bet · GT01MJU17 · 2006-02-23 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas 28 motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör vissa skogsfrågor. Motionerna tar upp frågor som rör lagstiftning, skogsnäringen, skogsbruk, skogsvårdsorganisationen, konsekvenser av stormen i samt skydd av skogsmark. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 17 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:MJ210, 2005/06:MJ449 yrkandena 10, 13 och 29, 2005/06:MJ519 yrkande 20 och 2005/06:MJ595 yrkande 11. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Reservation 4 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ440 yrkande 1, 2005/06:MJ449 yrkandena 3 och 6 samt 2005/06:MJ519 yrkande 16. Reservation 5 (m) Reservation 6 (fp) Reservation 7 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ383, 2005/06:MJ440 yrkande 6 och 2005/06:MJ449 yrkandena 2 och 7-9. Reservation 8 (m) Reservation 9 (mp) avslår motion 2005/06:MJ440 yrkande 7. Reservation 10 (m, kd) Plantering av skog på avslår motion 2005/06:MJ440 yrkande 9. Reservation 11 (m) avslår motion 2005/06:MJ440 yrkande 3. Reservation 12 (m) avslår motion 2005/06:MJ440 yrkande 10. Reservation 13 (m) avslår motion 2005/06:MJ595 yrkande 4. Skydd av skogsmark m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ323, 2005/06:MJ491, 2005/06:MJ523 yrkande 4 och 2005/06:MJ595 yrkande 8. Reservation 14 (kd) avslår motion 2005/06:MJ595 yrkande 9. Reservation 15 (m, kd) Behovet av biologisk mångfald avslår motion 2005/06:MJ449 yrkande 4. Reservation 16 (mp) avslår motion 2005/06:MJ449 yrkande 30. Reservation 17 (mp) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 28 motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör vissa skogsfrågor. Motionerna tar upp frågor som rör lagstiftning, skogsnäringen, skogsbruk, skogsvårdsorganisationen, konsekvenser av stormen i samt skydd av skogsmark. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 17 reservationer. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken (dir. 2004:70). Utredningen har antagit namnet (N2004:12). Utredaren skulle redovisa sitt uppdrag . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:139) beslutade regeringen att utredningen skulle lämna ett delbetänkande om utvärdering och översyn av . Utredningen redovisade uppdraget i delbetänkandet Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39). Enligt beslut vid regeringssammanträde har tiden för uppdraget förlängts till att redovisas (dir. 2005:99). Tiden har förlängts med hänsyn till att uppdraget enligt ursprungsdirektivet är mycket omfattande och har blivit försenat av uppdraget i tilläggsdirektivet. Den svåra stormen i försenar dessutom arbetet, då utredaren önskar ta del av bl.a. utvärdering av stormarbetet. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (m, fp, kd, mp, -) som relaterar till skogsvårdslagstiftningen med hänvisning till den pågående . Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (mp). Enligt motion 2005/06:MJ210 (m)är regelverket kring skogsbruket i fjällnära och svårföryngrad skog både svåröverskådligt och till stora delar inaktuellt med hänsyn till dagens skogsbruk samt de erfarenheter som gjorts kring återväxtfrågor. Regelverket behöver därför förenklas. Ransoneringskraven på större fastigheter bör skärpas, framhålls i motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 10. skall fastigheter med innehav av ha en plan för ett långsiktigt skogsbruk. Dessa planer fyller inte sin ursprungliga funktion, anser motionärerna och hänvisar till att överavverkningar i t.ex. och är tydliga bevis på detta. I motionens yrkande 13 begärs att skogsvårdslagen ändras så att konventionell avverkning inte får förekomma i svårföryngrad skog eller skyddsskog. Avverkning eller skogsåtgärder som syftar till att öka naturvärden eller uppfylla miljökvalitetsnormer får dock medges. Enligt motionens yrkande 29 bör ges i uppdrag att ta fram underlag och öka uppmärksamheten kring skogens små vattendrag. Motionärerna anser att ett starkare skydd för skogens vattendrag bör införas, då nuvarande hänsynsregler inte visat sig tillräckliga. Kantzoner mot vattendrag bör inte som klassas som produktiv skogsmark enligt 2 § skogsvårdslagen utan lyftas ut som naturvårdsimpediment som tillhör vattendraget. Ett generellt skydd för sådana kantzoner bör införas som inte konkurrerar med övriga naturhänsyn i 30 § skogsvårdslagen. En bred utredning bör tillsättas med uppgift att föreslå erforderliga ändringar i skogsvårdslagen, anser motionärerna. I motion 2005/06:MJ595 (kd) yrkande 11 begärs en översyn av lagstiftningen som kan öppna för möjligheten till ersättning för inskränkning i brukandet inom större fornlämningar och fornlämningsområden. De enskilda skogsägarnas kunskaper och intresse för kulturlämningarna i skogen är en stor tillgång, påpekar motionärerna. Ett fortsatt starkt engagemang beror dock på statens syn på förfoganderätten över marken. Dagens skogsägare måste på samma sätt som tidigare generationer ha rätten att bruka sin mark effektivt. Motion 2005/06:MJ519 (fp) tar upp frågan om förlängning av preskriptionstiden för olaglig skogsavverkning. På grund av den korta preskriptionstiden hinner skogsvårdsstyrelse och miljöåklagare sällan med att handlägga ärendena, hävdar motionärerna. Regeringen bör därför göra en översyn och förlänga preskriptionstiden för dylika miljöbrott (yrkande 20). Av direktiven till framgår att för att det skall gå att bedöma om skogsvårdslagen har den utformning som krävs för att på avsett vis kunna bidra till att uppfylla skogspolitikens mål behöver lagen utvärderas (dir. 2004:70). Även tillsynen över skogsvårdslagens efterlevnad skall utvärderas av utredaren. I skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) framhöll regeringen att det är av avgörande betydelse att information om dokumenterade natur- och kulturvärden finns tillgänglig vid planering av skogsbruksåtgärder. Regeringen aviserade också att det bör ske en utvärdering av om dessa s.k. skogs- och miljöredovisningar har fungerat som det är avsett. Utredaren skall därför även belysa i vilken utsträckning skogs- och miljöredovisningar har funnits tillgängliga i enlighet med lagstiftningen samt om dessa har innehållit den information som detta verktyg syftar till att tillhandahålla. Utredaren skall även lämna förslag till hur detta eller andra lämpliga verktyg kan utvecklas, i syfte att bidra till en kostnadseffektiv uppfyllelse av olika miljö- och kulturmiljömål som rör skogen. Den typ av frågeställningar som tas upp i motionerna 2005/06:MJ210 (m), 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkandena 10, 13 och 29, 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 20 samt 2005/06:MJ595 (kd) yrkande 11 kommer således att belysas inom ramen för uppdrag. I avvaktan på utredningens slutredovisning föreslår utskottet att motionerna i berörda delar lämnas utan vidare åtgärd från sida. När det gäller motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 29 om skydd av skogens vattendrag vill utskottet därutöver tillägga att det framgår av regleringsbrevet för avseende att myndighetenskall redovisa hur den har arbetat för att bidra till uppfyllandet av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden (m, fp, mp, -) om skogsnäringen respektive skogspolitik med hänvisning till att frågorna uppmärksammas inom ramen för den pågående . Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp) och 7 (mp). I motion 2005/06:MJ440 (m) yrkande 1 framhållsvikten av att svenskt skogsbruk ges förutsättningar att fortsätta att vara konkurrenskraftigt så att kan behålla sin världsledande position vad gäller skogsindustrin och dess produkter. En förutsättning för att skall kunna behålla sin position är att investeringar i ny kapacitet och effektivare anläggningar hamnar i landet. I annat fall kommer den inhemska produktionen gradvis att minska i betydelse och skogsbruket därmed att minska sitt bidrag till ekonomi. Motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 16 framhåller varje skogsägares ansvar för och egenintresse av att sköta sitt skogsföretag för en långsiktig god marknadsekonomisk tillväxt. Motion 2005/06:MJ449 (mp, -) tar upp behovet av tillämpbara analyser. En mer differentierad syn på skogsbruket och de nyttigheter som detta skall producera behövs. Behoven och förutsättningarna skiljer sig åt såväl regionalt som mellan ägarkategorier. Datainsamling, utvärdering och skogliga analyser måste därför göras med beaktande av dessa skillnader. Vidare måste de skogliga analyserna ges ökad prioritet (yrkande 3). I yrkande 6förordasen skogspolitik som bidrar till att skogsekosystemens naturliga funktioner och processer upprätthålls som inhemska växt- och djurarter kan fortleva under naturliga betingelser i livskraftiga bestånd. I direktiven till skriver regeringen att utvärderingen skall ta som utgångspunkt att grunderna för den gällande skogspolitiken ligger fast (dir. 2004:70). Skogen och skogsnäringen skall vara ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbar. Skogsbruket är en självbärande näring, och ekonomiska bidrag bör därför inte lämnas till normala åtgärder i ett hållbart skogsbruk. Utgångspunkten innebär också att skogspolitikens två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, ligger fast. Vad denna avvägning mellan skogspolitikens båda jämställda mål betyder vid genomförandet av skogspolitiken skall belysas i ett bredare samhällsperspektiv av utredaren. Inriktningen skall innebära ett hållbart förvaltande av naturresursen skog med bibehållen handlingsfrihet för framtiden. Statens respektive skogsnäringens ansvar för genomförande av skogspolitiken skall förtydligas. Utredaren skall i första hand utgå från att det statliga åtagandet inte skall öka i omfattning. Av direktiven framgår vidare att de förändringar av skogsnäringens villkor som skett skall beaktas. Några av de faktorer som påverkat skogspolitiken och som av det skälet skall analyseras är EU-medlemskapet, , internationell skogspolitik, skogsforskningens villkor, miljö- och konsumentkrav, förändringar i privatskogsbruket när alltfler skogsägare inte bor på och brukar sin fastighet samt den fortgående internationaliseringen av skogsindustrin och virkesmarknaden. Globalt och inom EU har mål om att utarmningen av biologisk mångfald skall upphöra 2010 antagits. Enligt regeringen skall virkesförsörjningsfrågorna särskilt belysas, liksom det svenska skogsbrukets långsiktiga inriktning och utvecklingsmöjligheter på en internationell marknad med ökad konkurrens. De ökande och konkurrerande anspråken på råvaran skall också belysas. Utskottet konstaterar att de frågor som tas upp i motionerna 2005/06:MJ440 (m) yrkande 1, 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkandena 3 och 6 samt 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 16 kan antas bli föremål för utredarens uppmärksamhet. Några särskilda uttalanden från med anledning av motionerna är därför inte påkallade. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till den pågående ett antal motionsyrkanden (s, m, mp, -) som rör skogsbruk. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (m)om plantering av skog på med hänvisning till att möjligheten till sådan plantering föreligger. Jämför reservationerna 8 (m), 9 (mp), 10 (m, kd) och 11 (m). Enligt motion 2005/06:MJ383 (s)bör kraftfulla åtgärder sättas in för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring. Motion 2005/06:MJ440 (m) yrkande 6 framhåller vikten av skogsgödsling. Med lämpliga skötselmetoder skulle tillväxten i de svenska skogarna kunna öka ytterligare, påpekar motionärerna och hänvisar till försök som visat att tillväxten i vissa delar av landet skulle kunna fyrdubblas om ungskogen gödslades. I motionens yrkande 7 lyfts även skyddsdikning fram som en metod för att öka tillväxten i de svenska skogarna ytterligare. I områden som redan är dikade bör det enligt motionärerna vara möjligt att utan anmälan restaurera diken, särskilt i samband med nyplantering. I de fall tidigare dikningssystem påverkats kraftigt av t.ex. stora stormfällen bör ny dikning tillåtas på arealer som varit dikade. Enligt motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 2 bör lokala och regionala förhållanden spela en större roll i skogsbruket. I finns stora regionala skillnader i skogslandskapet i form av en mångfald av skogstyper, ägandeformer, industristrukturer samt natur- och kulturvärden. Trots dessa skillnader är dock skogsbruket förvånansvärt enhetligt, påpekar motionärerna. Även de lokala förutsättningarna bör spela en större roll i skogsbruket. Med lokala förutsättningar avses såväl naturförhållanden, landskapsbild och friluftsintressen som val av föryngringsmetod, hyggesavgränsning och ransoneringsaspekter. I motionens yrkande 7 begärsen utredning om hur plantageskogsbruket skall kunna minimeras i trakter där detta redan är omfattande. Yrkande 8 tar upp frågan om ökade satsningar på kontinuitetsskogar. Motionärerna framhåller att kunskaperna om och den praktiska erfarenheten av kontinuitetsskogsbruk är bristfälliga. En inventering som på beståndsnivå lokaliserar och beskriver kvarvarande kontinuitetsskogar bör därför skyndsamt genomföras. En sådan inventering utgör enligt motionärerna ett viktigt kunskapsunderlag för framtida rådgivning till markägare kring alternativa skogsbruksmetoder. I yrkande 9 framhålls behovet av åtgärder för ökad variation och mångfald i skogsbruket samt ökade omloppstider. Enligt motionärerna är det för ett paradigmskifte eller åtminstone en kraftfull satsning på ett diversifierat skogsbruk. Motion 2005/06:MJ440 (m)tar upp frågan om plantering av skog på överbliven åker. Efter EU:s senaste jordbrukspolitiska beslut kommer lönsamheten i främst spannmålsodlingen att påverkas negativt, hävdar motionärerna. Därtill finns det också beroende på jordbrukspolitiken en stor areal trädesmark som inte får odlas. En alternativ användning av denna mark vore enligt motionärerna att återföra den till produktiv skogsmark (yrkande 9). Av direktiven till Skogsutredningenframgår att en viktig ambition bakom avregleringen och omläggningen av skogspolitiken var att mångfalden av brukningsmetoder skulle främjas, till gagn för landskapsbild, landsbygdsutveckling och biologisk mångfald (dir. 2004:70). Utredaren skall bedöma hur väl produktions- och miljömålen har uppfyllts och beskriva behov av vidareutveckling av mätinstrument för de skogspolitiska målen. Eventuella målkonflikter inom skogspolitiken och mellan skogspolitiken och andra politikområden skall belysas. Enligt direktiven skall det långa tidsperspektiv som gäller för växande skog särskilt beaktas. Enligt regeringen innebär svårigheten att bedöma de långsiktiga effekterna av t.ex. nya regler för skogsskötsel att möjligheter till stor variation i formerna för brukandet bör vara norm. Utredaren skall särskilt uppmärksamma såväl effekterna av tidigare skogsbruksmetoder som pågående arbete och forskning kring nya metoder för skogsbruk. Även framtida klimatförändringar och klimatpolitikens påverkan på svenskt skogsbruk skall beaktas. I direktiven hänvisas till att i regeringens skrivelse Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) uppmärksammades problemet med att röjning av ungskogar har minskat sedan skogsvårdslagens krav på gallring och röjning slopades . Särskilda åtgärder för att minska arealen skog med akut röjningsbehov skall därför omfattas av utredarens förslag. De frågeställningar som tas upp i motionerna 2005/06:MJ383 (s), 2005/06:MJ440 (m) yrkandena 6 och 7 och 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkandena 2 och 7-9 kommer således att belysas inom ramen för . Motionerna bör därför inte föranleda någon ytterligare åtgärd av . När det gäller frågan om plantering av skog på överbliven åker vill utskottet anföra följande. Den jordbruksreform som beslutades innebar ingen ändring vad gäller pliktträda. På trädan är det inte tillåtet att odla för livsmedels- och foderändamål. Däremot finns det möjlighet att odla för energi- och industriändamål samt foder till den egna gården. Det är fullt möjligt att återföra till skogsmark. Det innebär dock att inget gårdsstöd betalas ut. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ440 (m) yrkande 9 lämnas utan att vidtar någon ytterligare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) om skogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet, med hänvisning till vad regeringen anför i budgetpropositionen för och vad som föreskrivs i regleringsbrevet för . Jämför reservation 12 (m). Enligt motion 2005/06:MJ440 (m) yrkande 3bör skogsvårdsorganisationen inte bedriva uppdragsverksamhet gentemot skogsägarna. Det är enligt motionärerna olämpligt att uppdragsverksamhet bedrivs av en myndighet, särskilt som denna skall utöva tillsyn över skogsvården. Risken för jäv är uppenbar som det finns en marknad där dylika tjänster tillhandahålls. Staten bör inte ägna sig åt näringsverksamhet, framhåller motionärerna. beslutade , i enlighet med regeringens förslag, att fr.o.m. sammanföra och de regionala skogsvårdsstyrelserna till en nationell myndighet med benämning (bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:107 och 2005/06:108). När det gäller skogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet framgår av budgetpropositionen för , utgiftsområde 23, att denna alltid har utgjort en betydande del av organisationens verksamhet. Som regeringen anför är verksamheten självfinansierad och utgör ett viktigt inslag i en lokalt spridd distriktsorganisation, som ger organisationen ökade kontaktytor och trovärdighet mot skogsägare, entreprenörer och skogliga tjänstemän. är uppdragen enligt regeringen ett viktigt verktyg för att genomföra skogspolitiken. Av regleringsbrevet för avseende framgår att uppdragsverksamheten skall bidra till de skogspolitiska målen genom att tjänster tillhandahålls berörda aktörer. Verksamheten skall bedrivas med hög kvalitet och full kostnadstäckning. Utskottet är inte berett att föreslå något särskilt uttalande av med anledning av motion 2005/06:MJ440 (m) yrkande 3. Motionen avstyrks i berörd del. Konsekvenser av stormen i Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) om inriktningen på återstående stöd efter stormen i med hänvisning till regeringens förslag till fördelning av de medel som har avsatts till att finansiera återbeskogningsåtgärder efter stormen. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (kd) om särskilda krav på , med hänvisning till att bolaget är en kommersiell aktör. Jämför reservation 13 (m). I motion 2005/06:MJ440 (m) anförs att det som återstår av stödpaketet efter stormen är planteringsstöd. Motionärerna anser att stödet bör utgå utan styrande inriktning vad gäller val av plantmaterial (yrkande 10). Enligt motion 2005/06:MJ595 (kd) yrkande 4 är det rimligt att ställa särskilda krav på som statligt bolag i en katastrofsituation. En särskild bedömning bör göras av hur ställning och resurser kan användas för tillvaratagande, lagring och transport av virke. bör även kunna utnyttjas för att i vissa fall byta mark med markägare som förlorat en stor del av sitt skogsinnehav. Regeringen har utarbetat ett förslag till fördelning av de sammanlagt som har avsatts till att finansiera återbeskogningsåtgärder efter stormen i . Bedömningen är att ca måste återbeskogas, varav ca är stödberättigade objekt. I samband med budgetpropositionen anslogs därför ett särskilt stöd på för . Skogsindustrin i den stormdrabbade regionen är enligt regeringen inriktad på att hantera barrträvirke. , som har undersökt frågan, bedömer att merparten av arealen kommer att återbeskogas med barrskog eller barrskogsdominerad blandskog. bedöms komma att återbeskogas med lövträd. Regeringens förslag innebär att stöd ges till återbeskogning genom plantering av barrskog, lövträdsdominerad blandskog och ädellövskog samt till naturlig föryngring av viltskadekänsliga trädslag inom stängsel. Utskottet konstaterar att en princip i arbetet har varit att kostnaden för den enskilda skogsägaren skall bli densamma oavsett vilken typ av återbeskogningsåtgärd som väljs. Vidare konstateras att innan stödet kan börja betalas ut måste en notifieringsprocess ske där får möjlighet att granska och godkänna förslaget. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ440 (m) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. Beträffande motion 2005/06:MJ595 (kd) yrkande 4 om att ställa särskilda krav på i en katastrofsituation vill utskottet erinra om att är en kommersiell aktör på virkesmarknaden. De uppgifter motionärerna föreslår skall läggas på bolaget är myndighetsuppgifter. Utskottet konstaterar att har bolaget haft möjlighet att på kommersiella villkor ställa resurser till förfogande för andra skogsägare. Utskottet föreslår därmed att motionen i berörd del lämnas utan att gör något särskilt uttalande i frågan. Skydd av skogsmark m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (s, kd, c) om reservatsbildning och hantering av nyckelbiotoper, med hänvisning till ett uppdrag åt Statskontoret och den pågående . Ett motionsyrkande (mp, -) om behovet av biologisk mångfald i hela avstyrks med hänvisning till vad utskottet anfört i samband med behandlingen av miljömålspropositionen. Jämför reservationerna 14 (kd), 15 (m, kd) och 16 (mp). I motion 2005/06:MJ491 (c, s) anförs att en genomgripande utvärdering av naturreservatspolitiken bör göras, både vad gäller syftet att bevara höga naturvärden och biologisk mångfald samt vilka effekter politiken får på ekonomi och sysselsättning i berörda områden och för landet som helhet. Enligt motion 2005/06:MJ323 (c)börett moratorium gälla tills vidare för inköp av mark till reservat i avvaktan på att behov och förutsättningar för verksamheten klargörs. Skälen är bl.a. att avverkningspotentialen i skogsbruket har minskat kraftigt genom de begränsningar som införts genom reservatsbildning och andra miljöhänsyn och att restriktionerna för skogsnäringen sällan har beaktats när det gäller sysselsättningen i landet. Vidare anser motionärerna att det är oklart vad den nuvarande strategin med reservatsbildning egentligen innebär för den biologiska mångfalden. Enligt motion 2005/06:MJ523 (c) yrkande 4 bör i första hand statligt ägd skog avsättas till reservat framför privatägd skog när likvärdiga skyddsvärden finns att tillgå. I motion 2005/06:MJ595 (kd) yrkande 8 begärsatt ersättning för reservatsbildning inte skall utgå på statlig mark, inklusive mark. Enligt motionens yrkande 9behöver den administrativa hanteringen av nyckelbiotoper, inklusive information och samråd med markägare, bli mer flexibel. Vidare måste staten ta ansvar för att det administrativa arbetet förblir rättssäkert. Motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 4 lyfter fram behovet av biologisk mångfald i hela . Motionärerna framhåller att biologisk mångfald inte är något som skall skötas i ett län eller en landsända utan miljömål för skogen bör regionaliseras och genomföras i hela . Detta synsätt bör också avspeglas i medelstilldelning och styrning från och . Vidare framhålls att för ökad och bibehållen biologisk mångfald i skogen behövs ytterligare fokus på förvaltning, inte minst med tanke på klimatförändringar, fragmentering av landskapet och insikten att mycket av mångfalden är en följd av brukande. Landskaps- och helhetsperspektiv är nödvändiga liksom att bevara omistliga värden och enskilda hotade arter inom isolerade områden. Slutligen måste den biologiska mångfalden ses ur ett socialt och kulturellt perspektiv med lokal förvaltning som en möjlighet. Utskottet har i samband med behandlingen av miljömålspropositionen uppmärksammatregeringens avsikt att låta Statskontoret utreda på vilket sätt statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen när det gäller delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark och därefter återkomma till i denna fråga (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr.