bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — I elevens val kan även ingå språk. Historia och samhällskunskap m.m. Flera motionsyrkanden behandlar frågor som kan tas upp inom ramen för historie- och samhällskunskapsämnena. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 40 att det är viktigt att historieämnet får tillräcklig tid och plats i undervisningen så att alla barn och ungdomar når de uppställda kunskapsmålen. I samma motions yrkande 42 förespråkas en kampanj liknande Om detta må ni berätta om kommunismens brott mot mänskligheten. Motionärerna framför att det som ett komplement till den ordinarie undervisningen i historia bör genomföras tillfälliga kampanjer. vill i motion 2005/06:Sf389 yrkande 33 förändra Sverigebilden genom att synliggöra minoriteternas roll i den svenska historien och det nutida samhället i historie-, litteratur- och samhällsundervisningen. begär i motion 2005/06:Sf336 yrkande 37 att skall ges i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering ur såväl ett historiskt som ett sociologiskt perspektiv.Motionärerna understryker att skolan skall förmedla kunskaper om mänskliga rättigheter och de förpliktelser dessa innebär och därför har en viktig roll i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. understryker i motion 2005/06:K473 yrkande 1 behovet av utökad och förbättrad utbildning om mänskliga rättigheter inom utbildningsväsendet.I motionen framförs att utbildning om mänskliga rättigheter i är av största betydelse i strävan att åstadkomma verklig förändring. I motion 2005/06:Ub245 (m) yrkande 1 anförs att kunskap om EU måste öka inom grund- och gymnasieskolan. I motion 2005/06:Ub497 (kd) yrkande 1 anförs att ursprungsfrågor är betingade av metafysik och därför borde höra hemma inom filosofiämnet. Där bör frihet och tolerans råda i de frågor som inte kan avgöras med vanlig vetenskaplig metodik. I motion 2005/06:Kr253 (fp) yrkande 2 framhålls behovet av en intensiv utbildningssatsning i svenska skolor i alla stadier för att höja kunskapen om Förintelsen och på så sätt motverka antisemitism. I motion 2005/06:Ub240 (c) pekas på behovet av samhällsinformation och politisk information till barn och ungdomar i skolan. I motion 2005/06:Ub511 (v) begärs ett tillkännagivande om att träning i civil olydnad och icke-våld borde vara en självklarhet i den demokratiska processen och även vara en del av utbildningen i ämnen, såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia, på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. I motion 2005/06:Ub570 (s) begärs att konflikthantering införs som ett ämne i skolan. Behovet av konkret medborgarerfarenhet i grundskole- och gymnasieutbildningarna uppmärksammas i motion 2005/06:Ub288 (mp). Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen skriver i sin utvecklingsplan Utbildning för kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) att alla ungdomar behöver en gemensam kärna av kunskap och kompetens. Historiska kunskaper och perspektiv bör vara en del av denna gemensamma kärna. Som utskottet har konstaterat gäller att det i den mål- och resultatstyrda skolan finns en stor frihet att utforma undervisningen så länge målen i läroplanen och kursplanerna för respektive ämne uppnås. Kursplanerna i de samhällsorienterande ämnena omfattar bl.a. de frågor som uppmärksammas i ovan nämnda motionsyrkanden. Utskottet förutsätter att adekvat undervisning ges. Kunskap om FN:s konventioner I motion 2005/06:Ub420 (s, m, fp, kd, v, c, mp) föreslås en utbildning i FN:s konvention om barnets rättigheter i , gymnasieskolan och förskolan. I motionen framförs att en viktig del av konventionens syfte är att barn och unga får kunskap om sina rättigheter. Skolan har här en uppgift att fylla. Att ge eleverna kunskap om sina rättigheter har betydelse för deras demokratiska utveckling - och i förlängningen för demokratiutvecklingen i samhället, skriver motionärerna. Det har också betydelse för barnets utveckling som individ. I motion 2005/06:Ub446 (s) anförs att även kvinnokonventionen bör ingå som en del i elevers skolutbildning. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. ratificerade FN:s konvention (d. 1989) om barnets rättigheter efter beslut i (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350). utgår från fyra grundläggande principer som skall vara styrande för tolkningen av övriga artiklar men som också har en självständig betydelse. Dessa är principen om icke-diskriminering (artikel 2), principen om barnets bästa (artikel 3), rätten till liv och utveckling (artikel 6) samt rätten att få komma till tals och bli respekterad (artikel 12). godkände en av regeringen föreslagen strategi för att förverkliga i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Vid införandet av strategin anförde regeringen bl.a. att på olika sätt bör tas upp i utbildningar för de yrkesgrupper som skall arbeta med barn, att kommuner och landsting bör erbjuda sin personal fortbildning samt att kommuner och landsting bör inrätta system för att kunna följa hur barnets bästa förverkligas i det kommunala arbetet. Regeringen har genom skrivelser till fortlöpande redovisat hur arbetet med att förverkliga fortskrider (skr. 1999/2000:137, 2001/02:166, 2003/04:47). Utskottet anser att skolor och kommuner i sin verksamhet bör höra barnen i frågor som berör dem. Att lyssna till barn och unga och väga in deras synpunkter är, enligt utskottets mening, en förutsättning för bra beslutskvalitet. Att vid trafikplanering av skolvägar höra de barn som skall förflytta sig mellan hemmet och skolan förefaller närmast självklart. Många kommuner bedriver också ett aktivt arbete med att införliva i det praktiska arbetet. skall genomsyra de lagar och förordningar som styr skolan. Att informera barn och elever om är en självklar uppgift för skolan. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 41 att religionskunskapsämnet bör utvecklas. Ämnet skall vara en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. I samma motions yrkande 43 skriver att kristendomen måste ha en särställning i religionsämnet. Att ha god kunskap om och känna trygghet i den egna kulturen är nödvändigt för att känna respekt för andra kulturer. I motion 2005/06:Ub371 (kd) begärs en utredning om hur det skall vara möjligt att låta kyrkorna erbjuda konfirmationsundervisning i som fördjupningsstudier utan att ge avkall på kravet om en icke-konfessionell skola. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om religionskunskap (jfr bet. 2002/03:UbU11). Utskottet anser , liksom tidigare, att yrkandena tillgodoses genom gällande kursplaner. Vad gäller frågan om skolans möjlighet att erbjuda konfirmationsundervisning inom skolans ram hänvisar utskottet till den grundläggande principen för den svenska skolan att undervisningen skall vara icke-konfessionell, vilket regleras i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). föreslår i motion 2005/06:Ub326 yrkande 1 att regeringen återkommer med förslag angående hem- och konsumentkunskapens ställning inom utbildning för hållbar utveckling, särskilt hållbar konsumtion. I samma motions yrkande 3 begärs att regeringen återkommer med förslag om hem- och konsumentkunskapens betydelse som jämställdhetsfrämjande ämne. I motion 2005/06:Ub577 (c) framhålls behovet av att uppvärdera hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. I motion 2005/06:Ub543 (s) förespråkas att betydelsen av ämnet hem- och konsumentkunskap bör uppvärderas och att undervisningen påbörjas redan i mellanstadiets lägre årskurser. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser nu liksom tidigare (bet. 2002/03:UbU11 s. 44) att undervisningen i hem- och konsumentkunskap har en viktig plats i . I kursplanen för ämnet hem- och konsumentkunskap anges som ett mål att sträva efter att eleven skall utveckla förståelse och intresse för hur handlingar i hushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljö såväl lokalt som globalt. Ett mål som eleven skall ha uppnått i slutet av nionde skolåret är att kunna använda olika varor, metoder och redskap i hushållet och därvid ta hänsyn till hälsa, hushållsekonomi och miljö. Skolhuvudmannen och skolorna har ansvaret för att en konkretisering av de nationella målen görs. Skolhuvudmannen har vidare ett stort ansvar när det gäller uppföljning och utvärdering av skolans resultat för att säkerställa att skolorna uppnår de nationella målen. understryker i motion 2005/06:L291 yrkande 15 behovet av tydliga skrivningar om sexuell läggning och könsidentitetsuttryck i skolans kursplaner. begär i motion 2005/06:L375 yrkande 33 att regeringen återkommer med förslag på hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet skall beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan. menar i motion 2005/06:Ub428 yrkande 32 att HBT-frågor uttryckligen skall nämnas i kursplanerna för . I motion 2005/06:Ub291 (c) yrkande 3 understryks vikten av att ämnet sex och samlevnad är ämnesövergripande i läroplanen. I samma motions yrkande 4 begärs att tydligare målformuleringar för sex- och samlevnadsundervisningen utvecklas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare (senast i bet. 2003/04:UbU11). Utskottet vill peka på att kursplanerna för alla ämnen har reviderats med tillämpning från höstterminen . I de samhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tid skall avsättas för att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisningen om samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk betonas. Även i kursplanen för de naturorienterande ämnena finns vissa inslag som gäller sex och samlevnad. Att kunna föra diskussioner i dessa frågor och visa respekt för andras ståndpunkter och för olika samlevnadsformer är ett av målen i biologi. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) föreskrivs att skolan skall sträva efter att varje elev respekterar andra människors egenvärde, tar avstånd från att människor utsätts för kränkande behandling och kan leva sig in i och förstå andra människors situation. Bland ämnesövergripande kunskapsområden som rektor har ett särskilt ansvar för nämns i läroplanen sex och samlevnad. Regeringen har uppmärksammat att det är sex- och samlevnadsundervisningen blev obligatorisk i den svenska skolan. I samarbete med Myndigheten för skolutveckling genomförs därför konferenser m.m. i syfte att ytterligare stärka ämnet. har i uppdrag att göra en översyn av målen i de olika kursplanerna som rör kunskapsområdet sex och samlevnad för grund- och gymnasieskolan och undersöka hur kunskapsområdet kan lyftas fram tydligare. Därtill skall en studie av läroböcker i grund- och gymnasieskolans undervisning genomföras. Dessa skall analyseras när det gäller i vilken omfattning och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. begär i motion 2005/06:Ub354 yrkande 2 att Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att ge förslag på jämställdhetssatsningar som innebär att ämnen som har med hem och omsorg att göra stärks och utvecklas och därmed kan bredda synen på manlighet. I samma motions yrkande 3 föreslås att Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att som en jämställdhetssatsning utveckla speciella kill- respektive tjejkurser. I motion 2005/06:Ub473 (s) yrkande 1 föreslås att fokus på kvinnor i bl.a. historieundervisningen belyses samt att alla skolor bör utvärdera sina läroböcker från jämställdhetssynpunkt. I motionens yrkande 2 förespråkas betydelsen av att få ungdomar att mer diskutera och analysera samhällets syn på kön samt att jämställdhetsperspektiv måste komma in i all undervisning. föreslår i motion 2005/06:K341 yrkande 5 att Myndigheten för skolutveckling bör ges i uppdrag att hitta former som medger att alla tjejer på högstadiet och gymnasiet som så önskar ges möjlighet att träna feministiskt självförsvar i skolan. Samma begäran framställs i motion 2005/06:Ub398 (v) yrkande 5. I motion 2005/06:Ub315 (fp) yrkande 5 föreslås att det skall finnas möjlighet till självförsvarsutbildningar för tjejer. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka flickor och unga kvinnor i skolorna. Myndigheten för skolutveckling har haft i uppdrag att ta fram referensmaterial för att främja och intensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete. I materialet Hur är det ställt? Tack, ojämt! Ges en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och samhället och visar hur könsmaktsordningen skapas och upprätthålls. Regeringen avsatte också medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner för jämställdhet, s.k. genuspedagoger. har i projektet arbetat för att synliggöra hur medier och reklam påverkar unga flickor och pojkar. avsattes för insatser för att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till självförsvarsträning. Sammanlagt har 49 projekt tilldelats medel. Utskottet erinrar här också om Myndigheten för skolutvecklings rapport och skolframgång: tolkningar och perspektiv. I motion 2005/06:Ub275 (s) anförs att trafikundervisning i bör prioriteras. I motionen hänvisas till att har funnit att arbete med trafik sker i mindre utsträckning i årskurs 7-9 än i tidigare årskurser, detta trots att de ungdomar som är intresserade av att skaffa och köra moped är i än större behov av trafikkunskaper. I motionen erinras också om att ungdomar är överrepresenterade i många typer av olyckor. I motion 2005/06:Ub502 (s) föreslås att det i läroplanen för både grund- och gymnasieskolan införs trafikkunskap. Som ett led i trafiksäkerhetsarbetet kunde skolan ha en utvecklande trafikantutbildning som framåt gymnasienivå kan innebära att eleven är mogen för att genomföra teoretiskt prov för färdbevis för moped/skoter och/eller körkort för bil. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att stärka stödet till skolorna i deras arbete med trafiksäkerhet. Detta arbete skall ske i samarbete med Myndigheten för skolutveckling. Uppdraget skall redovisas . I motion 2005/06:Ub387 (s) yrkande 1 konstateras att det är skolans ansvar att alla barn lär sig simma. I samma motions yrkande 2 föreslås att specialundervisning i simning, vid behov, skall arrangeras inom ramen för skolgymnastiken. I motion 2005/06:Ub458 (s) begärs att det i kursplanen för lågstadium skall införas krav på obligatorisk simundervisning från det barnet börjat första klass. I motionen framförs att simundervisningen ser olika ut i landets kommuner och är mycket otillräcklig för det enskilda barnets färdigheter att klara av en nödsituation i vattnet. Därför bör det, enligt motionärerna, åläggas kommunerna ansvar att anordna obligatorisk simundervisning. Också i motion 2005/06:Ub541 (s) begärs att regeringen förtydligar läroplanens mål. bör, enligt motionen, krav ställas på landets skolor att på ett tillfredsställande sätt organisera simundervisning för sina elever. Precis som nollvisioner formuleras inom exempelvis trafiken eller i kampen mot narkotikan borde man formulera en vision inom detta område. Inga barn i skall behöva drunkna på grund av undermåliga simkunskaper. Att kunna simma är en baskunskap som alla barn har rätt till. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. skriver i sin rapport av simkunnighet och förmåga att hantera nödsituationer vid vatten (dnr 2003:3260) att drunkningsolyckor sker under alla årstider, såväl inomhus som utomhus och i både grunt och djupt vatten. har det skett en viss ökning av antalet drunknade barn. konstaterar att simkunnighet, ökad vattensäkerhet samt övervakning av små barn är de absolut viktigaste åtgärderna för att förhindra drunkningsolyckor. genomförde tillsyn av samtliga kommuner och samtliga huvudmän för fristående grundskolor avseende simkunnighet och förmåga att hantera nödsituationer vid vatten. Tillsynen avsåg elever som avslutade det femte skolåret och syftade till att bedöma hur huvudmän och skolor arbetar i riktning mot målen i kursplanen samt kontrollera att de nationella kraven i kursplanen följs. Tillsynen visade att över 7 000 elever i årskurs fem inte kunde simma. har riktat kritik mot av kommunerna och av de fristående skolorna för att de inte undervisat eleverna i simning på skoltid. har också riktat kritik mot av kommunerna och av de fristående skolorna för att de inte gett eleverna förutsättningar att praktiskt lära sig hur man hanterar nödsituationer vid vatten. Som utskottet tidigare konstaterat (senast i bet. 2004/05:UbU10) är simkunnighet en baskunskap i säkerhet som alla barn har rätt att få. I kursplanen för idrott och hälsa anges tydligt att eleverna i slutet av femte skolåret skall kunna hantera nödsituationer vid vattnet. I slutet av nionde skolåret skall eleverna dessutom ha kunskaper i livräddande första hjälp. Det framgår mycket tydligt av kursplanen för ämnet idrott och hälsa i att skolan har ett ansvar för att eleverna skall få denna kunskap. Samma krav i fråga om individualisering av undervisningen gäller självfallet för simundervisning som för annan undervisning. Enligt 1 kap. 12 § skollagen är det huvudmannen för det offentliga skolväsendet eller huvudmannen för en fristående skola som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skolförfattningarna. Utskottet menar att kommuner och skolor har ett självklart ansvar för simkunnigheten hos skolans elever och förutsätter att detta ansvar också tas. Regeringen har givit i uppdrag att förtydliga målen för skolans simundervisning. skall, enligt uppdraget, föreslå ett förtydligande av målen "kunna simma och hantera nödsituationer på vattnet" i kursplan för idrott och hälsa som eleverna skall ha uppnått i slutet av femte skolåret. Förtydligandet skall bidra till att elevernas simkunnighet förbättras och att likvärdigheten mellan skolor och kommuner ökar. Uppdraget skall redovisas . I flera motioner anförs behovet av att skolan lär ut entreprenörskap till eleverna. anför i motion 2005/06:A309 yrkande 29 behovet av att ge entreprenörskap och kunskap om företagande en naturlig plats i skolundervisningen. I motion 2005/06:N215 (c) yrkande 2 anförs att svenskt utbildningssystem bör främja entreprenörskap och uthållig utveckling. I motion 2005/06:N384 (fp) yrkande 2 understryks skolans roll för entreprenörskap. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I frågan om att i skolan stödja framtida entreprenörskap vill utskottet, liksom vid ett flertal tidigare tillfällen (senast i bet. 2002/03:UbU11 s. 45), understryka skolans betydelse för att lägga grunden till ett positivt förhållningssätt när det gäller entreprenörskap och företagsamhet. Vad gäller de globala hållbarhetsfrågorna påminner utskottet om att perspektivet hållbar utveckling skall genomsyra all utbildning. begär i motion 2005/06:Ub509 yrkande 1 att perspektivet hållbar utveckling inom utbildningsväsendet skall förstärkas. I samma motions yrkande 2 begär att regeringen lägger fram förslag till förändring av skollagen så att perspektivet hållbar utveckling förstärks. I motionens yrkande 4 anförs att regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att sprida goda exempel om pilotprojekt för utbildning för hållbar utveckling. I motion 2005/06:Ub436 (s) anförs att regeringen bör verka för en utbildning för hållbar utveckling. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser att det är angeläget med en utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en god miljö och hälsa och ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Hållbar utveckling anges i både läroplaner och kursplaner. Utredningen lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) föreslog att begreppet skulle införas och konkretiseras i skollagen. Detta förslag bereds i arbetet med en ny skollag. understryker i motion 2005/06:Ub368 yrkande 1 vikten av naturskolor. I samma motions yrkande 2 anförs att naturskolor bör definieras på samma sätt som teknikcentrum. I samma motions yrkande 4 anförs behovet av att stärka utomhuspedagogikens ställning i läroplanen. I motionens yrkande 5 betonas behovet av att sprida kunskap och information om naturskolor och utomhuspedagogik. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser liksom tidigare (bet. 2002/03:UbU11 s. 25) att alternativa och kompletterande utbildningsformer, t.ex. naturskolor eller teknikskolor, är intressanta och lovvärda initiativ. Utskottet erinrar om att det finns ett stort utrymme för kommuner och skolor att ta initiativ till och stödja olika typer av verksamheter. anför i motion 2005/06:Kr381 yrkande 32 behovet av kommunalt stöd till musik- och kulturskolornas verksamhet. understryker i motion 2005/06:Ub587 yrkande 14 kulturens roll i skolan och musik- och kulturskolornas betydelse för barns utveckling. anser också i motion 2005/06:Kr417 yrkande 2 att det bör finnas en kultur- och musikskola i varje kommun och att alla barn skall ha möjlighet att få spela ett instrument under sin skoltid. anför i motion 2005/06:Kr336 yrkande 2 att frågan om att införa en minimistandard, inklusive avgiftstak, för kulturskolor som är densamma för alla kommuner i landet bör utredas. I motion 2005/06:Ub583 (s) begärs att alla barns rättighet att få ta del av musik- och undervisning bör säkerställas, att ett nationellt måldokument för skolformen musik- och kulturskola bör tas fram och att behörighetsregler för lärare inom skolformen bör inrättas. anför i motion 2005/06:Kr417 yrkande 13 att det inte finns något övergripande ansvar för musikutbildningen på grundnivå. anser att staten bör initiera ett samarbete mellan bl.a. , , (SMoK), , studieförbunden samt musikhögskolorna för att hitta kreativa lösningar för att garantera en bred svensk musikutbildning även . I motion 2005/06:Ub514 (c, m, fp, kd) yrkande 1 framhålls behovet av ett program för kultur i skolan. Programmet bör vara riktat till grundskoleelever, och syftet skall vara att skolbarn skall få ett professionellt möte med kultur i form av teater, dans, museipedagogik, konst etc. Detta bör ge alla grundskoleelever tillgång till ett professionellt kulturutbud och göra kulturen till en naturlig och viktig del i alla barns vardag. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet delar uppfattningen att kultur och musik är viktiga för att utveckla elevernas personlighet och intressen. Av de kursplaner som gäller såväl för grundskola som för gymnasieskola framgår att olika kulturaspekter skall behandlas inom i princip samtliga ämnen. Hur målen uppnås är en angelägenhet för kommunerna och för dem som är verksamma i skolan. Skolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov och intressen är stora. Utskottet vill i sammanhanget också peka på försöksverksamheten där arbetet i får organiseras utan en nationellt fastställd timplan. I betänkande Den professionella orkestermusiken i SOU 2006:34 konstateras att uppbyggnaden av den kommunala haft en mycket stor betydelse för framväxten av alltfler - och allt bättre - musiker. Det konstateras också att det alldeles tydligt finns ett sviktande underlag för vissa traditionella ensembleformer inom och att detta helt säkert kommer att få konsekvenser för de professionella orkestrarnas rekryteringsbas - men också för det framtida publikunderlaget. Avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar kraftigt. Den högsta terminsavgiften är, enligt utredningen, . Endast fyra kommuner har valt att ha helt avgiftsfria musik- och kulturskolor. I sex kommuner saknas musik- och kulturskola helt. Som utskottet tidigare betonat, senast i betänkande 2004/05:UbU9, fyller musik- och kulturskolor en viktig uppgift både med avseende på den breda verksamheten och med avseende på att stimulera och ta till vara talanger.