bet · GT01UbU10 · 2006-03-07 00:00:00 — En yrkesexamen leder inte automatiskt till allmän högskolebehörighet, men alla elever på ett yrkesförberedande program skall vara garanterade att få läsa de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Möjlighet att komplettera med högskoleförberedande kurser skall också finnas efter gymnasieskolan, inom vuxenutbildningen. Vi är övertygade om att dessa förändringar kommer att leda till att betydligt fler ungdomar än blir motiverade att klara gymnasiet, får stärkt självförtroende och en bra grund för att etablera sig på arbetsmarknaden. Individuella programmet, punkt 19 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individuella programmet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 5, 2005/06:Ub343 yrkande 15 och 2005/06:Ub555 yrkande 23. Det individuella stödet till elever som inte når målen måste utvecklas och tidigareläggas. I dagens skolväsende har det individuella programmet inte kunnat fylla den funktionen. Fyra av fem som börjar på ett individuellt program klarar inte gymnasiestudierna. skall vara ansvarig för att alla elever når de grundläggande målen. Framför allt skall detta ske genom att extra stöd och tid sätts in tidigt under elevens skolgång och anpassas efter elevens behov. För den som inte nått mål skall det vara möjligt att gå "anpassad studiegång", dvs. att eleven t.ex. praktiserar och parallellt läser in gymnasiebehörighet. skall det individuella programmet avskaffas i sin nuvarande form. Lärlingsutbildning, punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lärlingsutbildning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr334 yrkande 37, 2005/06:Kr376 yrkande 21, 2005/06:Ub283 yrkande 14, 2005/06:Ub343 yrkande 9, 2005/06:Ub515 och 2005/06:Ub555 yrkande 22 och avslår motionerna 2005/06:Ub230, 2005/06:Ub259 yrkande 1, 2005/06:Ub294 och 2005/06:Ub323. Det finns många ungdomar som är skickliga i praktiska ämnen och som vill gå en yrkesutbildning av hög kvalitet. Dessa ungdomar efterfrågar en gymnasieutbildning som leder till skicklighet i yrket och anställningsbarhet, inte nödvändigtvis till akademiska studier. För dem behövs en modern och flexibel lärlingsutbildning. Lärlingsutbildningen skall vara kopplad till en gymnasieskola. Skillnaden mellan yrkesutbildning och lärlingsutbildning är bl.a. att merparten av en lärlingsutbildning är förlagd till en arbetsplats och att arbetsgivaren i ett avtal med skolväsendet åtar sig ansvar för elevens lärlingsutbildning. Arbetsgivare som tar emot lärlingar skall få ekonomisk kompensation av den kommun som ansvarar för utbildningen. Utbildningen skall avslutas med en lärlingsexamen eller ett gesällbrev. Det skall finnas möjlighet för eleverna att välja högskoleförberedande eller yrkesförberedande kärnämneskurser. Yrkesförberedande kärnämneskurser leder inte till grundläggande högskolebehörighet. Kärnämnen, punkt 21 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kärnämnen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 24, 2005/06:Ub283 yrkandena 10-12 och 2005/06:Ub343 yrkande 12. Det skall finnas möjlighet för eleverna att välja högskoleförberedande eller yrkesförberedande kärnämneskurser. Yrkesförberedande kärnämnen skall ha en tydlig inriktning mot det yrke utbildningen avser. De skall kunna innehålla andra, mer yrkesinriktade mål än de som finns i de studieförberedande kärnämneskurserna. Dessa yrkesförberedande program skall leda till en yrkesexamen, inte till grundläggande högskolebehörighet. Eleverna på gymnasiets yrkesförberedande program skall garanteras möjlighet att läsa de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Innehåll och omfattning av vissa kärn- och karaktärsämnen, punkt 22 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om innehåll och omfattning av vissa kärn- och karaktärsämnen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkandena 11-14 och avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkandena 4, 6 och 7, 2005/06:Ub343 yrkande 21 och 2005/06:Ub497 yrkande 2. Kunskapen om våra historiska rötter har dokumenterade brister. Historia som eget ämne ingår endast i de natur- och samhällsvetenskapliga programmen. Detta är mycket allvarligt eftersom historia är en viktig del av vårt kulturarv. har därför drivit kravet att historia bör bli ett kärnämne. Det nya kärnämnet får inte leda till en försämring av historiekunskaperna för de elever som läser historia i gymnasieskolan. Vidare bör det slås fast att de 50 gymnasiepoäng som den nya kärnämneskursen i historia kommer att omfatta inte får reducera blocket av kärnämneskurser. Dessa poäng skall i stället tas från det poängantal som det individuella valet nu förfogar över. Vidare anser att religionskunskapens roll som kärnämne bör utvecklas. Ämnet är en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Det behövs ett religionsämne som fokuserar på kunskaper om olika religiösa traditioner och stimulerar elevernas arbete med en egen livssyn. kan inte kristendomens betydelse som bas för svensk kultur och tradition överskattas. Skolan har en uppgift att ge alla elever kännedom om vårt kulturella arv. Vi anser därför att kristendomen bör ha en särställning i religionsundervisningen. För att uppfylla dessa mål anser att religionsämnet måste ha en stark ställning. förutsätter att religion som karaktärsämne inte får ett mindre utrymme i den nya timplanen för gymnasieskolan. ser också med oro på att den nuvarande kursutformningen av gymnasieskolan tycks ha inneburit att många elever valt bort språk. Kunskaper i fler språk än engelska är avgörande för rörligheten i , såväl för arbete och studier som för resor och handel. Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andra kulturer. Det är därför önskvärt att fler elever utvecklar och fördjupar sina språkkunskaper. Entreprenörskap i undervisningen, punkt 23 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om entreprenörskap i undervisningen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 15, 2005/06:Ub274 yrkande 1 och 2005/06:Ub343 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Ub274 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Ub304 yrkande 1 och 2005/06:Ub480. För att fler ungdomar skall stimuleras att starta eget måste skolans syn på entreprenörskap förändras, och elever måste ges möjlighet att få inblick i företagandets vardag. Gymnasiet har en viktig uppgift i att ge kunskaper om entreprenörskap. sätts ett likhetstecken mellan anställning och arbete. För få överväger ens tanken på att skapa sig ett arbetstillfälle genom att starta ett eget företag. Kunskaper om företagande gör att fler vågar ta steget att starta eget. Detta visas t.ex. av projektet , som drivits och som låter gymnasielever starta och driva företag med förmånliga skattevillkor. Sannolikheten för att eleverna som vuxna startar eget är fyra gånger större om de deltagit i projektet än om de inte gjort det. En utvärdering har visat att efter att projektet startades hade av eleverna ett eget företag med i snitt sex anställda. Vi anser därför att det är viktigt att gymnasiet kan erbjuda entreprenörskap i undervisningen på såväl studieförberedande som yrkesförberedande program. Entreprenörskap som nytt program, punkt 24 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om entreprenörskap som nytt program. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:Ub259 yrkande 2. anser att det i samarbete med näringslivet bör inrättas ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap. Ett sådant program bör inrikta sig på samarbete mellan små, medelstora och stora företag inom samhällets alla sektorer. I ett företagsinriktat program måste tonvikt läggas på elevernas kreativitet och kapacitet att planera och genomföra egna projekt. Vissa ämnen och kunskapsområden, punkt 25 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vissa ämnen och kunskapsområden. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkandena 10, 16, 25, 27, 28 och 32 samt avslår motionerna 2005/06:Ub365, 2005/06:Ub388, 2005/06:Ub405, 2005/06:Ub442 och 2005/06:Ub558. Eleverna har visat särskilda brister i kunskaperna om 1900-talets historia. De flesta ungdomar har goda kunskaper om nazisternas brott under , men det är betydligt färre som känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen. Händelserna har varit av avgörande betydelse för vårt samhälle. Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration måste därför prioriteras. I gymnasieskolan måste finnas utbildning i privatekonomi. Konsumentfrågor, kredit och finansväsen, sparande, hur skatter och avgifter fungerar, pensionsfrågor samt grundläggande utbildning i kalkylering och redovisning är några områden som borde tas upp i en sådan utbildning. Grundläggande juridiska kunskaper skall också tillföras, såsom avtalsrätt. Det är ett rimligt mål att varje gymnasieelev skall begripa ett hyreskontrakt och ett avbetalningskontrakt när han eller hon lämnar gymnasiet. Konsekvenserna av att införa ytterligare ämnen i gymnasieskolan är bl.a. ökade kostnader för skolan och ytterligare tillägg till en redan stor kunskapsvolym som skall läsas in. anser därför att frågan om hur privatekonomin bättre skall kunna införas i gymnasieskolan bör genomlysas i en utredning. Genom modersmålet får vi tillgång till det egna kulturarvet och därigenom utvecklar vi en tydlig identitet och självkänsla. Forskningen visar också entydigt att god kunskap i modersmålet är nödvändigt vid inlärningen av ett nytt språk. finns möjlighet att läsa modersmål även i gymnasiet, men eftersom rättigheten är begränsad till att gälla under maximalt har de flesta inte längre rätt till modersmålsundervisning i gymnasiet. vill understryka vikten av att sex- och samlevnadsundervisningen verkligen blir av i tillämpliga delar inom ramen för olika ämnen. Ämnet behöver behandlas i t.ex. biologi-, naturkunskaps-, religionskunskaps- och svenskämnena för att eleverna skall få en helhetssyn. Undervisningen får inte enbart fokusera på den biologiska dimensionen. Inte minst handlar det om att låta värdegrunden genomsyra undervisningen och motverka stereotypa föreställningar om människor. Gymnasiet måste bidra till att eleverna får bästa möjliga förutsättningar att utvecklas till mogna människor som känner sig trygga. Det implicerar ett avståndstagande mot fördomar och t.ex. homofobi. har oroande siffror presenterats rörande barns och ungdomars inställning till alkohol, narkotika och tobak. Undersökningar och rapporter visar att alltfler ungdomar röker, konsumerar stora mängder alkohol och prövar narkotika. Detta visar att tillgången på droger och alkohol har ökat samt att inställningen till framför allt narkotika förändrats. Samhället har intagit en mer drogliberal inställning, vilket naturligtvis även påverkar ungdomar. Utvecklingen är mycket oroande, och vi anser att skolorna måste ta ett större ansvar och förbättra sin ANT-undervisning. Slutligen vill vi peka på att det i finns ett levande föreningsliv vilket ger många ungdomar möjlighet att lära sig mer om demokrati, ansvar och att ta egna initiativ. spelar många föreningar en viktig roll i samhället genom att uppmärksamma och driva exempelvis miljöfrågor. För att tillvarata unga människors engagemang bör elever inom ramen för det individuella valet ges möjlighet att ingå i exempelvis volontärverksamhet. Ämnesbetyg, punkt 26 (fp, kd, c) av (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ämnesbetyg. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 19 och 2005/06:Ub555 yrkande 8 och avslår motion 2005/06:Ub283 yrkande 17. De nuvarande kursbetygen har visat sig ha flera nackdelar. Eftersom alla betyg är lika mycket värda och räknas samman t.ex. när en elev söker till högskolan, har systemet skapat ett behov hos eleverna att läsa upp eller tentera upp betyg från tidigare kurser, även när eleven fått betyg på en mer avancerad kurs i samma ämne. Vi vill därför införa ämnesbetyg, men av en annan karaktär än det som beslutat införa från . Vi förespråkar en modell där betyg sätts efter varje avslutad kurs och att kursbetygen sedan vägs samman till ett ämnesbetyg. Varje skolämne skall ha slutmål som är anpassade till programmets karaktär. Delmål sätts upp som skall följa på varandra i en stegvis kunskapsprogression. Eleven får genom terminsbetyg information om hur han eller hon förhåller sig till de delmål som uppnåtts. Slutbetyget i ett ämne skall visa kvaliteten på elevens kunskaper i förhållande till slutmålen för ämnet. Ämnesbetyget viktas sedan mot andra ämnesbetyg utifrån de ingående kursernas svårighetsgrad och poängtal för att få fram ett medelvärde i slutbetyget. Ämnesbetyg, punkt 26 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ämnesbetyg. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub283 yrkande 17 och avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 19 och 2005/06:Ub555 yrkande 8. beslut att övergå från kursbetyg till ämnesbetyg i gymnasiet kommer att få långtgående konsekvenser och hotar i grunden hela systemet med kursutformning. De flesta experter på kursplaner och gymnasieskolans struktur pekar på problem i att införa ämnesbetyg i en kursutformad skola. avråder bestämt, nackdelarna blir för stora. Vi delar den uppfattningen. Vi ser avskaffandet av kursbetygen som det första steget i att avskaffa valfriheten och den kursutformade gymnasieskolan. Vår bedömning är att gymnasieskolan inte skulle vinna på den omfattande förändring som en grundläggande ändring av betygssystemet skulle innebära, med kraftigt ändrade kursplaner, nya betygskriterier, en ny målhierarki med ämnesmål etc. Den stora fördelen med kursbetyg är att man kan lägga avklarade kurser bakom sig och gå vidare i sina studier. Elevernas prestationer räknas. Eleverna får en snabb återkoppling och kan därmed bli motiverade eller vid behov snabbt få stöd. Kursbetygen ger också en enkel möjlighet att bygga vidare på komvux. Fler steg i betygsskalan, punkt 27 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fler steg i betygsskalan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 18, 2005/06:Ub343 yrkande 20 och 2005/06:Ub555 yrkande 7. Elever och lärare ger ofta uttryck för att den betygsskala som används har för få steg för att ge en korrekt bild av elevens kunskaper. Vi föreslår därför att fler betygssteg införs, så att betygen uppfattas som rättvisa och ger tydlig information om kunskapsläget. Den exakta utformningen bör utredas. Nationella prov i fler ämnen, punkt 28 (fp, kd) av (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationella prov i fler ämnen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 18. Vi menar att ett sätt att säkerställa en rättvisare och mer likvärdig betygssättning är att införa nationella prov i fler ämnen än . Vi anser att nationella prov bör införas i t.ex. fysik, kemi, tyska, franska och spanska - och inte bara tillhandahållas i provbanker. bör också se till att betygssättningen i större utsträckning överensstämmer med resultaten på de nationella proven. Revidering av de nationella proven, punkt 29 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om revidering av de nationella proven. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 9. presenterade två rapporter som visade att de nationella proven missgynnar elever på yrkesprogram och med en annan bakgrund än svensk medelklass. Undersökningarna visade också hur lärarna lägger sin undervisning på olika nivåer beroende på om de skall undervisa elever på studieförberedande program eller på yrkesprogram. De nationella proven skall nu göras om. anser att upplägget i gymnasieskolans kärnämnen bör variera beroende på program, men att de däremot inte skall ha olika svårighetsgrad beroende på om provet är avsett för ett yrkesprogram eller ett studieförberedande program. måste ha denna utgångspunkt i revisionen av de nationella proven. Möjligheten att tentera upp betyg, punkt 30 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjligheten att tentera upp betyg. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub283 yrkande 19. Högskolans behörighets- och antagningsregler skapar fel incitament för gymnasieeleverna. Många ungdomar läser om kurser de redan fått ett godkänt betyg i på komvux för att få bättre betyg, s.k. konkurrenskomplettering. Därmed får de bättre förutsättningar att komma in på den högskoleutbildning de önskar. Den s.k. (SOU 2004:29) beräknar kostnaderna för detta till per årskull. Dessutom läser många lätta kurser på gymnasiet för att få bra betyg i stället för att läsa kurser de har nytta av. Det leder till utarmning av bl.a. språkkunskaperna och att kurser som uppfattas som svårare väljs bort. Fördjupning i ämneskunskaper gynnas över huvud taget inte. Vi anser därför att elever bör få möjlighet att tentera upp sina betyg under gymnasietidens gång. tillsyn över betygssättningen, punkt 31 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillsyn över betygssättningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 17. anser att bör skärpa sin tillsyn av betygssättningen. Betygen i gymnasieskolan är inte likvärdiga. Det finns stora skillnader mellan olika skolor och olika kommuner. Det har både , och påpekat. Det har dessutom skett en betygsinflation . Detta är olyckligt, eftersom betygen har så stor betydelse för antagning och urval till högre utbildning. Det finns en risk att rättvisan i betygssättningen och betygens legitimitet ifrågasätts. Externa examinatorer, punkt 32 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om externa examinatorer. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 22. För att säkerställa betygens legitimitet anser vi att det bör finnas examinatorer vid bedömningen av slutprov och muntliga förhör i studentexamen och yrkesexamen. Dessa bör vara väl förtrogna med målen i läroplanen, kursplanerna och betygskriterierna och bör dessutom komma från annan skola än den undervisande läraren. När det gäller bedömning av prov i yrkesexamen kan dessa examinatorer även komma från relevant yrkesbransch, under förutsättning att de känner till skolans mål. Dessa externa examinatorer skall tillsammans med den undervisande läraren sätta elevens slutbetyg i examen. Utvecklingssamtal, punkt 33 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvecklingssamtal. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 34. Elevens utveckling bör följas upp under regelbundna samtal mellan skolan, eleven och föräldrarna . Dessa utvecklingssamtal är viktiga både för att ge eleverna det stöd de behöver och för att ge dem inflytande över studiernas utformning. Som ett stöd för samtalen finns den individuella studieplanen. För att se till att de individuella studieplanerna fungerar bör regeringen uppdra till att i sitt kvalitetsuppföljningsarbete granska förekomsten av dessa. Studieplanerna kan ses som ett steg på vägen mot införande av det ansvarskontrakt som förespråkar. Införande av nya examina, punkt 34 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av nya examina. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 20, 2005/06:Ub343 yrkandena 4, 7, 8 och 10 samt 2005/06:Ub555 yrkande 18. Alla elever har olika talanger, intressen och förhoppningar. Gymnasieskolan är frivillig och måste innehålla utbildningsvägar av hög kvalitet såväl för elever med ambitionen att studera på högskolan, som för elever som vill inrikta sig mot ett specifikt yrke eller hantverk och bli anställningsbara inom detta område direkt efter gymnasiet. Gymnasieexamen skall innehålla tre inriktningar: studieförberedande program, yrkesförberedande program och lärlingsutbildningar. Elevinflytande, punkt 35 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elevinflytande. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 31 och 2005/06:Ub555 yrkandena 29-31. Elever har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. Undersökningar visar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Inflytandets omfattning och utformning skall anpassas efter elevernas ålder och mognad, och utformningen av elevinflytandet skall bestämmas lokalt. Elevråden och elevskyddsombuden bör här kunna spela en viktig roll. Elevvård, punkt 36 (fp, kd, c) av (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elevvård. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 26. Det är av största vikt att elevhälsan, skolsköterskor och kuratorer med flera får en nyckelfunktion i framtidens skola. Nedskärningarna drabbade ofta elevvården hårt. Det innebar att lärarna fick bära ett allt större ansvar för socialt arbete i avsaknad av annan personal. I då alltfler barn och unga drabbas av psykisk ohälsa är det viktigt att det finns personal som tidigt kan se att något håller på att gå snett och sätta in förebyggande åtgärder. Vi anser att elevvården bör få större möjligheter att arbeta med förebyggande hälsovård. Psykiskt och fysiskt välbefinnande är av avgörande betydelse för lärandet, och det är därför viktigt att alla kommuner inventerar behovet av elevvårdspersonal. Skolhälsovården, punkt 37 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: