nå en fredsöverenskommelse. I denna situation är gränsen mellan och stängd på initiativ av de azerbajdzjanska myndigheterna. vädjanden om att gränsen skall öppnas som en förutsättning för att fredsprocessen skall gå vidare har klingat ohörda från den azerbajdzjanska regeringens sida. Denna kräver i stället att en fredsöverenskommelse uppnås och menar att detta är en förutsättning för öppnande av gränsen. Vidare har utskottet erfarit att även utsätter för blockad på samma grunder som . Utskottet menar att blockaden mot från och från ej är konstruktiv samt att aktionen inte står på folkrättslig grund. Det som krävs av är i stället att landet godtar framsteg i Minsk-processen. Utskottet menar vidare att det är förvånande att ett kandidatland som deltar i en bilateral aktion av detta slag mot ett enskilt land. Enligt utskottets mening bör särskilda krav ställas på ett kandidatland om att folkrättens gängse reglar skall följas. Utskottet har inhämtat att med har EU ingått ett Partnerskaps- och samarbetsavtal, liksom med och . Inom ramen för detta avtal hålls regelbundna samarbetsråd och samarbetskommittémöten mellan och . Enligt vad utskottet erfarit är ett av de återkommande ämnen som tas upp frågan om regionalt samarbete. Ett utökat regionalt samarbete är enligt EU en förutsättning för fred, stabilitet och ekonomisk utveckling i regionen. besökte EU:s ministertrojka, under ledning av utrikesminister , de tre länderna i södra . Vid Allmänna rådet, , framhölls att ministertrojkans besök var ett uttryck för den vikt EU fäster vid relationerna med södra . Där konstaterades också att EU:s intention är att befordra fred, stabilitet och regionalt samarbete. Vidare konstaterades att EU skall fortsätta sitt stöd till regionen, men att effektiviteten av EU:s insatser är förknippade med utvecklingen vad gäller fredsprocesser i regionen. Utskottet konstaterar att EU i sina kontakter med parterna i konflikten har framhållit vikten av att en fredlig lösning uppnås och EU bidrar därigenom även till att blockaden mot kan upphöra. Utskottet har inhämtat att regeringen även i de bilaterala kontakterna med och har uppmanat parterna att nå framsteg i fredsprocessen och att konflikten löses. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U227 (v) yrkande 2 kan besvaras. 3.7 Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor 2001/02:105 s. 24-27 2001/02:160 s. 350-369 har i sitt yttrande 2001/02:JuU6y till utrikesutskottet uttalat sig övergripande om utvecklingen inom detta samarbetsområde. framhåller i yttrandet följande. När , för en period av , övertog ordförandeskapet i EU innebar det en helt ny uppgift för som medlem i unionen. Under ordförandeskapet hölls ett flertal möten, och det fattades också beslut eller uppnåddes uppgörelser i en rad olika frågor inom det rättsliga området. Här kan bl.a. nämnas att beslutade om ett rambeslut om brottsoffrens ställning i den straffrättsliga processen. Rådet beslutade även att inrätta ett nätverk samt ett finansieringsprogram, som skall identifiera åtgärder för att förebygga brott på EU-nivå samt främja samarbetet mellan EU:s medlemsstater. Det träffades vidare en politisk överenskommelse om gemensamma definitioner av människohandel, kriminalisering av olika former av medverkan samt nya former av hjälp till drabbade. Också kampen mot den ekonomiska brottsligheten förstärktes bl.a. genom antagandet av ett tilläggsprotokoll till konventionen om ömsesidig rättslig hjälp avseende utlämnande av uppgifter om bankkonton och ekonomiska transaktioner. Det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna förstärktes genom det provisoriska Eurojust, som började sitt arbete . Medlemsstaterna träffade också en överenskommelse om att de skulle åta sig att införa straffrättsligt ansvar för allvarliga miljöbrott. Slutligen bör här nämnas att och de andra nordiska länderna inträdde som operativa medlemmar i . Sammantaget motsvarade resultatet under ordförandeskapet väl de målsättningar som hade satt upp inför detsamma. Det belgiska ordförandeskapets arbete inom det rättsliga området kom, efter händelserna i , att koncentreras nästan enbart på kampen mot terrorism. Bland annat hölls ett extra rådsmöte (rättsliga och inrikes frågor) , och vid beslutades ett åtgärdspaket i 68 punkter, varav många åtgärder hade bärighet på straffrätts- och polisfrågor. De ärenden som efter kom att dominera förhandlingsarbetet var förslag från kommissionen till rambeslut om terrorism och om en europeisk arresteringsorder. Även förhandlingarna om ett rambeslut om verkställighet i EU av beslut om frysning av tillgångar eller bevismaterial samt inrättandet av Eurojust kom att få en antiterrorismprägel trots att förslagen hade lagts fram i ett tidigare skede, för övrigt med som medförslagsställare. Arbetet med dessa frågor har även efter det att övertog ordförandeskapet satt sin prägel på arbetet inom det rättsliga området. beslutade t.ex. om inrättande av ett permanent Eurojust. Såväl rambeslutet rörande terrorism som det om en europeisk arresteringsorder planeras dessutom att bli an tagna under det spanska ordförandeskapet . Förslag om ett svenskt godkännande av dessa två rambeslut är föremål för behandling i . Utskottet finner här anledning att något beröra utvecklingen inom utskottets beredningsområde. Utskottets arbete med EU-relaterade ärenden har ökat påtagligt . Införandet av först gemensamma åtgärder och därefter rambeslut har skapat förutsättningar för detta genombrott. Utskottet ser positivt på utvecklingen av det straffrättsliga samarbetet inom unionen. Den grova brottsligheten är ofta gränsöverskridande, och ett utökat rättsligt och polisiärt samarbete är en förutsättning för en effektiv bekämpning av denna typ av brottslighet. Även behandlar utvecklingen inom detta samarbetsområde i sitt yttrande 2000/01:EUN2y. Kampen mot terrorism och internationell brottslighet har alltsedan Europeiska rådets extra möte i särskilt prioriterats i EU-samarbetet. Som framgår av årsboken kom arbetet på det rättsliga området att efter i stor utsträckning handla om kampen mot terrorism. Även i kom ett flertal sammanträden att behandla framför allt förslagen om en europeisk arresteringsorder och ett rambeslut om terrorism. informerades om förslagen första gången på sammanträdet . Förslagen hade då presenterats av kommissionen dagen före på ett extrainkallat ministerråd. Därefter behandlades förslagen i nämnden . ägde samråd rum inför ministerrådet . Slutligen ägde ett extra EU-nämndssammanträde rum i form av en telefonkonferens med de svenska förhandlarna . delar justitieutskottets bedömning att behovet av ett förstärkt samarbete inom samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och konstaterar liksom justitieutskottet att det skett framsteg inom detta område och början av 2002, vilket utskottet välkomnar. I motion 2001/02:U308 (kd) yrkande 2 menar motionärerna att det är nödvändigt att med kraft motverka legalisering av prostitution inom EU. I motion 2001/02:U273 (v) konstateras att en legalisering av prostitution redan har skett i genom att samma arbetsrättsliga lagstiftning gäller för bordellverksamhet som för allmän affärsverksamhet. Motionärerna menar att det är nödvändigt att stoppa denna utveckling och föreslår att det inom EU skapas en fond för ekonomisk omställning av affärsdrivande bordellverksamhet. har behandlat dessa två motioner i sitt yttrande 2001/02:JuU6y och framhåller följande: trädde lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster i kraft. Enligt lagen är det förbjudet att mot ersättning skaffa sig en tillfällig sexuell förbindelse. Den som överträder förbudet döms - om inte gärningen är belagd med straff enligt - för köp av sexuella tjänster till böter eller fängelse . Efter införandet av det nyssnämnda förbudet mot köp av sexuella tjänster har arbetet mot bl.a. prostitution fortsatt. Här kan t.ex. nämnas att sexualbrottskommitté i sitt betänkande, Sexualbrotten - Ett ökat skydd för den sexuella integriteten och angränsande frågor (SOU 2001:14), behandlar bl.a. frågor om koppleri och prostitution. Härvid görs vissa överväganden vad gäller förbudet mot köp av sexuella tjänster. Enligt kommittén bör bl.a. det straffbara området förtydligas och i viss mån utvidgas; t.ex. bör en person som utnyttjar den sexuella tjänsten men låter någon annan betala för den vara att se som gärningsman (s. 303 f). betänkande bereds nu i . Här kan också nämnas att Europeiska kommissionen lade fram ett förslag till rambeslut mot människohandel som sker bl.a. i syfte att utnyttja någon i prostitution. Efter ett mycket aktivt arbete i frågan från det svenska ordförandeskapet nåddes vid en politisk överenskommelse om merparten av innehållet i rambeslutet. En principöverenskommelse om resterande delar nåddes . Frågan om antagande av rambeslutet behandlas i . Vad gäller arbete i övrigt mot prostitution i EU kan här påpekas att regeringen redan i samband med införandet av den ovan nämnda lagen om förbudet mot köp av sexuella tjänster (prop. 1997/98:55 sid. 105) bl.a. uttalade att det faktum att tar steget att kriminalisera köp av sexuella tjänster är en viktig markering gentemot andra länder för att visa vår inställning i denna fråga. Här kan även nämnas att jordbruksministern (tillika jämställdhetsminister) vid upprepade tillfällen tydligt klargjort den svenska ståndpunkten i frågan (se t.ex. hennes tal vid för arbetsmarknads- och socialfrågor ). Här kan också nämnas att justitieministern i samband med en interpellationsdebatt (snabbprotokoll 2001/02:25) bl.a. anförde att han ville vara mycket tydlig i det att det inte är någon acceptabel lösning att ge legitimitet åt prostitutionsverksamhet genom att se prostitution som en godtagbar arbetsmarknad och jämställa bordeller och liknande med legitima affärsverksamheter. Enligt hans mening är sådana åtgärder både cyniska och uppgivna, och de bygger på en människosyn som det inte går att ställa sig bakom. Han anförde vidare att synen på prostitution inom bl.a. vissa av EU:s medlemsländer är allvarlig och att den på alla sätt bör motarbetas av den och av svenska EU-parlamentariker. Han angav vidare att han och övriga ministrar i regeringen kommer att i det internationella arbetet fortsätta med att ta upp den svenska synen på prostitution och propagera för den svenska modellen. Utskottet konstaterar inledningsvis att prostitution inte är förbjuden i ; däremot är det straffbart att köpa sexuella tjänster. En avsikt med denna reglering är att begränsa prostitutionen i största möjliga utsträckning som regleringen inte hindrar kvinnorna från att få hjälp. Utskottet delar motionärernas ståndpunkt att prostitution inte kan accepteras oavsett om den sker "frivilligt" eller ej. Sådan verksamhet bör i stället motarbetas på olika sätt. Här är inte minst sociala insatser av stor vikt. Som påpekas i motionerna inger den utveckling mot en legalisering av prostitutionen som finns i vissa av EU:s medlemsstater oro. Som redovisats ovan arbetar regeringen , i sina kontakter med bl.a. övriga medlemsländer i EU, aktivt mot en legalisering av prostitution och för att fler länder skall välja den svenska lösningen med en kriminalisering av köparen. Utskottet kan därför inte se att det nu skulle vara påkallat med något uttalande från sida med anledning av de här berörda motionsyrkandena. Utskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2001/02:U308 i berörd del och motion 2001/02:U273. vill för sin del anföra att det delar de bedömningar som framförs av justitieutskottet. Utskottet kan vidare konstatera att det tyvärr saknas en grundläggande samsyn mellan unionens medlemsländer på hur prostitution skall betraktas och åtgärdas. Det är dock utskottets uppfattning att åtgärder som innebär att prostitution ses som ett godtagbart yrke likställt med den övriga arbetsmarknaden är både cyniska och uppgivna. Detta bygger på en människosyn som utskottet inte delar. Det är därför nödvändigt att verkar för att vår syn på prostitution vinner gehör genom information, diskussion och debatt. Här har , regeringen, svenska EU-parlamentariker, andra politiker och inte minst frivilligorganisationer en mycket viktig roll att spela i opinionsbildningen inom unionen. Utskottet noterar med tillfredsställelse att bekämpandet av människohandel redan är en prioriterad fråga för regeringen. Denna syn har regeringen framfört i en rad internationella forum såsom , , och EU. Kampen mot människohandel pågår också inom ramen för ASEM (EU plus 10 länder i ). Utskottet vill här särskilt framhålla att vid utrikesministermötet i antogs en handlingsplan på svenskt initiativ för att bekämpa människohandel. Planen gäller främst förebyggande åtgärder, lagföring av misstänkta förövare samt skydd och hjälp till offren. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har avsatt medel för att intensifiera samarbetet mellan och om åtgärder mot människohandel. UD kommer dessutom att utarbeta en strategi för bekämpning av människohandel inom ramen för utvecklingssamarbetet. När det gäller den uppmärksammade domen i av i mål C-268/99: Etablering av egenföretagarverksamhet som avser prostitution konstaterar utskottet att domen gäller och holländska förhållanden. I förhållande till är den en logisk, om än olycklig, konsekvens av landets tillåtande reglering av prostitution. Regeringens uppfattning, såsom den har redovisats till i ett interpellationssvar av utrikesminister , är att domen inte påverkar möjligheter att fortsätta föra sin politik mot prostitution. Utskottet delar denna bedömning. Utrikesministern anförde följande: bör kunna fortsätta att motverka inte bara sådan prostitution som kan bedrivas här av svenska medborgare utan också sådan prostitution som kan bedrivas här av antingen EU-medborgare eller medborgare från sådana kandidatländer som omfattas av associeringsavtal. Bestämmelserna om etablering av egenföretagsamhet får begränsas av medlemsländerna om det är motiverat med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa. För att en nationell myndighet skall kunna göra undantag med hänvisning till allmän ordning, krävs det dock att det föreligger ett verkligt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar ett av samhällets grundläggande intressen. Det krävs då att medlemsstaten har vidtagit effektiva åtgärder för att övervaka och beivra även sådan verksamhet som utövas av de egna medborgarna. Detta villkor var inte uppfyllt i fråga om prostitution i Ne Domstolen konstaterade i stället särskilt att fönsterprostitution och gatuprostitution är tillåtet där och att det finns kommunala bestämmelser om dessa prostitutionsformer. Det är i och för sig en öppen fråga hur långtgående de nationella åtgärderna som motverkar prostitution måste vara för att man med framgång skall kunna hindra prostituerades rätt till inresa och vistelse med hänsyn till den allmänna ordningen. Enligt vår bedömning bör dock vi kunna tillämpa undantaget. Vi godtar nämligen inte prostitution över huvud taget. Genom sexköpslagen har vi också förbjudit inte bara koppleri och liknande utan också köp av sexuella tjänster. Till skillnad från i finns det alltså inte ens någon laglig marknad för prostitution i . När det gäller möjligheterna till inresa och vistelse i kan följande sägas. En ansökan om att få komma till för att bedriva prostitution som egenföretagare eller som anställd skulle avslås med motiveringen att verksamheten som sådan inte är accepterad i . Det finns ju inte någon laglig marknad för prostitution i . Om någon har rest in i och bedriver prostitution här kan också vederbörande avlägsnas ur landet.