bet · GT01UbU15 · 2006-04-06 00:00:00 — I motion 2005/06:Ub208 (m) begärs att Utbildnings- och skall ha skyldighet att utreda de ansökningar om universitetsstatus som inkommer från högskolor och att även ge ett utlåtande över de koncept och profiler som högskolorna föreslår. För att inte den positiva utvecklingen av hela högskoleverksamheten som en ansökan för med sig skall avstanna är det enligt motionären viktigt med snabba besked. I motion 2005/06:Ub391 (kd) yrkande 4 begärs att beslutanderätten över vetenskapsområden bör överföras från regeringen till . Motionären menar att borde ha lättare att fokusera på de kvalitetsaspekter som rimligen borde vara avgörande för besluten. anser i motion 2005/06:Ub588 yrkande 10 att bostadssituationen bör beaktas vid fördelningen av nya utbildningsplatser. Om två högskoleorter i övrigt bedöms vara lika lämpliga bör den ort som kan erbjuda studenterna de bästa boendealternativen prioriteras. Också i motion 2005/06:Sk460 (kd) yrkande 4 framförs ett liknande yrkande om studentbostäder. framhåller i motion 2005/06:Ub290 (m) yrkande 1 vikten av en högre utbildningspremie i . Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Universitet och högskolors arbete med frågor som rör kvalitet är ett åliggande enligt högskolelagen (4 §). Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16) anförde regeringen bl.a. följande. Den svenska högskolan håller en mycket hög kvalitet. har genom kvalitetsgranskning ett av mest ambitiösa uppföljningssystem. har utvärderat över 1 000 utbildningar och endast 81 har haft så allvarliga brister att rätten att examinera studenter har ifrågasatts. övergripande bedömning är att svensk högre utbildning håller god kvalitet och står sig väl i ett internationellt perspektiv (s. 56). Till detta skall läggas att tillhör de länder som satsar mest pengar per student i världen (svar på Ip. 2005/06:105 ). I den av behandlade propositionen Ny värld - ny högskola (2004/05:162) konstateras att utbildningspolitikens mål är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Målet innebär i sig en internationell jämförelse där vi skall hävda oss väl (s. 26). När det gäller att högskoleutbildningen bättre skall möta arbetsmarknadens behov konstaterades vidare i propositionen att står starkt genom de förändringar av högskolans utbildningar som tidigare gjorts. För svensk del är de viktigaste effekterna av den s.k. Bolognaprocessen därför framför allt att examensstrukturen förändras som vi behåller och vidareutvecklar grunddragen i det nuvarande systemet (s. 28). Utskottet delar självfallet motionärernas uppfattning att den högre utbildningen måste utformas med beaktande av arbetsmarknadens behov och inte minst de förändringar som följer av den tilltagande globaliseringen. Pågående förändringar av den högre utbildningen innebär att ytterligare viktiga steg tas i den av motionärerna efterfrågade riktningen. När det gäller yrkandet om förfarandet vid regeringens handläggning av ansökningar om universitetsstatus kan konstateras att 1996 godkände en ordning som innebär att regeringen kan tilldela lärosäten rätten att benämnas universitet. Även frågan om tilldelning av vetenskapsområden är, enligt högskolelagen, en fråga som regeringen beslutar om. En ansökan från en högskola om universitetsstatus eller tilldelning av vetenskapsområden remitteras till för prövning innan regeringen fattar beslutet. Utskottet anser inte att bör göra några uttalanden om hur regeringen skall sköta handläggningen av ansökningar om universitetsstatus eller vetenskapsområden. Utskottet har behandlat yrkanden om att ta hänsyn till tillgången på studentbostäder vid fördelning av resurser till grundutbildning tidigare, senast i betänkande 2004/05:UbU1, varvid utskottet bl.a. hänvisade till sina tidigare uttalanden där man påpekade att studenternas efterfrågan på utbildning är särskilt stark just på de orter där det är svårast att få tag i en bostad. Det har också visat sig att högskolor på orter som kan erbjuda god tillgång till studentbostäder i vissa fall inte drar till sig så många sökande att det är rimligt att tilldela dem ökade resurser (s. 75). Utskottet har inte ändrat uppfattning och vidhåller sina tidigare ställningstaganden. Utskottet har vid sin tidigare behandling av liknande yrkanden om en högre utbildningspremie, senast i betänkande 2004/05:UbU12 (s. 17), framhållit att lönebildningen på arbetsmarknaden inte är något som beslutas av . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om treterminssystem. Jämför reservation 14 (fp, kd, c). begär i motion 2005/06:Ub427 yrkande 5 att det skall bli möjligt att införa ett treterminssystem vid landets lärosäten. I motion 2005/06:Ub557 yrkande 15 begärs att lärosätena bör få i uppdrag att aktivt utveckla ett treterminssystem. Enligt motionärerna är motiven till ett treterminssystem att förkorta utbildningstiden, att säkerställa försörjningen för studenterna större delen av året samt att förenkla utbytet med utlandet. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Det finns ingen bestämmelse i högskoleförfattningarna som reglerar vare sig läsårets längd och uppdelning eller högsta antal poäng som en sökande kan bli antagen till. Universitet och högskolor har således frihet att själva bestämma hur utbildningen skall organiseras under ett kalenderår. Enligt 7 kap. 19 § högskoleförordningen (1993:100) skall den som vill antas till grundläggande högskoleutbildning anmäla det inom den tid och i den ordning som högskolan bestämmer. I praktiken väljer de flesta lärosätena fortfarande att dela in utbildningen i två terminer på vardera 20 poäng med möjlighet till sommarkurser. Vidare brukar man inte anta sökanden till mer än 30 poäng per termin eller 60 poäng per läsår. Studiestöd lämnas under studietid, och det finns ingenting i regelverket som hindrar en student att studera . Inte heller resurstilldelningen till högskolorna påverkas av när studierna bedrivs. Lärosätena får ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer oavsett när studierna sker. Det finns alltså inga formella hinder för lärosätena att förlägga undervisning till sommarmånaderna eller på annat vis förändra terminsindelningen. Utskottet kan konstatera att det gällande regelverket ger lärosätena ett stort utrymme att inrätta ett treterminssystem. Några ytterligare åtgärder i syfte att stödja en utveckling i riktning mot inrättande av treterminssystem vid lärosätena anser utskottet inte vara påkallat. Lärarnas pedagogiska skicklighet m.m. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om lärarnas pedagogiska skicklighet och angivande av omfattningen av den lärarledda undervisningen i kursplanen. Jämför reservationerna 15 (fp), 16 (kd) och 17 (kd). Tre motionsyrkanden tar upp frågor som berör lärarnas pedagogiska skicklighet. anser i motion 2005/06:Ub427 yrkande 7 att ett sätt att stärka pedagogikens status inom högskolan är att premiera pedagogiska kunskaper genom ett belöningssystem för lärare. anser i motion 2005/06:Ub557 att bör utveckla metoder för värdering av vetenskaplig och pedagogisk skicklighet då lärare i högskolan skall anställas (yrkande 6). Motionärerna anför vidare att högskolepedagogisk utbildning bör krävas för fast anställning som högskolelärare (yrkande 7). begär i motion 2005/06:Ub557 yrkande 5 att det i högskoleförordningen införs en bestämmelse som innebär att det i kursplanen skall anges omfattningen av den lärarledda undervisningen och handledningen m.m. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. I högskoleförordningen (1993:100) föreskrivs att man vid anställning av professor eller lektor skall ägna lika stor omsorg åt prövningen av den pedagogiska skickligheten som åt prövningen av den vetenskapliga eller konstnärliga skickligheten. För behörighet att anställas som lektor eller adjunkt ställs krav på genomgången högskolepedagogisk utbildning eller att den sökande på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper (4 kap. 5-9 §§). I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16) framhåller regeringen att ambitionen är att den svenska högskolan skall hålla internationell toppklass. För god kvalitet i undervisningen ställs krav på lärarnas pedagogiska kompetens. Myndigheten för (numera Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning) får därför ett vidgat uppdrag att stödja den pedagogiska utvecklingen vid universitet och högskolor (s. 56). Utskottet konstaterar att det är lärosätena som har arbetsgivaransvaret för sina lärare. Det finns inget som hindrar lärosätena att på olika sätt belöna duktiga pedagoger, t.ex. vid lönesättning. Vidare pågår arbete med att stödja den pedagogiska utvecklingen vid lärosätena. Något uttalande från när det gäller motionsyrkandena är därför inte påkallat. Utskottet behandlade motsvarande yrkande om omfattningen av den lärarledda undervisningen vid föregående (bet. 2004/05:UbU12 s. 20). Utskottet konstaterade att omfattningen av lärarledd undervisning är starkt beroende av tillgången på medel och sättet att fördela medel inom lärosätena. Med hänvisning till att ett nytt resurssystem var under utarbetande i och med tillsättande av en särskild utredare valde utskottet att inte föregripa utredningen och regeringens beredning av ärendet. lade fram delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48). Remisstiden för delbetänkandet gick ut . Enligt vad utskottet inhämtat pågår beredningen av ärendet i Utbildnings- och . Utskottet anser att beredningen av det aktuella delbetänkandet inte bör föregripas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om distansutbildning. Jämför reservation 18 (kd, c). anför i motion 2005/06:Ub557 yrkande 13 att verksamheten vid de kommunala lärcentren borde utökas som stöd för nätuniversitetet i syfte att göra högre utbildning tillgänglig för fler. Motionärerna menar vidare att lärosätena bör få ett större ansvar för lärcentren, vilket staten bör reglera tydligare. I motion 2005/06:N304 (fp) yrkande 4 begärs att man skall låta utreda möjligheterna för staten att ersätta kommunerna för de merkostnader som de via lärcenter utlokaliserade högskoleutbildningarna medför. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Ett liknande yrkande om kommunernas kostnader för distansundervisning behandlades av utskottet (bet. 2005/06:UbU1 s. 80 f.). Även nu konstaterar utskottet att det är bra att många lärosäten samverkar med kommunerna i sin region och anpassar sitt utbildningsutbud till behoven där, som kommunerna bidrar med vissa resurser för att kunna erbjuda sina invånare högskoleutbildning på hemorten. Staten har avsatt särskilda medel för etablerandet av lärcentrum i kommunerna. Utskottet är inte berett att förorda att staten frångår principen att resurserna för högskoleutbildning fördelas till statliga lärosäten och vissa enskilda utbildningsanordnare. Inte heller är utskottet berett att förorda att medel tillskjuts i syfte att utöka verksamheten vid lärcentren. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att privata företag skall ha rätt att sälja akademisk utbildning, Lunds universitets historiska museum, förläggande av Europauniversitet i , bluffuniversitet och tillvaratagande av kompetensen på de unga universiteten. I motion 2005/06:Ub307 (m) föreslår motionärerna att privata företag skall ha rätt att sälja akademisk utbildning. Motionärerna menar att i ett populärt ämne som företagsekonomi måste alla genomgå den första kursen om 0-20 poäng för att kunna gå vidare i ämnet, vilket skapar en flaskhals. Genom att tillåta privata företag att sälja sådana kurser skulle trycket på de offentliga lärosätena lätta, och dessa skulle få bättre möjligheter att lägga resurser på de mer akademiskt krävande fördjupningskurserna. I motion 2005/06:Ub348 (fp) begärs att Utbildnings- och skall ges i uppdrag att låta utreda hur Lunds universitets historiska museum skall leva vidare och utvecklas. Enligt motionären räcker de anslagna medlen inte till museets omfattande uppdrag. I motion 2004/05:K339 (c) yrkande 2 begärs att ett Europauniversitet skall förläggas i som kompensation för att alla sessioner flyttas till . I motion 2005/06:Ub268 (s) begärs att åtgärder vidtas mot bluffuniversitet och att det införs examensbevis på s.k. värdepapper med sigill. I motion 2005/06:Ub457 (s) påtalas att den kompetens som finns samlad i de unga universiteten måste tas till vara bl.a. inom det statliga utredningsväsendet. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ger möjlighet för enskilda utbildningsanordnare att ansöka hos regeringen om rätt att utfärda sådana examina som regeringen reglerat i högskoleförordningen. Utskottet ansåg vid behandlingen av motsvarande yrkande om att privata företag skall ha rätt att sälja akademisk utbildning (bet. 2004/05:UbU12 s. 45 f.) att inte borde ta något initiativ till att vidga möjligheterna för t.ex. företag att ge högskoleutbildning. Utskottet ser inte någon anledning att nu frångå sin tidigare redovisade inställning. När det gäller frågan om inrättandet av ett Europauniversitet i utgår utskottet ifrån att om det skulle bli aktuellt att flytta alla sessioner till får frågan om eventuell kompensation till och prövas i detta sammanhang. har givit ut rapporten och falska examensbevis - och världen (rapportserie 2005:25 R). föreslår i rapporten en rad åtgärder för att komma tillrätta med problemen, bl.a. att högskolorna inför rutiner för att kontrollera äktheten hos examensbevis och betygshandlingar. Lärosätena bör också överväga att trycka examensbevis på säkerhetspapper som gör dem svårare att förfalska. anger vidare att verket kommer att intensifiera sitt arbete med att informera om bluffuniversitet, bl.a. kommer en hemsida att upprättas med information om bluffuniversitet och hur man kontrollerar universitetens status. Utskottet anförde vid behandlingen av liknande yrkande om värdepapper med sigill föregående att inte borde ägna sig åt detaljreglering av det slag som föreslås (bet. 2004/05:UbU12 s. 45 f.). Utskottet har inte någon annan uppfattning och konstaterar därtill att har aviserat att åtgärder rörande bluffuniversitet kommer att vidtas. Något uttalande från beträffande åtgärder mot bluffuniversitet är därför inte påkallat . När det gäller yrkanden om Lunds universitets historiska museum konstaterade utskottet vid behandlingen av liknande yrkanden vid det föregående (bet. 2004/05:UbU12 s. 45) att fyndhanteringen, utställning och drift lösts genom de årliga tillskotten. uppgår museets intäkter till totalt ca varav utgörs av statsbudgetanslag. Enligt vad utskottet inhämtat kommer, utöver nu nämnda intäkter, en privat donation om att möjliggöra en permanent järnåldersutställning (inklusive Uppåkrafynden). Utskottet kan därför inte se något behov av att föreslår åtgärder med anledning av motionsyrkandet. Beträffande frågan om tillvaratagande av de unga universitetens kompetens så utgår utskottet ifrån att de unga universitetens kompetens tas till vara såväl lokalt och regionalt som nationellt utan att särskilda påpekanden om detta görs av . Utskottets förslag i korthet bör avslå tre motionsyrkanden i frågor där det enligt gällande regler ankommer på andra än att fatta beslut. Motionerna och utskottets ställningstagande Ansvaret för den högre utbildningen är delat mellan statsmakterna och lärosätena (universitet och högskolor). Enligt gällande styrsystem skall främst fatta beslut om övergripande och nationella frågor. Ett antal motionsyrkanden rör frågor där det ankommer på regeringen, lärosätena eller andra organ att fatta beslut. Utskottet föreslår med hänvisning till gällande ansvarsfördelning att följande motionsyrkanden avslås. Motion 2005/06:N380 (m) yrkande 6 om kunskap och utbildning. Motion 2005/06:Ub391 (kd) yrkande 14 om att avvisa en sammanslagning mellan och . Motion 2005/06:Ub438 (s) om teknikcollege, lärcentrum och försöksverksamhet i med livslångt lärande. Utskottets förslag i korthet bör ge regeringen till känna vad utskottet föreslår i fråga om förlängning av sjukhusfysikerutbildningen. Jämför reservation 19 (s). Sjukhusfysikern är sjukvårdens expert på strålning och strålskydd och medverkar vid användningen av joniserande och icke-joniserande strålning. omfattas sjukhusfysikerna av bestämmelserna om legitimation i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Sjukhusfysikerutbildning bedrivs vid fyra lärosäten. Sjukhusfysikerexamen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om sammanlagt 180 poäng. För sjukhusfysikerexamen gäller enligt examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]) följande. Mål (utöver de allmänna målen i 1 kap. 9 § högskolelagen) För att få sjukhusfysikerexamen skall studenten ha - de kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna arbeta som sjukhusfysiker, - förmåga att förstå och kunna tillämpa matematiska och naturvetenskapliga metoder i all verksamhet med strålning inom hälso- och sjukvården, - kunskaper om de fysikaliska och tekniska aspekterna av strålbehandling, nuklearmedicin, diagnostisk radiologi och användande av icke-joniserande strålning samt deras tillämpning i vårdarbetet, - praktiska färdigheter för att kunna utföra erforderliga kvalitetskontroller av utrustning samt delta i kvalitetssäkringsarbetet av både utrustning och arbetsmetoder inom verksamheter med strålning, - insikt i yrkesrollen som förbereder för lagarbete och samverkan med andra yrkesgrupper, - god självkännedom och förmåga till inlevelse och därigenom, med beaktande av ett etiskt förhållningssätt och en helhetsbild av människan, ha förmåga att värna om patienter och deras närstående. Härutöver gäller de mål som respektive högskola bestämmer. Utskottet konstaterar att den snabba tekniska och ämnesmässiga utvecklingen inom sjukhusfysikernas yrkesområde medför förhöjda krav på sjukhusfysikernas yrkeskunnande. Utskottet väljer därför att, med stöd av 3 kap. 7 § riksdagsordningen, genom ett utskottsinitiativ föreslå att som sin mening ger regeringen till känna att sjukhusfysikerutbildningen förlängs till studier, vilket motsvarar 200 högskolepoäng. Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens lagförslag om vissa konsekvensändringar med anledning av den s.k. Bolognaprocessen. Regeringen lämnade i proposition 2004/05:162 Ny värld - ny högskola förslag och bedömningar gällande olika frågor som rör den högre utbildningen. biföll indelningen av den högre utbildnings- och examensstrukturen i tre nivåer (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Propositionen innehöll också ett antal följdändringar i andra lagar. Genom ett förbiseende omfattade inte utskottets behandling de i regeringens lagförslag upptagna följdändringarna i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. och i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Utskottet föreslår därför att nu antar det förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. (p. 6) och lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan (p. 7) som återfinns i bilaga till detta betänkande. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lärosätenas självständighet, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub201, 2005/06:Ub212 yrkande 2, 2005/06:Ub265 yrkande 1 och 2005/06:Ub347 yrkande 7, bifaller delvis motion 2005/06:Ub401 och avslår motion 2005/06:Ub314 yrkande 4. Självständiga högskolor och universitet utgör grunden för en sund demokrati eftersom de bidrar med fristående samhällskritik och en självständig utveckling av kunskap. Den högre utbildningen måste därför avpolitiseras för att garantera lärosätenas självständighet och integritet. Regeringens direkta inflytande över tillsättningen av högskolestyrelserna skall avskaffas. Ordföranden och ledamöterna skall i stället utses av lärosätena själva. Vidare skall det finnas allmänföreträdare bland ledamöterna, med bakgrund i politiken, näringslivet eller med någon annan kompetens. Även allmänföreträdarna skall utses av lärosätena. Rektor skall kunna vara ordförande i styrelsen. Fristående högskolor i stiftelseform, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub265 yrkande 2, 2005/06:Ub347 yrkande 12 och 2005/06:Ub557 yrkandena 16 och 17. Den högre utbildningen är nästan uteslutande offentligt finansierad. Staten måste även ta ett stort ansvar för universitet och högskolor. Det är emellertid önskvärt att det vid sidan av de statligt finansierade och drivna högskolorna också växer fram andra alternativ. Mångfald är en god kraft för utveckling och variation och måste uppmuntras. Den utveckling av högskolor i stiftelseform som och varit föregångare för bör fortsätta. Regeringen bör därför pröva vilka ytterligare lärosäten som kan vara lämpliga att driva i stiftelseform. Andra organisatoriska former, punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub325 yrkande 3. Den ökade internationella konkurrensen understryker behovet av institutionell konkurrens mellan landets lärosäten. Lärosätena bör ges möjlighet till dynamisk frigörelse genom att ombildas till stiftelser. Därutöver bör man pröva andra organisatoriska former, som kan gynna såväl den akademiska friheten som utbildningen och forskningen. Den högre utbildningens uppgift och inriktning, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub347 yrkandena 2 och 4 samt bifaller delvis motion 2005/06:Ub557 yrkandena 1, 3 och 4. Att studera på högskolenivå innebär en stor investering inte bara för samhället utan även för den enskilda studenten. Förutom goda förkunskaper är studentens motivation en avgörande faktor för att nå studieframgång. Den enskilde studentens nyfikenhet och kunskapssökande skall därför stå i centrum för den högre utbildningens inriktning och dimensionering. Kunskap har ett värde i sig, och förmedling och utveckling av denna kunskap kan inte alltid mätas enbart i kortsiktiga nyttotermer. Den högre utbildningen skall vidare bidra till studenternas personliga utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. All högre utbildning skall vara av sådan bredd och ge både historiska och filosofiska perspektiv på kunskapsutvecklingen så att den bidrar till individernas personliga utveckling, vidsynthet och bildning. Kunskaps- och informationssamhället ställer höga krav på människors etiska medvetenhet och förmåga att identifiera, bearbeta och ta ställning till etiska frågor utifrån en helhetssyn. Den vetenskapliga verksamheten behöver ha etiska ramar som läggs fast utifrån en levande etisk diskussion. Den högre utbildningen måste därför genomsyras av de grundläggande värderingar som samhället byggts upp utifrån.