bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — som företräder regionala intressen i arbetar i nära samverkan med . är en organisation som enligt utskottets uppfattning på ett mycket konstruktivt sätt bidrar till att främja samarbetet mellan regioner i olika länder. Utskottet vill framhålla att de regioner som är berörda av detta samarbete använder sitt kunnande och sina erfarenheter för att ge ett aktivt stöd till de regioner de samarbetar med. Den övergripande organisationen för samarbetet mellan länderna kring är (, ). Utskottet noterar att inom ramen för samarbetet har regionala och lokala företrädare, det civila samhället samt olika institutioner viktiga roller. En av främsta insatser när det gäller att främja det mänskliga utbytet är upprättandet av Eurofakulteten (Euro Faculty) vid i med filialer i Tartu och (utbildning för studenter och universitetslärare i offentlig administration och affärsadministration, juridik och ekonomiska vetenskaper). Universitet och högskolor i , , , och är involverade i projektet, som genomförs inom ramen för . Därutöver vill utskottet särskilt nämna EU:s Interregprogram. Detta program har en inriktning på EU-utvidgning och kan således tjäna som en förberedelse för medlemskap för de länder som är kandidater till medlemskap. Dessa kan delta i Interregprojekt med finansiering ur EU:s Phareprogram. Inom Phareprogrammet finns också ett särskilt underprogram för gränsöverskridande samarbete i . Detta har funnits och kommer att fortsätta fram t.o.m. . Utskottet delar motionärernas uppfattning att uppbyggande av kontakter mellan lokala och regionala företrädare samt utvecklandet av allmänna mellanmänskliga relationer är mycket värdefulla när det gäller länder i och de bland dessa som även är kandidatländer. Utskottet konstaterar att omfattande insatser och initiativ finns på detta område, vilket utskottet finner positivt. bör framhållas att det inte ankommer på att ange hur denna verksamhet skall utformas eller vilken inriktning den skall ha. Det är en uppgift som åvilar de aktörer som redan är etablerade. Utskottet ser därför inte behov av någon åtgärd från sida i de frågor som tas upp i motionerna. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2000/01:U506 (s) och 2001/02:U207 (kd) kan besvaras. I motionerna 2000/01:MJ711 (c) yrkande 13 och 2001/02:U302 (c) yrkande 2 anförs att miljökrav skall ställas på kandidatländerna. Miljökraven skall enligt motionärerna vara hårda men dock inte läggas på en så hög nivå att kandidatländerna upplever dem som omöjliga att uppnå. Miljö- och jordbruksutskottet behandlar dessa yrkanden i yttrande 2001/02:MJU3y och anför följande. De utsläppsminskningar inom vissa områden som skett i kandidatländerna har haft stor betydelse även utanför dessa länder när det gäller såväl luftburna föroreningar som föroreningar till . Denna minskning berodde till en början på att anpassningen till marknadsekonomin ledde till en väsentligt minskad produktion. har dock aktiva miljöåtgärder fått genomslag, inte minst när det gäller utsläppen till luft. Många av de stora förbränningsanläggningarna har utrustats med rökgasrening. För utsläpp till vatten är framgångarna mera begränsade. Det gäller framför allt utsläpp av gödande ämnen, även om betydande investeringar och förbättringar har gjorts i bl.a. de baltiska länderna. Utskottet har (bet. 2001/02:MJU3) uppmärksammat frågan om vilka miljökrav som bör ställas på kandidatländerna. Utskottet vill än en gång framhålla att det är angeläget att inom EU ge planeringen för hållbar utveckling hög prioritet i samarbetet med kandidatländerna. Ett EU-medlemskap kommer sannolikt att leda till ekonomisk tillväxt i kandidatländerna. Om planerna på en utbyggnad av bl.a. transportinfrastrukturen i och till dessa länder förverkligas kommer detta att leda till stora trafikökningar. kommer dessa länder att omfattas av EU:s stränga miljökrav. Vidare är det angeläget att åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt anpassa anläggningar och fordon till . Så få och så kortfristiga övergångslösningar som möjligt bör tillåtas, i synnerhet för utsläppskällor som leder till gränsöverskridande effekter. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2000/01:MJ711 (c) yrkande 13 och 2001/02:U302 (c) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. finner miljö- och jordbruksutskottets bedömning välövervägd och menar att motionerna 2000/01:MJ711 (c) yrkande 13 och 2001/02:U302 (c) yrkande 2 kan besvaras med vad som ovan anförts. I motion 2000/01:U628 (v, m, c, mp, fp, kd) yrkande 2 menar motionärerna att för att skall beviljas medlemskap i skall det krävas av landet att demokratiska och mänskliga rättigheter skall vara uppfyllda på ett konkret plan när det gäller kurder, armenier, assyrier/syrianer och kaldéer. Utskottet konstaterar att såväl bilateralt som inom EU intar ståndpunkten att kriterierna för demokrati och iakttagande av de mänskliga rättigheterna skall tillämpas i praktiken för att skall få inleda förhandlingar om medlemskap. Detta ligger även i linje med de av fastlagda riktlinjerna, de s.k. Köpenhamnskriterierna. EU:s associeringsavtal med innehåller i biståndsdelen en rad program som kan förbättra situationen för de nationella minoriteterna. Samarbetet medför bl.a. större möjligheter till ekonomisk och social utveckling av sydöstra där stora delar av landets etniska och språkliga minoriteter har sin hemort. Samarbetet innebär även större möjligheter för att religionsfrihet skall kunna åtnjutas, för ratificering av , för avskaffande av undantagstillståndet i sydöstra och för avskaffandet av legala hinder mot utnyttjande av kulturella rättigheter. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U628 (v, m, c, mp, fp, kd) yrkande 2 kan besvaras. Motionärerna bakom motion 2001/02:U247 (v, m, kd, c, fp, mp) behandlar situationen vad gäller mänskliga rättigheter i mot bakgrund av status som kandidatland för att bli medlem i EU. I yrkande 5 anförs att inom EU skall arbeta med att förmå att uppfylla Köpenhamnskriterierna och lägga särskilt vikt vid kvinnornas mänskliga rättigheter. I motionens yrkande 6 menar motionärerna att inom EU skall verka för en konkret tidsplan när det gäller förverkligandet av Köpenhamnskriterierna. I motion 2001/02:U302 (c) yrkande 3 anförs att det är viktigt att stöd och bistånd ges till för att landet skall klara av processen att möta Köpenhamnskriterierna. Utskottet konstaterar att redan verkar aktivt i bilaterala kontakter och inom EU för att skall uppfylla Köpenhamnskriterierna, samt ofta tar upp jämställdhetsfrågorna och kvinnans situation. Enligt utskottets mening är det självklart att uppfyllandet av kriterierna skall innebära att kvinnors mänskliga rättigheter respekteras i lika hög utsträckning som mäns. Vidare kan utskottet konstatera med anledning av yrkande 6 i motionen att i EU:s partnerskap för anges tidsramar för uppfyllande av Köpenhamnskriterierna, dvs. demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. Partnerskapet omfattar prioriteringar på kort och medellång sikt när det gäller dessa frågor. Prioriteringarna på kort sikt ansågs möjliga att uppnå . Prioriteringarna på medellång sikt förväntades ta att uppnå. menar att de har som ambition att uppfylla Köpenhamnskriterierna . har det, enligt rapporter från organisationer som följer situationen vad gäller de mänskliga rättigheterna i , framkommit att brott mot dessa rättigheter har ökat i trots de uttalade ambitionerna att uppfylla Köpenhamnskriterierna. Utskottet ser allvarligt på detta och menar att det är av särskild vikt att nära följa och bevaka utvecklingen i vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U247 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 5 och 6 samt 2001/02:U302 (c) yrkande 3 kan besvaras. har godkänt Europaavtal om upprättande av associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater med (prop. 1995/96:29, bet. 1995/96:UU7, rskr. 1995/96:25) och (prop. 1995/96:28, bet. 1995/96:UU6, rskr. 1995/96:24). Tilläggsprotokoll till dessa avtal har förhandlats avseende bedömning av överensstämmelse och godtagande av industriprodukter. Regeringen har tillställt en faktapromemoria i ärendena (2001/02:FPM 79), vilken har remitterat till utrikesutskottet. Kommissionens förslag till tilläggsprotokoll KOM(2002) 111 samt KOM(2002) 123 innebär att produktgodkännanden som sker i på områdena elsäkerhet, elektromagnetisk kompatibilitet, leksaker och byggprodukter och i på områdena maskiner, hissar, personlig skyddsutrustning, elsäkerhet, elektromagnetisk kompatibilitet och enkla tryckkärl skall godtas i gemenskapen utan krav på förnyad prövning, och samma ordning gäller för motsvarande produkter vid export från gemenskapen till dessa länder. Innebörden är att de två länderna får tillgång till den inre marknaden för dessa produkter. Syftet är dels att ge stöd till anpassning för harmoniserad lagstiftning, dels att stimulera handeln. Tilläggsprotokollen innehåller i övrigt regler om anpassning av lagstiftningen, anmälda organ, informationsutbyte och skyddsklausuler. De ger även möjlighet till att ytterligare produkter kan förhandlas och läggas till ramavtalen innan dessa länder uppnår medlemskap i . Regeringen framhåller i faktapromemorian att den stöder ett ingående av dessa avtal med och . Utskottet välkomnar detta och menar att en utbyggnad av Associeringsavtalen som medför att handeln med dessa länder kan stimuleras är av stort värde. 3.4 Skrivelsens inriktning och omfattning samt vissa övergripande frågor har tidigare i detta betänkande uppmärksammat förslag 2000/01:RS1 om arbete med EU-frågor. Utskottet vill i detta sammanhang referera och kommentera huvudpunkterna i de förslag som framförs av och som (bet. 2000/01:KU23) och sedermera ställt sig bakom. Kommittén framför bl.a. förslag vad gäller skrivelsens innehåll. Vi anser att regeringen till bör överlämna en förteckning över de expertkommittéer inom kommissionen som förbereder lagförslag som regeringen har kännedom om och särskilt kommentera de kommittéer som hanterar frågor av större svenskt intresse. Förteckningen kan ingå i den årliga EU-skrivelsen. (s. 126) När en EG-rättsakt antas delegeras rätten att utfärda verkställighetsföreskrifter till kommissionen vars verksamhet i denna del följs av en genomförandekommitté. Vi kan konstatera att insyn i genomförandekommittéerna är begränsad. skall framhållas att ett syfte med delegering är att undvika att detaljfrågor hanteras på för hög nivå. En ordning där aktivt följer arbetet i genomförandekommittéerna skulle innebära att ägnar resurser åt frågor som normalt är politiskt mindre intressanta. De rättsakter som behandlats i genomförandekommittéerna har dock företräde framför svensk lag vid en eventuell lagkonflikt och omfattar i vissa fall även frågor som kan bedö mas vara politiskt viktiga. Det står naturligtvis alltid ett utskott fritt att begära information från regeringen om en fråga som hanteras i genomförandekommittéerna. I utskottens arbete med uppföljning och utvärdering kan också genomförandekommittéerna inom ett visst område studeras. Statskontoret har i en rapport till regeringen funnit att regeringen saknar överblick över genomförandekommittéerna. [Statskontoret i EU - en utvärdering av statsförvaltningens medverkan i EU-samarbetet (2000:20).] Statskontoret föreslår att en samlad förteckning över genomförandekommittéerna som täcker samtliga departements ansvarsområden lämpligen kan ingå som en bilaga till regeringens årliga EU-skrivelse. Vi delar den uppfattningen och anser således att en sådan redovisning bör ges i den årliga EU-skrivelsen. Redovisningen skall inte bara innehålla en förteckning utan också innehålla uppgifter om vilka slag av kommittéer (rådgivande, förvaltande eller föreskrivande) det rör sig om. De kommittéer som bedöms vara av särskilt stort politiskt intresse bör redovisas mer utförligt. Efter att ha tagit del av den första redovisningen får ta ställning till hur ofta redovisningen bör ges och om det finns anledning att begära annat slags information. (s. 127-128) Den begärda sammanställningen har överlämnats till och genom utrikesutskottets kanslis försorg förmedlats till bl.a. övriga utskottskanslier, och partikanslierna (PM "Genomförandekommittéer i EG"). Det har inte bedömts föreligga behov för att inkludera en ny förteckning i föreliggande skrivelse 2001/02:160 eftersom den tidigare redovisningen är aktuell. En redovisning bör dock ske i kommande skrivelser vad gäller verksamma genomförandekommittéer, menar utrikesutskottet. Vidare konstaterar utrikesutskottet att redovisning för arbetet i vissa genomförandekommittéer förekommer i skrivelsen. Utskottet vill framhålla att i kommande skrivelse bör de kommittéer som bedöms vara av särskilt stort politiskt intresse redovisas mer utförligt (exempelvis den kommitté som har att hantera djursjukdomar, bl.a. BSE och mul- och klövsjuka) i enlighet med riksdagskommitténs förslag. Vidare vill utskottet framhålla att det av skrivelsen bör framgå när för och andra medlemsländer viktiga frågor har diskuterats inom ramen för genomförandekommittéerna, särskilt vad avser frågor med avseende på hälsa, miljö och säkerhet för människor och för djur. Det kan t.ex. gälla gränsvärden för skadliga ämnen i olika produkter. Redovisning i skrivelsen kan även gälla frågor där överenskommelse ej har uppnåtts i den aktuella genomförandekommittén och frågan har i stället överlämnats till rådet för avgörande. I den del som gäller genomförandekommittéer kan utskottet således konstatera att det skett en redovisning i enlighet med de förslag som lämnades av riksdagskommittén när det gäller genomförandekommittéer. Någon motsvarande redovisning har däremot inte skett vad gäller förberedande arbetsgrupper. Utskottet menar att en sådan redovisning bör ske i kommande skrivelser. Om en sådan redovisning från regeringens sida skulle vara förenad med omfattande svårigheter menar utskottet att regeringen bör peka på andra vägar att uppnå samma syfte, nämligen att informera utskott på ett tidigt stadium, dvs. redan innan det finns ett formellt förslag till en ny rättsakt som kan bli föremål för en faktapromemoria. Regeringen har tillställt en faktapromemoria rörande genomförandekommittéerna (2001/02:FPM78), vilken har remitterat till utrikesutskottet. Faktapromemorian behandlar kommissionens förslag KOM(2001) 789, vilket behandlar anpassning av bestämmelser gällande för de genomförandekommittéer som biträder kommissionen när kommissionen utövar genomförandebefogenheter som rådet antagit enligt samtyckes-, samråds- eller medbeslutandeförfarandet. Bakgrunden till kommissionens förslag är att fattade rådet beslut om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av Europeiska kommissionens genomförandebefogenheter (beslut /468/EG). Kommissionen presenterar nu ett förslag till fyra nya förordningar vilka innebär att man ändrar i de rättsakter som behöver anpassas till detta beslut. Regeringen framhåller i faktapromemorian att kommissionens förslag till nya förordningar är påkallat av formella skäl. Regeringen menar att det är positivt att kommissionen har lagt detta förslag för att genomföra nödvändiga formella anpassningar till beslut /468/EG. Förslaget, som är omfattande, kommer att behandlas i rådet. De olika delarna i förslaget kommer att behöva analyseras närmare, framhåller regeringen. utgår från att regeringen har kännedom om verksamheten inom genomförandekommittéerna i syfte att bl.a. kunna redovisa relevant information för . Regeringens information till är naturligtvis en nationell fråga och ej en fråga för kommissionen, men genomförandekommittéernas arbete inom EU måste vara upplagt så att det föreligger goda förutsättningar för regeringen att uppfylla sina förpliktelser gentemot . I övrigt har utskottet inget att tillägga utöver vad regeringen anfört i denna fråga. behandlade även frågan om regeringens redovisning för av sitt agerade inom EU. Kommittén anförde följande i sitt förslag till riksdagsstyrelsen (s. 140). För att markera vikten av att regeringen redovisar sitt agerande i EU för anser vi att ett nytt stycke skall läggas till 10 kap. 1 § (riksdagsordningen) enligt följande: Regeringen skall redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för . Redovisningen skall inbegripa hur agerandet förhåller sig till ställningstaganden. Med ställningstaganden avses betänkanden som kammaren ställt sig bakom, men regeringens redovisning bör också relateras till vad som framkommit i samrådet i . Som påpekats ovan skall regeringen om den avviker från mandat redovisa skälen för avvikelsen. Redovisningen för agerandet kan lämnas i olika former. Statsministern skall även fortsättningsvis lämna information i kammaren om Europeiska rådets möten, den årliga skrivelsen skall innehålla redogörelser för regeringens agerande, skriftliga återrap- porter skall lämnas efter samtliga möten i ministerrådet, och ordningen med muntliga återrapporter i skall fortsätta. Självfallet kan utskott påkalla information om regeringens handlande i en viss fråga. konstaterar att den föreslagna ändringen i riksdagsordningen har trätt i kraft. Beträffande och överträdelseärenden samt vad gäller genomförande av direktiv anförde följande (s. 140-141). har i ett antal fall kommit till slutsatsen att svensk lag stått i strid med EG-rätten. I sådana fall är det väsentligt för att få klarhet i vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta för att tillse att den svenska lagen överensstämmer med EG-rätten. Vi anser att regeringens årliga EU-skrivelse skall kompletteras med dessa uppgifter. Vi har vidare övervägt en ordning som innebär att regeringen regelmässigt informerar om nya överträdelseärenden i särskilda promemorior. En sådan ordning finns i . Mot en sådan formalisering skall ställas att utskotten genom sin löpande EU-bevakning bör få kännedom om relevanta ärenden. Vissa utskott har t.ex. redan avsnitt om relevanta mål i i sina EU-promemorior. Vid en sammanvägd bedömning finner vi således inte anledning att föreslå att regeringen åläggs att särskilt informera om nya överträdelseärenden. Vi förutsätter att regeringen även lämnar utförliga redovisningar i den årlig EU-skrivelsen och där redogör för den svenska ståndpunkten. 6.6.4 Genomförandet av direktiv Genomförandet av gemenskapslagstiftningen är en central del av de förpliktelser som underkastat sig i samband med medlemskapet i EU. I egenskap av lagstiftare har del i ansvaret för att genomförandet av direktiv är korrekt. Det är därför av väsentlig betydelse för att få återkommande information som ger en överblick över gemenskapslagstiftningens genomförande i . Att för varje direktiv i förväg kräva en tidsplan för genomförandet synes överflödigt, dels mot bakgrund av att genomför de flesta direktiv , dels eftersom tidsfristen för genomförande vanligen är så lång som . Vi anser i stället att den årliga EU-skrivelsen skall innehålla en särskild sammanställning över de direktiv för vilka tidsfristen löpt ut, med en redogörelse för de åtgärder som regeringen avser att vidta för att avhjälpa bristerna i genomförandet. I den föreliggande skrivelsen om verksamheten i EU kommenterar regeringen ej dessa förslag från . kan emellertid konstatera att vissa förändringar genomförts beträffande skrivelsens utformning. När det gäller vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta för att se till att den svenska lagen överensstämmer med EG-rätten, i de fall har kommit till slutsatsen att svensk lag stått i strid med EG-rätten, har det skett en förbättring av redovisningen. Även nya överträdelseärenden redovisas mer utförligt än i enlighet med önskemål. När det gäller redogörelse för den svenska ståndpunkten har det inte skett i alla sådana ärenden. Här finns enligt utrikesutskottets mening utrymme för förbättringar. Vidare kan utskottet med tillfredställelse konstatera att det har skett en förbättring vad gäller en redovisning av de direktiv för vilka tidsfristen löpt ut samt av de åtgärder som regeringen avser att vidta för att avhjälpa bristerna i Detta är väsentligt för att skall kunna ha en överblick över gemenskapslagstiftningens genomförande i . Utskottet vill framhålla att i sitt förslag betonade att regeringens redovisning till skall inbegripa hur dess agerande i förhåller sig till ställningstaganden. menade att detta kan ske i olika former och nämner bl.a. att den årliga skrivelsen skall innehålla redogörelser för regeringens agerande. I sammanhanget kan det vara av värde att uppmärksamma vad utrikesutskottet uttryckte i bet. 2001/02:UU5 med anledning av verksamheten inom EU på grundval av ett yttrande från . Även utskottet skulle värdesätta om tillkännagivanden reflekteras i den årliga skrivelsen om verksamheten i EU. Regeringen redogör , i en separat skrivelse, för behandlingen av skrivelser och därigenom tillkännagivanden. Den redogörelsen fyller främst en kontroll- och uppföljningsfunktion som ej närmare beskriver agerandet i respektive ärende. Till följd av detta skulle det vara angeläget för att i skrivelsen få en återrapportering om utvecklingen i de EU-relaterade frågor som naturligen anknyter till skrivelsen och där genom tillkännagivande uttryckt sin ståndpunkt. I yttrande 2001/02:EUN2y med anledning av regeringens två skrivelser om det svenska ordförandeskapet och verksamheten inom EU återkommer nämnden till denna fråga. I avsnittet om det ekonomiska och monetära samarbetsområdet framhålls följande: I detta avsnitt redogörs för det omfattande arbete inom EU:s första pelare som ägt rum . På detta område har i flera fall gjort tillkännagivanden med krav på hur regeringen bör agera i frågor i EU. Så som anfördes i yttrande 2001/02:EUN1y över skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen vore det värdefullt om skrivelsen var mer utförlig på dessa områden och t.ex. redovisade hur regeringen agerat i syfte att uppnå det som ansett vara önskvärt. delade denna uppfattning (bet. 2001/02:UU5). Vidare anser att det bör redovisas i kommande års skrivelser i vilka fall till regeringen har överlämnat yttranden som nämnden mottagit från utskotten samt regeringens agerande i det aktuella ärendet. erhöll ett sådant yttrande från socialförsäkringsutskottet (2000/01:SfU7y) angående EG-direktiv om rätt till familjeåterförening. Detta finns inte redovisat i skrivelsen. delar dessa synpunkter och vill betona att det är av särskild vikt att regeringen återrapporterar till vilka åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivanden, yttranden till eller andra viljeyttringar från inom det EU-politiska området. Denna återrapportering kan med fördel ske i den årliga EU-skrivelsen, utöver den muntliga och skriftliga återrapporteringen efter varje rådsmöte. 3.5 Visst samarbete inom ramen för Europeiska gemenskapen 2001/02:105 s. 14-23 samt s. 32-33 2001/02:160 s. 49-258 I motion 2001/02:U303 (m) yrkande 11 anförs att EU inte skall bli en transfereringsunion med beskattningsrätt. Nyttan av EU för var och en ligger inte i att unionen delar ut bidrag på skattebetalarnas bekostnad. Dessutom har det förekommit fusk och bedrägeri med pengar som kanaliseras via EU:s budget. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU inte skall bli en transfereringsunion. I motion 2001/02:K427 (v) yrkande 11 anförs att regeringen i EU bör verka för att presentera hållbara förslag till lösningar för jordbruks- och strukturfonderna. Motionärerna menar att kommer att ställa EU inför betydande omvälvningar och spänningar. Efter utvidgningen skulle exempelvis bidragen från sammanhållningsfonden endast utgå till ett av de nuvarande medlemsländerna (). Lösningen kan enligt motionärerna ligga i att strukturfonderna och sammanhållningsfonden avvecklas på EU-nivå. Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt betänkande 2001/02:MJU15 behandlat frågor kring reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet anförde därvid bl.a. följande.