bet · GT01JuU14 · 2006-03-14 00:00:00 — Kommissionen lade med anledning av detta fram ett meddelande (KOM (2005) 514) vars syfte är att ytterliga stärka EU:s och medlemsstaternas åtaganden att förebygga och bekämpa människohandel och att skydda, stödja och rehabilitera dess offer. Meddelandet tar hänsyn både till rambeslutet och den rapport som en expertgrupp på uppdrag av kommissionen presenterade . Meddelandet grundas på insikten att en effektiv bekämpning av människohandel kräver en samordnad politisk insats på en rad områden. I meddelandet slås bl.a. fast att EU-institutionerna och medlemsstaterna aktivt skall bedriva en politik som stärker förbudet mot människohandel och skyddar faktiska och potentiella offer på såväl EU-nivå som internationell nivå. Dessutom bör gemenskapen stärka den politiska dialogen med partnerländerna. Kommissionens meddelande uppmanar också EU-institutionerna och medlemsstaterna att se könsspecifika förebyggande strategier som en mycket viktig del i arbetet för att bekämpa handeln med kvinnor och barn. Något som betonas i meddelandet ur flera aspekter är samordning och samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn samt med det civila samhället, på EU-nivå, mellan ursprungsländer, transitländer och destinationsländer samt på regional och global nivå. Kommissionen kommer att undersöka lämpliga samarbets- och samordningsmekanismer på EU-nivå för att säkerställa att det bl.a. utformas minimistandarder och riktmärken och att det anges områden för prioriterade åtgärder, särskilt i fråga om stöd och skydd för offer. överlämnade regeringen en remiss till Lagrådet om genomförande av EG-direktiven om offer för människohandel, överföring av passageraruppgifter och studier. I lagrådsremissen föreslås bl.a. ändringar i utlänningslagen till följd av rådets direktiv av om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel och genomförandet i svensk rätt om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare. Förutom det arbete som bedrivs inom Europeiska unionen mot trafficking pågår ett antal samarbeten och projekt där är delaktigt. Inom ramen för arbete pågår ett samarbete för att bekämpa människohandel. för jämställdhetsfrågor, CDEG, prioriteras bl.a. arbetet mot människohandel. ingick i byrå . har åtagit sig värdskapet för på jämställdhetsområdet, som kommer att äga rum . Inom har det utarbetats en konvention om åtgärder mot människohandel. Syftet med konventionen är att förhindra och bekämpa människohandel, att konstruera ett fullständigt regelverk när det gäller skydd och hjälp till offer för människohandel, att garantera effektiva brottsutredningar och åtal samt att främja internationellt samarbete. Konventionen innehåller ett stort antal bestämmelser om brottsoffer, bestämmelser om förebyggande åtgärder samt straffrättsliga bestämmelser. En särskild utredare har av regeringen fått i uppgift att analysera frågan om tillträde till konventionen samt vilka eventuella lagändringar detta skulle föranleda (dir. 2005:152). Mellan och pågår ett samarbetsprojekt mellan och mot prostitution och människohandel, The Office to Monitor and Combat Trafficking in Persons. Projektet genomförs i tolv länder i samarbete med frivilligorganisationer, och målet är att utveckla strategier och åtgärder för att bekämpa prostitution och människohandel i . Projektet skall arbeta medvetandehöjande för att motverka efterfrågan. På svenskt initiativ har dessutom ett samarbetsprojekt mellan , , och nordvästra inletts vars mål är att motverka handel med kvinnor och flickor för prostitutionsändamål. Informationsåtgärder för att motverka efterfrågan på kvinnor och flickor för prostitutionsändamål kommer att utarbetas och genomföras. Insatsen förväntas bidra till ökad kompetens, gemensamma förhållningssätt och samarbete mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra berörda i regionen. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om internationellt samarbete mot människohandel (bet. 2003/04:JuU20). Utskottet hänvisade i denna del till pågående arbete och pekade på de möjligheter som finns. I ett tidigare betänkande har utskottet påpekat att det är viktigt att är drivande inom EU i arbetet mot människohandel och prostitution (bet. 2002/03:JuU5). Utskottet vill till att börja med understyrka att människohandel utgör en oacceptabel och cynisk företeelse som måste bekämpas med effektiva och kraftfulla medel. Människohandel är till sin natur ofta gränsöverskridande och organiserad, och det är svårt för ett enskilt land att genom enbart nationella åtgärder komma till rätta med problemet. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att det bedrivs ett intensivt brottsbekämpande arbete mot människohandel på internationell nivå där är delaktigt. Som framgår ovan har samarbetet inom EU mot människohandel fortsatt att utvecklas och intensifieras. En medvetenenhet om att en effektiv bekämpning av människohandel kräver en samordnad politisk insats på en rad områden har vuxit fram. har varit mycket aktivt i kampen för att förebygga och bekämpa människohandel. Exempelvis förhandlades EU:s rambeslut om bekämpande av människohandel fram under ordförandeskapsår i EU. Även inom är bekämpning av människohandel ett prioriterat arbete i vilket deltagit. ingår dessutom i andra internationella samarbeten och projekt mot människohandel som bl.a. arbetar med informationsinsatser. Motionärerna har framhållit behovet av internationella insatser och ett internationellt brottsbekämpande samarbete mot människohandel. Utskottet delar uppfattningen att ett internationellt brottsbekämpande samarbete är nödvändigt för att motverka handeln med människor. Mot bakgrund av det intensiva arbete som bedrivs på internationell nivå, i vilket är aktivt, finner utskottet emellertid inte anledning att föreslå ytterligare åtgärder. Utskottet föreslår att avslår motionerna 2004/05:Ju294, 2004/05:Ju485, 2004/05:K431, Ju326, Ju383, Ju519, Ju525, U338, U340 och U379 i här behandlade delar. Polisens internationella insatser mot människohandel I motionerna 2004/05:Ju294 (m), Ju231 (m) och U382 (kd) anförs att polisen bör utöka sitt internationella samarbete. I enlighet med Haagdeklarationen har i uppdrag av regeringen att vara nationell rapportör om människohandel. Alla polismyndigheter i har kontaktpersoner som samarbetar med den nationella rapportören. Vissa polismyndigheter har enheter som arbetar specifikt mot prostitution och människohandel. sammanställer och analyserar information från landets polismyndigheter om handel med människor i liksom mellan och andra länder samt ger rekommendationer om hur handel med människor kan förhindras och bekämpas. rapporterar till regeringen genom årliga lägesrapporter. I sjunde lägesrapport om människohandel för sexuella ändamål (RKP KUT 2005:4) redogörs för polisens arbete mot denna form av människohandel och deltagande i internationellt samarbete som rör dessa frågor. Av rapporten framgår att ett expertmöte om människohandel har hållits i Östersjösamarbetet som ett led i internationella arbete mot människohandel. Dessutom har samarbetet i den aktionsgrupp med representanter från de brottsbekämpande myndigheterna i , , och som skapats inom ramen för () fortsatt att utvecklas. Människohandel är ett prioriterat område för Europol, . Europol har inga operativa befogenheter men fungerar som kanal för informationsutbyte mellan medlemsländernas polismyndigheter, upprättar strategiska rapporter och analyser om brottsligheten i samt bistår medlemsländerna med underrättelser, utredningar och operationer. Också Eurojust, ett mellanstatligt samarbete mellan åklagare i medlemsländerna, arbetar bl.a. mot människohandel. I kommissionens meddelande anförs att medlemsstaterna bör se till att de nationella brottsbekämpande organen regelbundet inbegriper Europol i informationsutbyte, gemensamma operationer och gemensamma utredningsteam och utnyttjar de möjligheter som Eurojust erbjuder. I budgetpropositionen för framhåller regeringen att det är viktigt att polis och åklagare fortsätter att utveckla sitt samarbete både nationellt och internationellt. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om polisens insatser mot människohandel (bet. 2002/03:JuU5, bet. 2003/04:JuU20). Utskottet hänvisade i sin behandling av motionerna till det pågående arbete som polisen bedriver mot människohandel. Utskottet har ovan understrukit betydelsen av ett internationellt brottsbekämpande samarbete mot människohandel. Polisens roll i detta är naturligtvis viktig. Som framgått ovan bedrivs ett omfattande operativt samarbete på området där aktivt deltar. Utskottet ser positivt på det samarbete som äger rum. Utskottet kan dessutom konstatera att förutsättningarna för att vidareutveckla det polisiära samarbetet inom EU är goda. Människohandel är ett prioriterat brott inom Europol, och regeringen har framhållit vikten av att polisen fortsätter att utveckla sitt internationella samarbete. Utskottet föreslår mot bakgrund av vad som anförts att motionerna 2004/05:Ju294, Ju231 och U382 avslås i här berörda delar. Nationella insatser mot prostitution och människohandel Ett flertal motioner berör olika nationella åtgärder mot prostitution och människohandel. I motion Ju326 (m) nämns bl.a. vikten av att arbeta med värdefrågor för att bekämpa prostitutionen samt behovet av utökade stödinsatser för sexköpare, prostituerade och unga i riskzonen. I motionerna Ju485 (kd) och So467 (v) anförs att ökade satsningar i form av en nationell kampanj respektive ett nytt politikområde är nödvändiga för att minska prostitutionen. I motion K341 (v) framhålls att regeringen bör låta kartlägga sambandet mellan bl.a. pornografi, prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Myndigheters arbete mot prostitution berörs i ett par motioner. I motion Ju561 (s) yrkas på att kvinnohandeln bör ges högre prioritet inom t.ex. polisväsende, rättsväsende och socialtjänst och i motion So469 (fp) framhålls att samverkan mellan myndigheterna bör bli bättre. I motion 2004/05:Ju294 (m) anförs att de som drabbas av trafficking måste erbjudas vård och stöd efter befrielsen från de kriminella nätverken. Den hotande situationen för personer som utnyttjas som sexslavar samt deras rätt till samma vittnesskydd som svenskar framhålls i motion 2004/05:Ju304 (s). I motion A310 (c) betonas bl.a. behovet av en hårdare gränskontroll och utökade befogenheter till tullen som ett led i arbetet mot prostitution och människohandel. öronmärkte regeringen för polisens arbete mot människohandel , fördelat på . Människohandel är ett prioriterat brott i enlighet med planeringsförutsättningar . Av sjunde lägesrapport framgår att ett flertal nationella insatser har genomförts. Konferenser som fokuserat på bl.a. människohandel har hållits för de länskontaktpersoner som upprättats vid landets polismyndigheter. Dessutom har aktionsgrupper bildats vid för att tillsammans med lokala polismyndigheter bl.a. bekämpa människohandel och annan grov organiserad brottslighet. Människohandelsgruppen vid har arbetat med att ta fram en handbok som skall vara ett stöd och en kunskapskälla för poliser som kommer i kontakt med människohandel för sexuella ändamål. Regeringen skall utarbeta ett nationellt handlingsprogram för arbetet med att bekämpa människohandel. Handlingsprogrammet utarbetas av en interdepartemental arbetsgrupp och kommer att bestå av två delar: en nationell handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål och en nationell handlingsplan för arbetet mot människohandel för arbetskraftsexploatering, handel med organ och andra former av utnyttjande. Arbetet innebär att förstärka, systematisera och konkretisera olika åtgärder mot prostitution och handel med människor för sexuella ändamål inom såväl som i regionala och internationella samarbete. Handlingsplanen kommer att omfatta insatser på en rad områden. Det handlar om förebyggande av prostitution och handel med människor, insatser för skydd och stöd till offren samt en genomgång av straffrättsliga åtgärder och åtgärder inom rättsväsendet och polisen. Den interdepartementala arbetsgruppen lämnade sitt förslag till handlingsplan, och bereds handlingsplanen inom . I motionerna 2004/05:Ju313 (v) och Ju402 (v) begärs att det skall införas en skyldighet för polisen att upplysa kvinnor som utsatts för människohandel om deras rätt att söka asyl. För att underlätta lagföring av brott på detta område infördes en bestämmelse om tidsbegränsat uppehållstillstånd för utländska vittnen och målsägande i utlänningslagen (1989:529), 2 kap. 4 a §. Bestämmelsen innebär bl.a. att offer och vittnen till människohandel kan få stanna i landet som brottsutredningen och domstolsprocessen pågår, i de fall där förundersökningsledaren bedömer att deras medverkan kan vara av betydelse för rättsprocessen. Information om möjligheten att få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för medverkan vid förundersökning eller huvudförhandling skall enligt ett förslag i departementspromemorian Tidsbegränsat uppehållstillstånd för offer för människohandel m.fl. (Ds 2005:24) ges så snart behöriga myndigheter anser att utlänningen kan omfattas av bestämmelserna. Enligt promemorian bör detta regleras genom en särskild bestämmelse i förundersökningskungörelsen (1947:948). I samband med att information lämnas om möjligheten till tidsbegränsat uppehåll bör enligt förslaget även information om möjligheten att själv söka uppehållstillstånd på annan grund lämnas. Regeringen har aviserat att en proposition i ämnet kommer att lämnas till . Människohandel är ett brott som kräver både internationella och nationella åtgärder. För att effektivt bekämpa handeln med människor behövs insatser som spänner över ett stort spektrum av områden. Såväl förebyggande insatser som insatser för skydd och stöd till offren samt konkreta åtgärder inom rättsväsendet och polisen är nödvändiga. Utskottet ser mycket positivt på regeringens arbete med att ta fram en handlingsplan som kommer att innefatta samtliga dessa aspekter. Den kommande handlingsplanen och övrig pågående beredning inom bör enligt utskottets mening inte föregripas. bör därför avslå motionerna 2004/05:Ju294, 2004/05:Ju304, 2004/05:Ju313, Ju326, Ju402, Ju485, Ju561, K341, So467, So469 och A310 i här berörda delar. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner rörande bl.a. brott mot knivlagen, psykosocialt stöd till poliser, lagring av trafikdata och nationella identitetskort. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Jämför reservation 54 (m, fp, c) och särskilt yttrande 4 (m, v, c, mp). I motion Ju363 (m) begärs en straffskärpning för brott mot knivlagen. Enligt lagen (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål, den s.k. knivförbudslagen, är det förbjudet att inneha knivar, andra stick- och skärvapen och andra föremål som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa på allmän plats, inom skolområde där grundskole- eller gymnasieundervisning bedrivs eller i fordon på allmän plats, såvida inte innehavet är befogat. Om någon uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot detta förbud skall han eller hon dömas till böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . I ringa fall döms inte till ansvar. Utskottet behandlade ett regeringsförslag om diverse skärpningar i vapenlagstiftningen (prop. 1999/2000:27, bet. JuU9, rskr. I samband därmed infördes en särskild straffskala för grovt brott mot knivförbudslagen med möjlighet att döma till fängelse upp till . Regeringen såg däremot inte något behov av att höja straffskalan för brott av normalgraden. För regeringens närmare överväganden i denna del hänvisas till propositionen (s. 90 f.). Utskottet hade inte något att erinra mot regeringens förslag (bet. 1999/2000:JuU9 s. 21). Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande . Utskottet fann då inte skäl att förorda en ändring av straffskalorna för brott mot knivförbudslagen. Utskottet ansåg att nuvarande straffskalor ger goda möjligheter för domstolarna att mäta ut ett straff för gärningen som är rimligt utifrån omständigheterna i det enskilda fallet (bet. 2003/04:JuU16 s. 21). Utskottet har ingen annan uppfattning . Motion Ju363 bör avslås av . Psykosocialt stöd till poliser m.m. I motion Ju358 (m) anförs att polisens arbetsmiljö bör förbättras och att bättre stöd bör ges till poliser som utsatts för våld eller hot. I motion Ju471 (kd) anförs att det bör finnas en polispräst i varje polisdistrikt. Den totala sjukfrånvaron inom polisen minskar och var jämfört , och . Sjukfrånvaron för kvinnor var fortfarande högre än för män (6,mot ). Detta gäller såväl poliser som civilanställda. Den minskning av sjukfrånvaron som kan noteras är dock särskilt tydlig för kvinnor (Polisens årsredovisning 2005 s. 83 f.). anför i årsredovisningen bl.a. följande beträffande arbetet med arbetsmiljöfrågor inom polisen. Genom delegering bedöms engagemanget i arbetsmiljö- och hälsofrågor ha blivit bättre inom polismyndigheterna. Andra bidragande orsaker till att sjukfrånvaron sjunkit är att flera långtidssjuka har fått sjukersättning samt att arbetet med rehabilitering bedrivs mer systematiskt och att cheferna är bättre utbildade. Även ekonomiska besparingar till följd av en mer rationell rehabilitering har noterats. konstaterar emellertid att arbetsmiljö- och hälsoarbetet inte bedrivs på ett enhetligt sätt inom Polisen. Resurserna och kompetensen är ojämnt spridda i organisationen. Ett generellt önskemål från myndigheter med hög sjukfrånvaro är att de önskar styrande policydokument och metodstöd från i syfte att kunna frigöra resurser på personalenheterna för konkret ärendehantering. Aktiviteter har inletts på central nivå för att bättre utnyttja Polisens samlade kompetens inom området, skapa normering och i ökad utsträckning sprida erfarenheter och goda exempel. Den organisationsförändring som pågår inom kommer att medföra förbättrade möjligheter att ge detta stöd. har inlett en kontinuerlig uppföljning av arbetsmiljöarbetet vid en av de granskade myndigheterna (Polisens årsredovisning 2005 s. 85). I detta sammanhang kan även nämnas att () har genomfört en kartläggning av förekomsten av trakasserier, hot, våld och annan otillåten påverkan mot personal inom rättsväsendet och inom andra tillsyns- och kontrollmyndigheter. BRÅ avlämnade rapporten påverkan riktad mot myndighetspersoner. Från trakasserier, hot och våld till amorös infiltration (2005:18). I rapporten redovisas en undersökning av förekomsten av allvarliga trakasserier och hot samt våldssituationer och otillbörliga erbjudanden riktade mot tjänstemän i kontroll- och rättskedjan. Med utgångspunkt i den genomförda kartläggningen avser BRÅ att ta fram en handbok till myndigheterna rörande otillåten påverkan. skall ta upp förebyggande åtgärder på flera nivåer, som vad individen kan göra, den lokala arbetsplatsens insatser, myndighetens strategier, andra aktörers roller och åtgärder från statsmakternas sida. BRÅ planerar att publicera handboken . har utbildning för präster, pastorer och diakoner vid , Svenska och även bedrivits i regi. Utbildningen omfattar ett flertal ämnen, bl.a. polisens arbetsvillkor, organisation, psykosocialt omhändertagande m.m. Utbildningen pågår med mellanliggande praktik vid en polismyndighet. Hitintills har ett 80-tal personer från olika trossamfund genomgått utbildningen. Ett stort antal polismyndigheter har kommit överens om samarbete med de präster, pastorer och diakoner som genomgått utbildning. Det är upp till de enskilda polismyndigheterna och de olika trossamfunden att närmare komma överens om hur man vill att engagemanget skall utformas. En "polispräst", "-pastor" eller "-diakon" kan ha många uppdrag för polisen. Det kan handla om att vara stödperson åt polisanställda när ett dödsbud lämnas, bistå som samtalsstöd eller medverka i utbildningsinsatser, t.ex. etikutbildning. Utskottet har behandlat liknande yrkanden angående polisens arbetsmiljö vid ett flertal tillfällen tidigare, (bet. 2004/05:JuU19 s. 22 f.). Utskottet framhöll då vikten av en god arbetsmiljö. Utskottet anförde vidare bl.a. att åtgärder som vidtagits på arbetsmiljöområdet inom polisen inklusive det psykosociala omhändertagandet hade resulterat i en nedgång i sjukfrånvaron inom polisen. Utskottet ansåg att det är mycket allvarligt när rättsväsendets företrädare utsätts för hot och våld. Hot och våld för den enskilde är inte minst ett allvarligt arbetsmiljöproblem och kan i sin förlängning utgöra ett hot mot rättsväsendets verksamhet. Utskottet välkomnade därför den kartläggning av trakasserier, hot, våld och annan otillåten påverkan mot anställda inom bl.a. rättsväsendet som hade initierats av . Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits på arbetsmiljöområdet och det kartläggningsarbete som pågick rörande hot och våld mot anställda inom rättsväsendet såg utskottet inte något behov av att skulle föreslå några åtgärder med anledning av nu aktuella motionsyrkanden. Utskottet tog ställning till ett yrkande rörande fler polispräster. Utskottet konstaterade då att utbildning för intresserade präster, pastorer och diakoner knutna till vissa religiösa samfund bedrivs regelbundet, och lokala överenskommelser finns om att ta de aktuella tjänsterna i anspråk hos ett stort antal polismyndigheter. Utskottet kunde inte finna annat än att den rådande ordningen rörande polispräster fungerade väl (bet. 2004/05:JuU19 s. 14 f). Utskottet kan alltjämt konstatera att det bedrivs ett målinriktat arbete inom polisen i arbetsmiljöfrågor och att detta givit resultat i form av ytterligare sänkt sjukfrånvaro inom polisen. Det kan också konstateras att BRÅ bedriver ett viktigt arbete för att ge myndigheterna verktyg för att förhålla sig till hot, våld och trakasserier. Utskottet har inte ändrat sin inställning från föregående år rörande dessa frågor. Utskottet har inte heller i fråga om polispräster någon annan uppfattning . Utskottet föreslår att avslår motion Ju471 och motion Ju358 i nu behandlad del. I motion Ju419 (v) anförs att bör verka mot antagande av EU-regler om lagring av trafikdata. Vid för rättsliga och inrikes frågor träffades en politisk överenskommelse om innehållet i ett direktiv med gemensamma bestämmelser om lagring av vissa trafikuppgifter från fast telefoni, mobiltelefoni, Internetåtkomst, Internetbaserad e-post och Internettelefoni. Syftet med direktivet är att harmonisera medlemsstaternas bestämmelser om skyldigheten för leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät att behandla och lagra uppgifter så att dessa finns tillgängliga för förebyggande, utredning, avslöjande och åtal av allvarliga brott såsom terrorism och organiserad brottslighet. Förslaget gäller trafik- och lokaliseringsuppgifter för såväl fysiska som juridiska personer och de uppgifter som behövs för att kunna identifiera abonnenten och den registrerade användaren. Medlemsstaterna skall säkerställa att vissa sådana uppgifter om fast telefoni, mobiltelefoni, Internetåtkomst, Internetbaserad e-posttrafik och s.k. IP-telefoni lagras. Lagringskravet omfattar däremot inte innehållet i kommunikationen. EU-medlemsstaterna skall säkerställa lagring av trafikuppgifter som genereras eller behandlas av ovan nämnda leverantörer inom dess territorium samt säkerställa att uppgifterna endast får göras tillgängliga för behöriga nationella myndigheter i särskilda fall och i enlighet med nationell lagstiftning, samt med ovan nämnt syfte. Medlemsstaterna skall säkerställa att de uppgifter som omfattas av direktivet lagras av och högst från det datum kommunikationen ägde rum. röstade - efter en s.k. förstaläsningsuppgörelse - för innehållet i förslaget till direktiv. Direktivet togs sedan upp för slutligt antagande vid ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor .