bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — En elev som inte tillfredsställande har slutfört det sista skolåret har rätt att få tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphört (4 kap. 10 § skollagen). Vidare får rektor, efter medgivande från vårdnadshavaren, flytta en elev till en högre årskurs om eleven har goda förutsättningar att klara detta (6 kap. 5 § grundskoleförordningen, 1994:1194). Utskottet vill framhålla att för de elever som når målen snabbare än andra är målen att sträva efter i läroplanen så utformade att det finns goda förutsättningar för dessa elever, liksom för andra, att utvecklas inom ramar. Utskottet anser att det finns tillräckliga möjligheter att anpassa tiden i till olika elevers behov, och förutsätter att så sker. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 35 att kommunerna bättre bör följa upp skolpliktens efterlevnad. anser att något måste göras för att skärpa tillsynen av vart de barn tar vägen som plötsligt försvinner från skolan. I motionen påpekas att det förekommer att elever hålls från skolan av föräldrarna helt eller delvis, för att dessa vill att barnen i stället skall hjälpa till hemma eller inte anser att skolan är en lämplig miljö. Dessa barn behöver, enligt motionärernas mening, skyddas bättre. Kommunerna måste därför följa upp skolplikten bättre och bötfälla de föräldrar som hindrar sina barn att gå i skolan, skriver . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Enligt 3 kap. 1 § skollagen (1985:1100) har alla barn som är bosatta i landet skolplikt. Skolplikten motsvaras av en rätt till utbildning inom det offentliga skolväsendet. I 3 kap. 13 § skollagen regleras kommunens tillsyn över att skolplikten fullgörs. Kommunen skall se till att skolpliktiga elever i dess grundskola och särskola fullgör sin skolgång. Bestämmelser om elevens närvaroplikt i finns i 3 kap. 11 § första stycket skollagen. Där anges att varje barn, som fullgör skolplikt inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom eller på något annat sätt, skall delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om barnet inte är sjukt eller har annat giltigt skäl att utebli. Vårdnadshavarens ansvar för att eleven fullgör sin skolplikt regleras i 3 kap. 15 och 16 §§ skollagen. Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte gjort vad på dem ankommer, får styrelsen för utbildningen vid vite förelägga elevens vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter. Av bestämmelserna framgår att vårdnadshavaren, eleven och skolhuvudmannen har ett gemensamt ansvar för att skolplikten fullföljs. Skolförfattningarna förutsätter även ett fortgående samarbete med vårdnadshavaren angående elevens skolsituation (se t.ex. Lpo 94 avsnitt 2.4). Timplanen, läroplaner och kursplaner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden rörande timplanen, översyn av läroplanen och kursplanerna, alternativa läroplaner och kursplaner, fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen m.m. Jämför reservationerna 65 (m, fp, kd, c), 66 (mp), 67 (v), 68 (m, fp, kd, c), 69 (mp), 70 (mp), 71 (kd) och 72 (fp, kd). I flera motionsyrkanden begärs att timplanen avskaffas. skriver i motion 2005/06:Ub238 yrkande 16 att skolorna bör ges ökad frihet att utforma undervisningen. I samma motions yrkande 17 anförs att den nationella timplanen bör avskaffas. skriver också i motion 2005/06:Ub516 yrkande 4 att skollagens tidsstyrning bör avskaffas. begär i motion 2005/06:Ub587 yrkande 22 att den nationella timplanen för skolan bör avskaffas. I motionen anförs att det är en självmotsägelse att en målstyrd skola även har en timplan med regler för hur många undervisningstimmar som skall ges i varje ämne. påminner också i motionen om den försöksverksamhet som pågår i 79 kommuner där skolorna arbetar utan timplan och där kursplanerna i stället fungerar som styrdokument. Erfarenheterna av försöksverksamheten har hitintills varit övervägande positiva och den nationella timplanen bör därför tas bort i hela landet, menar motionärerna. anser i motion 2005/06:Ub428 yrkande 6 att avskaffande av timplanen är den kanske enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. anser att en centralt reglerad timplan passar mycket dåligt in i en individanpassad och målstyrd skola. menar också att timplanen kan utgöra ett hinder för elevernas möjlighet att nå goda studieresultat i alla ämnen. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 3 att en stadieindelad timplan med ökad flexibilitet bör införas. I samma motions yrkande 24 anförs att undervisningstid skall kunna flyttas mellan ämnen om eleven behöver extra tid. vill införa en stadieindelad timplan som garanterar eleverna en fastställd undervisningstid i varje ämne, men som gör det möjligt att flytta tid mellan ämnena när eleven riskerar att inte nå målen i något ämne. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. /01 inleddes en femårig försöksverksamhet med undervisning utan timplan som omfattar knappt 900 kommunala grundskolor i 79 kommuner. Försöksverksamheten regleras av Förordningen om förskoleverksamhet med utbildning utan timplan i (SFS 1999:903). Timplanedelegationen (dir. 1999:50) har haft som uppgift att leda, stödja och utvärdera försöket. Timplanedelegationen lämnade sitt slutbetänkande Utan timplan - för målinriktat lärande (SOU 2005:101) till regeringen . Delegationen föreslår att timplan skall avskaffas. Enligt delegationen kan ett sådant beslut bidra till en ökad måluppfyllelse genom att stimulera utvecklingen i skolorna. Att i ett mål- och resultatstyrt system nationellt styra användningen av tiden är enligt delegationens uppfattning ologiskt och motsägelsefullt. Timplanen uppfattas också som ett hinder för skolutveckling av många verksamma i skolan. För att garantera eleverna rätten till en likvärdig utbildning och för att stärka utvecklingen i skolorna krävs dock enligt delegationen ytterligare ändringar i regelverket, bl.a. för att säkerställa den garanterade undervisningstiden samt insatser för att utveckla målsystem, satsningar på kompetensutveckling för skolans personal samt för att implementera och följa upp en skola utan timplan. Utskottet anser att beredningen av delegationens betänkande bör avvaktas. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 2 att bör delas in i tre stadier med egna mål. Lågstadiet (årskurs 1-3) skall lägga fokus på att alla elever skall få grundläggande färdighet i att läsa, skriva och räkna. Mellanstadiet (årskurs 4-6) skall lägga fokus på hur världen fungerar och grundläggande färdigheter i engelska. Högstadiet (årskurs 7-9) skall lägga fokus på fördjupad kunskap och förberedelser inför gymnasiet. begär i motion 2005/06:Ub354 yrkande 1 att regeringen återkommer med förslag på hur en sammanhållen ungdomsskola kan genomföras. I motionen anförs att den obligatoriska skolan i realiteten blivit 13-årig om man räknar in förskoleklassen. anser att man skall ta konsekvenserna av detta och att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en 13-årig sammanhållen ungdomsskola. Det skulle, enligt motionärernas mening, ge förutsättningar för ökad flexibilitet och större möjligheter till anpassning utifrån den enskilde elevens förutsättningar och att övergången från grund- till gymnasieskolan blir mindre dramatisk. I motion 2005/06:Ub358 (c) föreslås en utredning om ändrad indelning och ändrat utbildningsinnehåll avseende nuvarande grundskola och gymnasieskola. En utredning bör, enligt motionären, belysa hur ett framtida modernt utbildningssystem som är anpassat till samhällets ständiga förändring bör utformas. I motion 2005/06:Ub499 (s) begärs en förskjutning av det svenska sommarlovet. Detta motiveras bl.a. av klimatförändringar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. är kommunerna skyldiga att erbjuda barn plats i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då barnet fyller till dess barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Förskoleklassen syftar till att skapa en smidigare övergång mellan förskola och skola. Förskolans pedagogik skall präglas av mer lek och ett skapande och utforskande arbetssätt. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår med förslag till ny skollag. I motion 2005/06:Ub516 yrkande 2 begär en översyn av Läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) respektive kursplanerna i ämnen. I motionen anförs att eftersom dagens målträngsel och otydliga kunskapsmål lett till allvarliga brister i elevers kunskapsresultat, behövs en översyn av läroplanen för den obligatoriska skolan (Lpo 94) och av kursplanerna i varje ämne. Syftet skall vara att förtydliga skolans kunskapsuppdrag och att uppnå en balans mellan målen och de s.k. processmålen. Kunskapsmålen skall genom översynen förtydligas och vid behov göras mer relevanta eller skärpas. anser vidare att de kommunala skolplanerna skall avskaffas, eftersom de tillför ytterligare mål som ökar målträngseln för skolan. begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 1 att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att det blir möjligt för skolor med alternativ pedagogisk profil att, efter prövning av , arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor skall arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. begär också i motionens yrkande 2 ändring i skollagen så att kommunala grundskolor får möjlighet att arbeta efter alternativa kursplaner. är de fristående skolorna fria att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Detta anser måste vara möjligt även för de kommunala skolorna. Skolor med offentlig huvudman skall, enligt mening, kunna ansöka hos om att få arbeta efter egna kursplaner. föreslår i motion 2005/06:Ub428 yrkande 9 att en utredning skall tillsättas för att utreda hur den pedagogiska mångfalden i skolan kan främjas. I motion 2005/06:Ub299 (s) föreslås att utvecklingen av ytterligare pedagogiska alternativ i den kommunala skolan skall främjas. understryker i motion 2005/06:Ub587 yrkande 12 vikten av en bra fördelning mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen i skolan. Teori och praktik behöver varvas under skoldagen för att ge såväl stimulans för alla sinnen som omväxling i skolvardagen. Den motoriska, den musikaliska och den rumsliga intelligensen samt den sociala förmågan bör tränas i högre grad. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, musik, bild och idrott är en viktig del av helheten i skolan. I motion 2005/06:Ub587 yrkande 25 skriver om behovet av kvalitetsgranskning av ämnen som läses i block samt fördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen. I motionen anförs att det är väl känt att vissa ämnen, t.ex. geografioch religionskunskap, lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av t.ex. fortbildning sättas in. Det finns en risk, menar motionärerna, att vissa ämnen inom blocket blir osynliga. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har vid behandling av liknande yrkanden tidigare betonat vikten av att skolan, i enlighet med gällande föreskrifter, arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultat och skolsituation ständigt följs upp. Utskottet har också påpekat att målstyrning innebär att det skall finnas möjligheter till en flexibel lösning av pedagogiska insatser för enskilda elever och för grupper av elever. Enligt Lpo 94 är skapande arbete och lek väsentliga delar i det aktiva lärandet. I läroplanen sägs också att de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna skall följas upp. Utskottet utgår från att frågor om läroplaner, kursplaner, ämnen m.m. kommer att aktualiseras i samband med arbetet med en ny skollag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden rörande bl.a. matematik och NO-ämnena, svenska, retorik, nationell strategi för läsning, modersmålsundervisning m.m. avslår också motionsyrkanden rörande historia och samhällskunskap, religionskunskap, hem- och konsumentkunskap, sex och samlevnad, jämställdhet, naturskolor och musik- och kulturskolor. Jämför reservationerna 73 (m), 74 (m), 75 (fp), 76 (fp), 77 (kd), 78 (kd), 79 (v), 80 (c), 81 (mp), 82 (fp), 83 (fp, kd, c), 84 (m), 85 (c), 86 (m, fp, kd), 87 (v), 88 (mp), 89 (kd, mp), 90 (kd), 91 (kd), 92 (v), 93 (fp), 94 (v), 95 (mp), 96 (v), 97 (v), 98 (m, fp, kd, c), 99 (mp), 100 (mp), 101 (mp), 102 (fp), 103 (kd), 104 (kd) och 105 (kd) samt särskilt yttrande 9 (v). kräver i motion 2005/06:Ub238 yrkande 19 särskilda insatser för att stärka kunskaperna i matematik och naturorienterande ämnen. I motionen framförs att kunskaper i matematik och de naturorienterande ämnena är av central betydelse för att skall stå sig kunskapsmässigt väl i internationell jämförelse och inte förlora i konkurrenskraft. Det uttrycks vidare en oro för att utvärderingar av nybörjarstudenternas förkunskaper i matematik på universitet och högskolor visar att eleverna har påtagliga kunskapsbrister inom just dessa ämnen. Därför gör bedömningen att en särskild kraftsamling behövs för att öka måluppfyllelsen och stärka elevernas kunskaper och färdigheter i dessa ämnen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Regeringen pekar i sin utvecklingsplan Utbildning för kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) bl.a. på vikten av goda kunskaper i matematik och framför ambitionen att svenska elevers resultat vid internationella jämförelser bör vara ledande. Regeringen har därefter tillsatt en matematikdelegation med uppgift att stärka matematikämnet och matematikundervisningen i hela utbildningssystemet, från förskola till högskola (dir. 2003:8). avlämnades betänkandet Att lyfta matematiken - intresse, lärande, kompetens (SOU 2004:97). Flera utvecklingssatsningar när det gäller matematikundervisningen pågår. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra en satsning av lokala matematikutvecklare. Dessa skall som huvuduppgift genomföra lokalt utvecklingsarbete och fungera som vägledare till forskningsmaterial och annat inspirationsmaterial. Kommuner med störst behov skall inledningsvis prioriteras. Nya stödmaterial skall också utvecklas för förskolan och i . Delar av de som avsätts för att förstärka insatserna i skolor i segregerade bostadsområden kommer dessutom att användas till att utveckla satsningen på tvåspråkig ämnesundervisning inom matematiken. Modersmålslärare i kommer att ges kompetensutveckling i matematik och i tvåspråksdidaktik. Nätbaserad undervisning i ämnet matematik skall ges på de tre största modersmålen. understryker i motion 2005/06:Ub344 yrkande 5 att svenska är skolans viktigaste ämne. I samma motions yrkande 6 understryks vikten av stimulans av läsning i skolan. I motionens yrkande 8 anförs också att betyget i svenska bör delas i ett språkbetyg och ett litteraturbetyg. I motionen framhåller att svenska är skolans viktigaste ämne. Att behärska svenska språket i tal och skrift är helt avgörande för att eleverna inte skall hamna utanför vår sociala gemenskap. I motionen slår fast att det finns ett starkt samband mellan skönlitterär läsning, läsförmåga och elevens förmåga att klara andra skolämnen och att kursplanens mål i ämnet svenska därför är viktigare än de andra målen. förespråkar också i motion 2005/06:Kr8 yrkande 1 tydligare mål i ämnet svenska i . I samma motions yrkande 2 understryks behovet av att uppmuntra och stimulera elevernas läsning i skolan. I motionen skriver att målen i kursplanen i svenska bör förtydligas och göras mer konkreta. Alla barn skall i de tre första årskurserna (lågstadiet) lära sig läsa och skriva och räkna ordentligt. Läs- och skrivförmågan skall sedan stimuleras och utvecklas under hela . I motion 2005/06:Ub351 (fp) föreslås en nationell strategi för läsning. Motionären föreslår en rad satsningar som stärker boken, biblioteken och skolan. påpekar i motion 2005/06:Ub587 yrkande 39 vikten av retorikundervisning i ämnet svenska. Motionärerna anser att förmåga att uttrycka sig väl och att argumentera för sin sak blir allt viktigare, och därför måste undervisningen i retorik och argumentationsteknik stärkas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Läsning stärker såväl språkförståelse som fantasi, och boken är viktig i skolans arbete. Som utskottet tidigare konstaterat finns det i den mål- och resultatstyrda skolan en stor frihet vad gäller hur undervisningen utformas så länge målen i kursplanerna för respektive ämne uppnås. I läroplanen anges också att skolan skall sträva efter att varje elev lär sig att lyssna, diskutera, argumentera och använda sina kunskaper som redskap för att formulera och pröva antaganden och lösa problem, reflektera över erfarenheter och kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden. gav regeringen för skolutveckling i uppdrag att i samverkan med och berörda lärarutbildningar utforma ett utbud av utbildningar rörande läs- och skrivutvecklingsamt att stödja kommunerna så att de kan erbjuda kompetensutveckling i läs- och skrivutveckling för så många lärare som möjligt som undervisar i de lägre åldrarna i det offentliga skolväsendet. har ett särskilt ansvar när det gäller elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Myndigheten för skolutveckling får disponera för att täcka utgifter som är förenade med uppdraget. Målet är att erbjuda sammanlagt 10 000 lärare kompetensutveckling. Myndigheten skall i årsredovisningen rapportera uppnådda resultat. Myndigheten för skolutveckling har dessutom fått regeringens uppdrag att inom myndigheten bygga upp ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. För barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi skall arbetet bedrivas i samverkan med . Myndigheten skall i årsredovisningen för redovisa uppnådda resultat samt en utvärdering av arbetet. Regeringen har gett i uppdrag att erbjuda ekonomiskt stöd för att utveckla och producera läromedel, kurslitteratur och skönlitteratur i DAISY-format. Enligt uppdraget skall institutet erbjuda läromedelsförlag på marknaden ekonomiskt stöd i syfte att utveckla och producera läromedel, kurs- och skönlitteratur i DAISY-format speciellt anpassade för barn, ungdomar och vuxna med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi eller synskada. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har under en rad år föreslagit åtgärder för att förstärka elevernas språk- läs- och skrivutveckling. Bland annat har lärarutbildningen fått mer preciserade examensmål inom detta område. Medel till kompetensutveckling för lärare har tillförts Myndigheten för skolutveckling. I motion 2005/06:Ub587 yrkande 36 anför att elever med invandrarbakgrund skall ha möjlighet att få ämnesundervisning på sitt modersmål. föreslår även i motion 2005/06:Sf389 yrkande 7 rätt till modersmålsundervisning och en skyldighet för kommunen att erbjuda undervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan. skriver i motion 2005/06:Kr4 yrkande 3 att den förstärkta rätten till modersmålsundervisning i skolan bör gälla alla elever, inte bara dem som tillhör de nationella minoriteterna. begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 26 att alla barn i svensk grundskola skall ha rätt till modersmålsundervisning. Detta bör gälla oavsett hur många som talar modersmålet i den kommun där man bor. Motionärerna föreslår att undervisningen skall kunna ske såväl på distans som på plats i hemorten. I motion 2005/06:Ub489 (v) föreslås att modersmålsundervisningens ställning stärks. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 62 att eleverna i skolor i utsatta bostadsområden bör få en "språkmentor". Skolorna bör kunna få stöd i att bygga upp ett nära samarbete med företag och organisationer, så att eleverna kan få språkmentorer som de regelbundet har kontakt med för att stärka sin svenska och få kontakter i yrkeslivet, skriver motionärerna. I motion 2005/06:Ub344 yrkande 60 skriver att undervisningen i svenska i skolor i utsatta bostadsområden bör stärkas. Det behövs ofta undervisning i mindre grupper, fler speciallärare och mer resurser för elevvård, skriver motionärerna. Resurserna måste också fördelas så att det verkligen blir ett rejält tillskott till de skolor som har många barn med stora behov av stöd. anser i motion 2005/06:Ub426 yrkande 31 att elever med utländsk bakgrund skall kunna prioritera svenska samt ha rätt till modersmålsundervisning. I motion 2005/06:Sf282 (c) yrkande 4 anförs att en nivåanpassad svenskundervisning för barn skulle ge ökad möjlighet att ge tillräckligt stöd åt dem som har tidigare begränsad skolgång samt tillåta dem med längre studievana att snabbare komma in i den allmänna skolgången för barn i . föreslår också i motion 2005/06:Ub426 yrkande 32 att skolor med god erfarenhet av undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, skall kunna vara värdskola för elever i en annan skola och ge dem denna undervisning på distans. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Bestämmelserna om modersmålsundervisning finns i 2 kap. 9-14 §§. I 9 § grundskoleförordningen stadgas att om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall eleven få undervisning i detta språk som ett ämne, om eleven har grundläggande kunskaper i språket och eleven önskar få sådan undervisning. I andra stycket anges att en samisk, tornedalsfinsk eller romsk elev skall erbjudas modersmålsundervisning även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Enligt 2 kap. 13 § grundskoleförordningen är en kommun skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om det finns en lämplig lärare. En kommun är skyldig att anordna sådan undervisning om minst fem elever önskar undervisning i språket. När det gäller samiska, tornedalsfinska eller romska elever är kommunen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om antalet elever är mindre än fem. Undervisning i dessa språk, som är nationella minoritetsspråk, skall alltså anordnas även om de inte utgör elevens dagliga umgängesspråk. Förskolan skall, enligt Lpfö 98, bidra till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. lämnade en redovisning av språksituationen för de nationella minoriteterna. skall verket redovisa en konsekvensanalys av förslaget till förstärkningar av minoritetsspråkens ställning i skolan. Utskottet anser liksom tidigare (jfr bet. 2002/03:UbU11) att det inte finns anledning att föreslå några förändringar i regelverket vad avser modersmålsundervisning i . Som utskottet tidigare påpekat är modersmålsundervisningen en viktig rättighet för elever som har ett annat modersmål än svenska. Även de nationella minoritetsspråkens särställning är väl motiverad. Det ligger ett värde i att modersmålsundervisningen integreras med den övriga verksamheten i skolan och ses som en del av skolans språkprogram. Utskottet vill också, liksom tidigare, stryka under att det är viktigt att modersmålslärarna är en del av skolans vardag. Motion 2005/06:Kr7 (fp) yrkande 6 innebär att kunskap om olika europeiska språk bör utvecklas och att språken bör återvinna en stark position i utbildning och samhälle. I motion 2005/06:Ub324 (mp) yrkande 1 anförs att esperanto skall kunna väljas som språkval i alla skolor på högstadiet och gymnasiet. I samma motions yrkande 3 framförs att det bör organiseras en nätkurs i esperanto för högstadiet och gymnasieskolan. I motionens yrkande 4 föreslår motionären en esperantoversion av den europeiska språkportföljen Hyperlink. I motion 2005/06:Ub485 (s) yrkande 2 anförs att särskilda insatser bör göras för att stärka den nordiska språkförståelsen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet erinrar om de bestämmelser om elevens val som finns i 2 kap. 19 § grundskoleförordningen. Undervisningen i elevens val syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen.