bet · GT01UU9 · 2006-03-14 00:00:00 — Det är utskottets uppfattning att frånvaron av en universellt accepterad definition av terrorism är ett problem och innebär risk för godtycklighet i rättsskipningen. Enighet om en definition och om en konvention mot terrorism skulle avsevärt underlätta det internationella samfundets kamp mot terrorismen. Eftersom terrorismen alltmer utvecklats till ett globalt problem behövs också en universell definition och konvention. I () har under ett halvt sekel pågått ett arbete för att komma fram till en definition av terrorism som alla medlemsländer kan enas om. Senast vid gjordes stora ansträngningar, också med svenskt stöd, att nå framgång i denna fråga. lyckades dock inte nå enighet om grundvalarna för det fortsatta arbetet med en övergripande konvention mot terrorism, vilket utskottet beklagar. Toppmötesdeklarationen innebar ett åtagande om att under den 60:e generalförsamlingen slutföra förhandlingarna om den övergripande konventionen mot terrorism. Enligt vad utskottet inhämtat pågår detta arbete. En viktig utestående fråga i förhandlingarna om konventionen handlar om definitionen av terrorism. Andra viktiga frågor rör konventionens tillämpningsområde och förhållandet till framför allt den humanitära rätten. Väl medvetna om den svåra situationen att nå framgång i dessa förhandlingar till följd av de meningsmotsättningar som föreligger finner utskottet det angeläget att världssamfundet i enlighet med åtagandet från toppmötesdeklarationen slutför förhandlingarna om konventionen. har i detta arbete givits en central och ledande roll dels genom uppdrag som ordförande för generalförsamlingen, dels genom det internationella nätverk av 14 stats- och regeringschefer för som statsminister tagit initiativ till. Ett viktigt möte inom ramen för nätverket hölls i . , som har ett stort intresse för frågor om FN:s reformarbete, följer dessa processer på olika sätt, bl.a. genom föredragningar och skriftligt underlag från Regeringskansliet.3[fick utskottet t.ex. en föredragning av statssekreterare och träffade , personlig representant i nätverket för president. Utskottet har också tagit del av ett skriftligt underlag om FN-reformprocessen och svensk FN-reformpolitik. kommer utskottet att få en föredragning av utrikesrådet om aktuella frågor i FN:s reformarbete.] Enligt vad utskottet erfarit kommer diskussioner om en FN-strategi mot terrorism att inledas . FN:s generalsekreterare har i samband med ett internationellt möte i lagt fram ett förslag till ett fempunktsprogram (de fem D:na). Programmets första punkt säger att missnöjda grupper skall avrådas från att välja terrorism som taktik för att nå sina mål (dissuade). Enligt punkt två i programmet skall terrorister förhindras att komma över hjälpmedel för att genomföra terroristattacker (deny). Vidare föreslås i programmet att stater skall avskräckas från att stödja terrorism (deter). Programmets fjärde punkt säger att staters förmåga att förhindra terrorism bör utvecklas (develop). Generalsekreterarens femte punkt säger att de mänskliga rättigheterna skall försvaras i kampen mot terrorism (defend). Enligt utskottets mening är det angeläget att en konvention kan antas med konsensus. En övergripande och internationellt erkänd konvention mot terrorism innebär dock inte svaret på alla frågor för framtiden. Utskottet ser därför positivt på arbetet med en FN-strategi mot terrorism baserad på det förslag som lämnats av generalsekreteraren. Utskottet menar att det är enkelt att instämma i generalsekreterarens fempunktsprogram och anser att detsamma nu bör utvecklas som element för en mer konkret strategi mot terrorism. Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2005/06:U248 (m) yrkande 4, 2005/06:Ju564 (kd)yrkande 1, 2005/06:U270 (kd) yrkande 3 samt 2004/05:U3 (mp) yrkande 5. I en enskild motion väcks förslag om att verka för att ordet självmordsbombare ersätts med något annat ord. Utskottet vill med anledning härav erinra om devisen Cæsar non supra grammaticos4[Kejsaren står inte över de språklärde (med innebörden: myndigheterna kan inte styra språkutvecklingen). Uttryck myntat på kyrkomötet i då felaktigt använde ordet schisma såsom feminium och han, när misstaget påpekades, befallde att schisma skulle ha detta genus.]. Därmed avstyrks motion 2004/05:U318 (c) yrkande 1. Terrorismens orsaker och mål I den enskilda motionen 2004/05:Fö212 (m) yrkande 1diskuteras terrorismens orsaker och mål. Motionären anser att det inte går att förklara terroristers agerande enligt västerländska politiska normer, eftersom terrorister inte resonerar på det sätt som demokrater gör. Enskilda terrorister kommer från många olika länder, men det är bara ett fåtal länder som aktivt stött terrorister och som därmed är medansvariga för dåden. Dessa länder har gett terrorister möjlighet att träna, ha baser, finansiera sin verksamhet och planera terrorattacker utifrån sina territorier. De länder som samarbetat med och understött terrorismen är alla icke-demokratiska länder, med stort internt förtryck och stora sociala orättvisor. Den terrorism som givits prov har inte utveckling som mål. Terrorn är starkt ideologisk och har religiösa utgångspunkter, även om dessa inte omfattas av många. Terrorism är på intet sätt karakteristiskt för islam. Terrorn kan inte hindras av biståndsinsatser, eftersom terrorns mål inte är fattigdomsbekämpning. Däremot är biståndsinsatser nödvändiga för att undanröja den fattigdom som utgör grund för folkligt stöd för extrema organisationer. Terrorismens ledarskap är dock inte sprunget ur fattigdom, utan har tvärtom tillgång till betydande resurser. Också i den enskilda motionen 2005/06:U247 (m) yrkande 1 framför motionären ett likalydande resonemang. Lika lite som det finns en internationellt accepterad definition av terrorism finns det några heltäckande och allmänt vedertagna förklaringar till varför terrorism uppstår. Vissa försök att förklara utgår från individens perspektiv medan andra utgår från situationen i ett specifikt land eller område. Åter andra ser en global och historisk bakgrund. Här är inte platsen att ge ett entydigt svar på frågan om terrorismens orsaker och mål. I försöken att hitta tänkbara förklaringar till terrorismen är det dock inledningsvis angeläget att visa på utvecklingen . Vid de föredragningar utskottet tagit del av har det tydligt framgått att drivkrafterna bakom dagens terrorattacker i vissa fall är religiösa medan tidigare drivkrafter främst varit politiska. Såväl forskare som företrädare för och Säkerhetspolisen har, som framgått tidigare i detta betänkande, vid föredragningar inför utskottet talat om framväxten av en islamistisk extremism som kärnan i dagens internationella terrorism. I den muslimska världen finns det flera organisationer som med olika medel strävar i islamistisk eller fundamentalistisk riktning, t.ex. Muslimska och Hamas. Historiskt sett finns det många olika orsaker till terrorism. Terrorismens mål har skiftat från högst begripliga politiska mål till ytterst förvirrade religiösa eller utopiska visioner. Utskottet har redan i ett tidigare avsnitt varit inne på skillnaden mellan politiskt och religiöst motiverad terrorism. Som en bakgrund till dagens terrorism har, vid föredragningar inför utskottet, jämförelser gjorts mellan terrorgrupperna under framför allt och dagens terroristgrupper. Vid en sådan jämförelse kan konstateras att den terrorism som helt dominerade bilden tidigare var politiskt grundad, medan den har religiösa drivkrafter. Dagens religiösa terrorism har olika målsättningar och en flytande organisation i form av nätverk. Den politiska terrorismen hade väl formulerade mål och gjorde avvägningar om hur man effektivast, oftast med våld, kunde nå dessa. När våld utnyttjades riktades det främst mot specifika, högt uppsatta personer. Grupper som Röda armé-fraktionen i hade också en tät hierarkisk organisation. Dagens islamistiska terrorism, som Säkerhetspolisen och flera forskare valt att beteckna den, är dock snarare ett löst nätverk med som centrum och olika grupper av religiöst-ideologiskt inspirerade anhängare i cirklar utanför. Hos fundamentalistiskt religiösa terrorister återfinns dock ett antal gemensamma drag, vare sig de har sin bakgrund i kristna traditioner, som Oklahomabombaren , eller i islam, som anhängare. Gemensamt är att de alla har en utpräglat svartvit världsbild, baserad på kamp mellan ont och gott. Den egna världsåskådningen anses ofelbar och de är låsta vid apokalyptiska undergångsscenarier som kräver kraftfulla självförsvarsåtgärder. Därför kan de självmant isolera sig i en strävan att upprätta ett idealiserat och harmoniskt ursamhälle eller kalifat. Gemensamt är också att religionen tillskrivs en betydande roll. Den extrema eller militanta islamismen har blivit en ideologisk bas för internationell terrorism och har givit liv åt föreställningen om en historisk antagonism mellan den muslimska och den västerländska civilisationen. Islamister och en del forskare och debattörer i väst talar, ibland med hänsyftning på Huntington5[Jfr bok The Clash of Civilizations and the Remaking of World Order. ], om ett civilisationernas krig som den ofrånkomliga utvecklingen när det gäller förhållandet mellan väst och den muslimska världen. Denna bild av en civilisationernas kamp är dock starkt ifrågasatt. Enligt t.ex. direktören för Programs at the i , Zeyno Baran6[I artikeln Fighting the War of Ideas i , . ], är islam och västvärlden inte inbegripna i något civilisationernas krig. Däremot anser han att västvärlden dragits in i kampen mellan två konkurrerande inriktningar inom dagens islam. Förespråkare för den första tror att islam är förenlig med en utveckling mot en sekulariserad demokrati och grundläggande rättigheter. Förespråkare för den andra är övertygade om behovet av att ersätta den nuvarande världsordningen med ett nytt kalifat. Utskottet har i annat betänkande (bet. 2005/06:UU8 Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde) närmare utvecklat dessa tankegångar. Utskottet vill särskilt lyfta fram det angelägna i att kampen mot terrorismen inriktas på terrorismens orsaker och mål, vilket enats om i ett uttalande . Enligt måste man, om kampen mot terrorismen skall bli effektiv på lång sikt, ta itu med terrorismens orsaker. Radikalisering och rekrytering till terrorism hör nära samman med detta. uppmanade därför ministerrådet att upprätta en långsiktig strategi och handlingsplan i dessa båda frågor. Detta arbete har pågått , och en strategi och handlingsplan för att motverka radikalisering och rekrytering antogs av . Strategin för att motverka rekrytering och radikalisering utgör en del av EU:s övergripande strategi för att bekämpa terrorism.Utskottet anser det vara problematiskt att handlingsplanen inte är offentlig. I den offentliga debatten om terrorismen och dess orsaker finns det företrädare för en uppfattning som påpekar att terrorism sällan har organiserats av maktlösa och fattiga men däremot av relativt välutbildade personer som sagt sig vara deras företrädare. Bakom den terrorism fanns framför allt unga jurister och författare. 1800-talets bombkastande ryska anarkister rekryterades framför allt bland studenter. Forskarna har i en FOI-studie hänvisat till tyska och italienska studier av medlemmar i och Baader-Meinhof-ligan som visar på samma över- och medelklassbakgrund.7[och , Tankar om terrorism. Två studier kring ett modernt fenomen, FOI-R-0494-SE, .] Dagens islamistiska terrorism passar in i detta mönster. Den internationella terrorismens rekryteringsmönster är komplexa och låter sig inte sammanfattas fullt ut i det här sammanhanget. Islamistiskt orienterade terrornätverk som eller Hamas bärs dock inte främst upp underifrån, utan via resursstarka och målmedvetna finansiärer. Dessa grupper kan ibland profitera på människors utsatthet. De rekryterar för sina ändamål också personer uppvuxna både i och . Detta framkommer bl.a. i en bok av den amerikanske psykiatrikern och f.d. CIA-agenten , i vilken 172 internationella islamistiska terroristers bakgrund studeras.8[, "", , 2004.] Sagemans studie fokuserar på islamistiska terrorister vars räckvidd varit global i bemärkelsen att målen i första hand varit västerländska (bombningar av amerikanska ambassader, , m.m.). Inhemska upprorsrörelser (t.ex. Kashmir, , , ) lämnas utanför studien. I en annan undersökning har . Krueger och från studerat israeliska och arabiska terrorister i och funnit att de allra flesta har en standard över fattigdomsgränsen och en utbildning motsvarande minst svenskt högstadium.9[. Krueger och , Education, Poverty, Political Violence and Terrorism: Is There a Causal Connection?, NBER Working Paper No. 9074, .] Också den svenske islamologen har i boken , terror och tolerans resonerat om hur det i den icke fullbordade moderniseringen av islamiska samhällen, till följd av bristfälliga utbildningssystem och dåliga utsikter på arbetsmarknaden, har kunnat skapas en jordmån för rekrytering av terrorister. Utan tvivel är det lättare att rekrytera terrorister i miljöer av fattigdom, orättvisor, förtryck och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Naturligtvis är det så att fattigdom och förtryck inte direkt skapar terrorism. Orsakssambanden mellan fattigdom och terrorism är mer komplexa. Det är inte heller de enda orsakssamband som finns. Det går inte att bortse från att upplevelsen av förtryck, vanmakt och orättvisor, både inom och mellan nationer samt mellan den rikare i-världen och den muslimska världen respektive tredje världen ger en jordmån för politisk och religiös extremism som kan utnyttjas av hänsynslösa ledare. Fattigdom och förtryck när därmed den extrema fundamentalism och extremism som många terroristorganisationer rider på. Därför krävs en ökad satsning på fattigdomsbekämpning och demokratifrämjande insatser för att förebygga terrorism på lång sikt. Även om sambanden mellan fattigdom och terrorism inte är direkta innebär fattigdom och utanförskap förutsättningar för terrorister och extremister att få ett brett stöd. Det gäller särskilt i samhällen där en stor majoritet känner sig utsatta, frustrerade och förfördelade. Det utanförskap som skapar förutsättningar för framväxten av extremism och fundamentalism handlar om utanförskap i olika avseenden: politiskt, ekonomiskt, kulturellt och kommunikationsmässigt. Globaliseringen kännetecknas av ökade ekonomiska, kulturella och kommunikationsmässiga utbyten. Utskottet, som anser att globaliseringen i grunden är en positiv process, menar att den dels kan uppfattas både som lockande och skrämmande, dels kan uppfattas både som tillgänglig och icke-tillgänglig för många människor i fattiga utvecklingsländer och i delar av den muslimska världen. Globaliseringen har också inneburit att de logistiska och infrastrukturella förutsättningarna för internationell terrorism har gynnats. Också avsaknaden av demokrati och mänskliga rättigheter bidrar till missnöje. I länder med korrupta och icke-demokratiska traditioner och där de mänskliga rättigheterna systematiskt kränks kan missnöjet inte ta sig uttryck genom politisk verksamhet, deltagande och opinionsbildning. Att man i vissa diktaturstater inte tillåter yttrandefrihet och fri opinionsbildning gör att det inte är tillåtet att diskutera samhällsproblemen fritt. Missnöjet gror i stället underjordiskt för att ibland ta sig våldsamma uttryck. De inhemska ledarna kan ha intresse av att avleda missnöjet från de inhemska problemen och hellre låta det kanaliseras gentemot andra intressen. I samband med demonstrationerna mot Muhammedkarikatyrerna har det t.ex. i icke-demokratiska regimer kunnat blossa upp våldsamma demonstrationer mot västliga intressen, däribland mot den svenska ambassaden i , utan att polisiära myndigheter satt stopp för de våldsamma demonstrationerna och skadegörelsen. Terrorismens orsaker kan sökas i konkreta konfliktsituationer och mer generellt i politiska uppfattningar och värderingar. I de fall terrorismens orsaker kan föras tillbaka på konkreta politiska konfliktsituationer kan konfliktlösning anses vara ett användbart verktyg för att motverka terrorismen. Enligt utskottet är det riskabelt att underskatta kraften i det ideologiskt grundade hatet mot frihet, demokrati, sexuell frigörelse, mäns och kvinnors lika rättigheter och möjligheter samt respekt för alla människors lika värde. Det är ett hat som särskilt drabbar men som i grunden riktar sig mot samtliga de värderingar som bär upp västvärlden - betoningen av individen, kvinnors och mäns jämställdhet och frigörelse från traditioner och auktoriteter som anses förlegade och hämmande för utvecklingen. Mot detta vill islamistiska fundamentalister ställa lydnad mot religiösa auktoriteter, solidaritet med kollektivet och trohet mot gamla traditioner. En gemensam nämnare för terrorismen är att den kan föras tillbaka på kategoriska uppfattningar om hur samhällsordningen och statsskicket inte bara bör utan också måste vara. Dessa uppfattningar kan ha sin bakgrund i ett socialt, ideologiskt, politiskt eller religiöst sammanhang. I den delen skiljer sig terrorister inte från andra politiska aktörer. Skillnaden går vid det absoluta i de egna föreställningarna och i valet av medel. Terroristen har en kompromisslöshet i förhållande till de ideal som önskas realiseras. Terroristen har också en maximalistisk inställning om att vinna allt eller inget. Därmed saknas den pragmatiska inställning som gör att terroristerna är villiga att acceptera spelreglerna i en konventionell demokratisk politisk process som innebär att parter, genom förhandlingar och kompromisser, ger och tar. De mål terroristen satt upp är absoluta och så avgörande att konventionella demokratiska processer avvisas som oacceptabla eller direkt illegitima. Utskottet har i många sammanhang, t.ex. i betänkande 20005/06:UU8, givit uttryck för uppfattningen om behovet av demokratisering av auktoritativa och totalitära stater i och i vissa länder i den muslimska världen. Öppenhet och frihet som följer av demokratisering kan skapa större utrymme för fundamentalistiska grupper, terroristgrupper och andra grupper som är motståndare till demokratisering. Även terroristaktiviteter kan komma att riktas mot demokratiseringsprocessen. Globaliseringen, vilken kännetecknas av ökade ekonomiska, kulturella och kommunikationsmässiga utbyten, innebär en påverkan såväl på västvärlden som på den muslimska världen. Forskaren framhöll vid sin föredragning inför utskottet att islamistiska extremister uppfattar sig bedriva ett försvarskrig mot västvärldens inverkan och påverkan på muslimska länder och områden. Kvinnliga terrorister förekommer på flera håll i världen men är inte särskilt vanligt förekommande. Forskningen om kvinnor som terrorister är begränsad.10[Boken av Luisella de Cataldo Neuburger och är ett av få exempel.] Utskottet vill dock i denna del hänvisa till den viktiga skildringen och jämförelsen av kvinnliga självmordsbombare i och i av författarinnan . Hon har i kartlagt kvinnorna som utfört fruktansvärda attentat och försökt förklara bakgrunden. Resultatet som hon publicerat i boken svarta änkor stoppades i sin ryska utgåva av de ryska myndigheterna. Det stora antal kvinnliga självmordsbombare som kunnat förknippas med den tjetjenska konflikten inger oro och gör det, enligt utskottets mening, angeläget att framtida forskning ytterligare fokuserar på kvinnors utsatta situation och risk att rekryteras till terrorism.11[I boken som vapen - En bok om självmordsbombare, av , finns ett särskilt kapitel (kapitel 10) om kvinnliga självmordsbombare i och på .] Enligt vad forskaren uppgivit för utskottet finns exempel på hur Hamas och Islamiska vid olika tillfällen har tvingat in unga kvinnor i terrorverksamhet sedan de flytt undan tvångsäktenskap. Forskningen om terrorism och terrorismens orsaker är relativt omfattande. ägnas dock, relativt sett, stora resurser åt forskning om operativa insatser som oftast är av taktisk karaktär. Utskottet anser att det parallellt är nödvändigt också med ökad insikt om terrorismens orsaker och strategiska utgångspunkter för att bättre rikta preventiva insatser. I bedrivs forskning om terrorism vid flera olika myndigheter och forskningsinstitutioner, såsom vid (), , och Försvarshögskolan. () är en myndighet under Försvarsdepartementet, vars kärnverksamhet är forskning, metod- och teknikutveckling samt genomförande av utredningar till nytta för försvar och säkerhet. Verksamheten är i huvudsak uppdragsfinansierad. Forskningsmässigt är verksamheten mångvetenskaplig och spänner över ett brett spektrum av områden, allt från teknik och naturvetenskap till medicin och samhällsvetenskap. 2005 presenterade after 'Nine-Eleven': Problems and Challenges, vilken genomförts av forskaren , diskuteras vilken roll olika myndigheter skall ha i kontraterrorismsammanhang. Frågan gäller naturligtvis även för andra områden relaterade till terrorism och därmed sammanhängande områden. Vid har en ny enhet, och terrorismstudier (Cats), inrättats. Enheten har av beviljats ett större ramforskningsanslag för att, med som huvudutförare, bedriva ett policyrelaterat forskningsprojekt rörande de mest effektiva åtgärderna inom kontraterrorism. Studiens fokus ligger på två huvudområden: radikaliserings- och rekryteringsprocesser av religiösa extremister inom samt hotbilden av en ökad koppling mellan massförstörelsevapen (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära samt även i viss mån IT-relaterade) och transnationell terrorism. Inom respektive område kommer det att ske en inventering av dels hotbilder i sju EU-länder, dels en komparativ utvärdering av s.k. best practices för att bemöta dessa strategiska hot. kommer en internationell konferens att anordnas i . Som framgått ovan har frågan om terrorism behandlats från olika utgångspunkter och i olika forum. Mot bakgrund av utskottets kortfattade redovisning och starkt förenklade bild av några problem kring terrorismens orsaker och mål är det dock enligt utskottets uppfattning fortsatt angeläget att diskutera terrorismens orsaker för att kampen mot terrorismen på lång sikt skall bli effektiv. För att kunna bekämpa det fortsatt starka och aktuella hotet från terrorismen krävs mer kunskaper om hur enskilda terrorister, terrororganisationer och lösare terroristnätverkarbetar och drivkraften bakom. Utskottet anser det därför vara av stor vikt att de systematiska och heltäckande diskussioner som initierats på expertnivå om terrorismens orsaker och mål får fortsatt stöd och utökas. Frågor om svenska myndigheters roll i arbetet mot terrorism, vilket bl.a. aktualiserats i den ovan nämnda , bereds . Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2004/05:Fö212 (m) yrkande 1 och 2005/06:U247 (m) yrkande 1. Förebyggande arbete mot terrorism Hur arbetet för att förhindra och förebygga terrorism kan utformas diskuteras i några motioner. Moderata samlingspartiet framför i partimotion 2005/06:U289 (m) yrkande 20att demokratisk utveckling och öppna samhällen har stor betydelse för att förebygga radikalisering och grogrund för internationell terrorism. Det internationella samfundet måste bidra till långsiktig stabilisering och understödja reformer som öppnar upp slutna och totalitära samhällen. På så sätt kan stödet för terrornätverken minskas och det kan hindras att en ny generation som är villig till terrorhandlingar växer upp. I denna del har en sammanhållen och konsekvent utvecklingspolitik, som syftar till att bekämpa fattigdom och skapa långsiktigt hållbar utveckling med handel och kunskapsöverföring, liksom att främja demokratisk utveckling och öppna samhällen, stor betydelse. I kommittémotion 2005/06:U313 (m) yrkande 10 framförs förslag om hur internationell terrorism kan motverkas i diktaturer och svaga demokratiska och fattiga länder.