bet · GT01JuU11 · 2006-02-14 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skydd för bevispersoner vid människohandel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju383 yrkande 12 och 2005/06:Ju480 yrkande 17. Människohandel är ett brott präglat av hot och våld mot offren och mot deras anhöriga i hemlandet. Offer för människohandel vistas ofta illegalt i destinationslandet, vilket gör att de inte gärna tar kontakt med myndigheterna. Offren måste få det stöd och skydd som de behöver, både i landet där en eventuell rättegång hålls och i hemlandet om de åker tillbaka. För att kunna genomföra fler rättsliga processer mot människohandelsbrott måste medlemsländerna utveckla ett gemensamt vittnesskyddsprogram. Ett gemensamt program för brottsoffers säkerhet bör också utvecklas. Medlemsländernas polismyndigheter måste ha väl utvecklade metoder för riskbedömning och samarbete när det gäller brottsoffren och deras anhöriga. Regeringen bör ges i uppdrag att verka för ett nationellt och internationellt skyddsprogram i enlighet med vad vi anfört ovan. Kompensation och stöd till oskyldigt misstänkta, punkt 27 (v, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kompensation och stöd till oskyldigt misstänkta. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju419 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Ju307, 2005/06:Ju373 yrkandena 1-3 och 2005/06:Ju384 yrkande 1. En tvångsmedelsåtgärd behöver inte ha varit obefogad bara för att en brottsmisstanke inte lett till åtal. En upplysningsplikt för de rättsvårdande myndigheterna skulle emellertid ge den enskilde möjligheten att få sin sak prövad. Detta torde gynna såväl tilltron till rättsväsendet som stärka rättssäkerheten. Om det vid en prövning visar sig att den integritetskränkande åtgärden varit obefogad skall skadestånd kunna utgå. Vi anser att denna fråga bör utredas. Regeringen bör låta utreda möjligheten att införa en sådan upplysningsplikt. Kompensation och stöd till oskyldigt misstänkta, punkt 27 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kompensation och stöd till oskyldigt misstänkta. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ju307, 2005/06:Ju373 yrkandena 1-3 och 2005/06:Ju419 yrkande 3. Det är viktigt att människor vars integritet kränkts i onödan kompenseras. För att få reda på om övervakning eller annat integritetsintrång skett bör alla ha rätt att hos de brottsundersökande myndigheterna få besked om vilka uppgifter som finns lagrade, hur och av vem de inhämtats, när det skett och för vilket syfte. Staten skall också vara skyldig att ersätta den som fått personuppgifter registrerade eller använda på ett felaktigt sätt. Jag anser dessutom att alla misstänkta, målsägande och andra som förhörs eller hörs upplysningsvis vid förundersökning på grund av misstänkt brott, skall ha rätt till ett närvarande medborgarvittne. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad jag här anfört. Prövningstillstånd, punkt 28 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prövningstillstånd. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju376 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:Ju437 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:L292 yrkande 15. Rätten till prövning i två instanser har successivt kommit att inskränkas. Detta har skett bl.a. genom att prövningstillstånd för prövning i andra instans har införts för fler måltyper. har förenklingar i underrättsförfarandet införts. Rättssäkerheten främjas inte av att prövningen i första instans blir enklare och mer summarisk som möjligheten att få till stånd en överprövning minskar. Vid rationaliseringar i domstolsförfarandet kan en av dessa vägar väljas, men inte båda. Vi anser att frågan om hur hovrätterna tillämpar villkoren för prövningstillstånd noggrant måste följas upp och utvärderas. Regeringen bör verka för att en sådan uppföljning och utvärdering kommer till stånd. Prövningstillstånd, punkt 28 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prövningstillstånd. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:Ju376 yrkande 6, 2005/06:Ju437 yrkande 11 och 2005/06:L292 yrkande 15. Det införda kravet på prövningstillstånd i hovrätt innebär att rättssäkerheten åsidosätts. Det är otillfredsställande att en dom i underrätt inte går att överklaga. Systemet med prövningstillstånd i hovrätten ökar också risken för felaktiga avgöranden. Det generella kravet på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt bör därför avskaffas. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Resning, punkt 29 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om resning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju412 yrkande 1 och 2005/06:Ju543 yrkande 1. Reglerna om resning får inte vara utformade så att det i praktiken inte är möjligt att rätta till felaktigheter. gäller att om tillämpningen av själva lagen är fel räcker det inte med att en dom strider mot lagen, utan den måste uppenbart strida mot lagen. Detta måste rimligen betraktas som en brist, inte minst med tanke på att det kan råda delade meningar om hur tydligt det är att domen är oriktig och vilken grad av tydlighet som krävs för att motsvara kravet på att lagstridigheten skall vara uppenbar. Vi anser att möjligheterna till resning till förmån för den som dömts i strid med gällande rätt måste förbättras. Det får ankomma på regeringen att låta utreda frågan och återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Vittnesersättning m.m., punkt 31 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning för inställelse i domstol. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju431 och 2005/06:Ju532 yrkande 29. Föräldrarna måste involveras när barn och ungdomar utsätts för brott. I rätten har målsäganden, oavsett ålder, rätt till ersättning för sin inställelse. Även för en ung tilltalads föräldrar finns rätt till ersättning. Däremot saknas möjlighet att utge ersättning till föräldrar till unga målsägande och unga vittnen. Det ligger i samhällets intresse att stödja föräldrarnas engagemang i sina barn, oavsett om barnet har gjort sig skyldigt till ett brott eller om han eller hon är brottsoffer eller vittne. Föräldrar till barn , oavsett om barnet är tilltalad, målsägande eller vittne, borde således alltid ha rätt till ersättning för sin inställelse. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser vad vi anfört. Verkställighet av böter, punkt 32 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om verkställighet av böter. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju236 och 2005/06:T610 yrkande 4. Bötessystemet måste vara rättvist. Utländska chaufförer kan emellertid strunta i att betala böter utan att kan driva in dessa i utlandet. Regeringen har fått tre tillkännagivanden av om att åtgärda denna brist men har endast lyckats förändra förskottsinbetalning av överlastavgifter. Bötessystemet bör reformeras så att det blir rättvist oavsett vilken nationalitet föraren har. Regeringen bör skyndsamt implementera EU:s rambeslut om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff och återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Översyn av säkerheten i domstolarna, punkt 33 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av säkerheten i domstolarna. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju339 yrkande 12 och 2005/06:Ju376 yrkande 10. Domstolspersonal, parter, ombud, vittnen m.fl. måste garanteras en säker miljö i varje domstol. Arbetet med att förbättra säkerheten har påbörjats och omfattar främst åtgärder av praktisk art, t.ex. att upprätta säkerhetsplaner, ändrade rutiner och organisering av krisgrupper. Omdisponeringar inom befintliga lokaler och om- eller tillbyggnader sker också till viss del. Många av byggnaderna är gamla och fortfarande inte anpassade efter dagens behov av säkerhet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Registerkontroll vid anställning i domstol, punkt 34 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om registerkontroll av domstolsanställda. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju339 yrkande 13 och 2005/06:Ju376 yrkande 11. Många personalgrupper kontrolleras mot polisens belastningsregister före anställning. Detta gäller exempelvis lärare, poliser och värnpliktiga. Domstolsanställda kan dock inte kontrolleras, varken de som anställs av som notarier eller de som tillsätts av regeringen som domare. Det är viktigt att medborgarnas förtroende för rättsväsendet är högt. Vi anser att frågan om möjlighet till brottsregisterkontroll även för domstolsanställda - såväl notarier som domare - bör övervägas. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med vad som anförts. Domstolsförhandlingar inom stängda dörrar, punkt 35 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förhandlingar inom stängda dörrar. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju339 yrkande 9. Det förefaller som om domstolarna i allt större utsträckning håller förhandling inom stängda dörrar. Utvecklingen riskerar att urholka förtroendet för domstolarna genom att möjligheterna till insyn minskar. Givetvis finns det ibland anledning att besluta om sådana åtgärder. För att bevara denna möjlighet får det inte finnas misstanke om att sådana beslut fattas slentrianmässigt. Huvudregeln måste i stället vara offentlighet. Beslut om stängda dörrar bör även fortsättningsvis föregås av noggrann prövning. Frågan om huruvida antalet förhandlingar inom stängda dörrar ökat och vad det i så fall beror på bör utredas. Det får ankomma på regeringen att låta utreda frågan om hur reglerna om förhandling inom stängda dörrar tillämpas. Fotoförbudet i domstol, punkt 36 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fotoförbudet i domstol. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 15. Offentligheten i våra domstolar är grundläggande och mycket viktig. Mediernas insyn i processen medverkar till rättssäkerhet och effektivitet. Ett viktigt och välmotiverat undantag från denna offentlighet är förbudet för åhörarna att fotografera i rättssalen. Det finns dock brister och inkonsekvenser i dessa bestämmelser. Som exempel kan nämnas att bestämmelsen om fotoförbud endast är tillämplig i rättssalen, och t.ex. inte när rätten håller syn på annan plats. När syn hålls i en enskilds bostad får det orimliga konsekvenser eftersom medierna då på ett integritetskränkande sätt kan publicera fotografier från den enskildes hem. Det är dessutom något oklart var gränsen går för detta förbud när fotografering sker in genom dörren till rättssalen eller genom ett fönster. Det får ankomma på regeringen att låta utreda hur bestämmelserna om fotoförbud i rättegång bör utformas . Utnämning av högre domare, punkt 37 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utnämning av högre domare. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju339 yrkande 5, 2005/06:Ju254, 2005/06:Ju376 yrkande 5 och 2005/06:Ju437 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:Ju384 yrkande 17. Medborgarnas förtroende för domstolsväsendet och rättstillämpningen förutsätter att utnämningsförfarandet präglas av större insyn vid utnämningar av de högre domarna. Utnämningen av domare bör enligt vår mening präglas av så stor öppenhet som möjligt, och det s.k. kallelseförfarandet måste därför i allt väsentligt anses ha spelat ut sin roll. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att få en förändring till stånd. Utnämning av högre domare, punkt 37 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utnämning av högre domare. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 17 och avslår motionerna 2004/05:Ju339 yrkande 5, 2005/06:Ju254, 2005/06:Ju376 yrkande 5 och 2005/06:Ju437 yrkande 5. anställs ordinarie domare genom antingen ansökningsförfarande och beslut av regeringen eller genom kallelseförfarande av regeringen. Jag vill avskaffa kallelseförfarandet för denna yrkeskategori och vill i stället ha en helt öppen rekrytering till samtliga domartjänster i . Regeringen bör låta utreda hur rekryteringen av domare i kan förändras. Domarnas löner, punkt 38 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om domarnas löner. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 4. vill införa prestationsstyrd lön för domare, som domarkåren och facket motsätter sig en sådan ordning. Ur konstitutionell synvinkel är prestationsbaserade domarlöner svårförenliga med strävan att stärka domarnas ställning och oberoende. , som lyder under regeringen, är formellt arbetsgivare och skulle därmed ytterst avgöra hur skicklighetskriteriet skall tillämpas. Redan misstanken att lönebelöningar ges för att främja lojalitet i viss riktning är förödande för tilltron till domarnas integritet och opartiskhet. Än mer absurt blir det om systemet med prestationsstyrda löner också skall gälla domarna i och Regeringsrätten. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose vad jag anfört ovan. Rekryteringen av domare m.fl., punkt 39 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekryteringen av domare m.fl. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju489 yrkande 18 och avslår motion 2005/06:Sf336 yrkande 49. sköter förmedlingen av notariebefattningar vid domstolar och myndigheter. För många nyutexaminerade jurister innebär en notarietjänst att dörren till arbetslivet öppnas. Trots smärre förändringar är antagningssystemet fortfarande stelbent och alltför inriktat på betyg. Fler jurister än borde kunna få notarietjänst på grundval av intervju, precis som i arbetslivet i övrigt. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag anfört ovan. Ersättningen till nämndemän, punkt 40 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättningen till nämndemän. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju251 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju269, 2004/05:Ju339 yrkande 14, 2004/05:Ju346 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju413, 2004/05:Ju471 yrkande 6 i denna del, 2004/05:Ju489 yrkande 19, 2004/05:Ju491, 2005/06:Ju287, 2005/06:Ju329 yrkande 4, 2005/06:Ju361, 2005/06:Ju371, 2005/06:Ju374, 2005/06:Ju376 yrkande 12 och 2005/06:Ju559 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:Ju336, 2004/05:Ju343, 2004/05:Ju372, 2004/05:Ju451, 2005/06:Ju356 i denna del, 2005/06:Ju384 yrkande 20 i denna del, 2005/06:Ju515 och 2005/06:Ju545. Nämndemännen fyller en viktig funktion i våra domstolar. Deras ersättning har emellertid inte höjts . Det är nödvändigt att nämndemännens ersättning höjs så att en fortsatt rekrytering till nämndemannauppdraget säkerställs. En grupp i samhället som helt har förbisetts är hemarbetande föräldrar. En hemarbetande förälder som får ett nämndemannauppdrag kan inte få någon ersättning för förlorad arbetsinkomst eftersom han eller hon inte har någon inkomst av tjänst. För att kunna utföra sitt nämndemannauppdrag måste dessutom barnomsorg ordnas. täcker inte det låga arvodet kostnaderna för barnomsorgen. Vi anser att hemarbetande föräldrar, utöver ett arvode för nämndemannauppdraget, skall få ersättning för styrkta barnomsorgskostnader. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser vad vi anfört. Ersättningen till nämndemän, punkt 40 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättningen till nämndemänn. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju372 och 2005/06:Ju384 yrkande 20 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Ju251 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju269, 2004/05:Ju336, 2004/05:Ju339 yrkande 14, 2004/05:Ju343, 2004/05:Ju346 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju413, 2004/05:Ju451, 2004/05:Ju471 yrkande 6 i denna del, 2004/05:Ju489 yrkande 19, 2004/05:Ju491, 2005/06:Ju287, 2005/06:Ju329 yrkande 4, 2005/06:Ju356 i denna del, 2005/06:Ju361, 2005/06:Ju371, 2005/06:Ju374, 2005/06:Ju376 yrkande 12, 2005/06:Ju515, 2005/06:Ju545 och 2005/06:Ju559 yrkande 2. föreslog i sitt betänkande Framtidens nämndemän (2002:61) höjd ersättning till nämndemännen. Det förslag som kommittén lade fram och som innebär fem ersättningsnivåer är enligt min mening för lågt. Jag anser att ersättning skall utgå med ett betydligt högre belopp. På så vis blir det konkurrens om uppdraget och fler yngre personer kommer att bli intresserade. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det anförda. Rekryteringen av nämndemän, punkt 41 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekryteringen av nämndemän. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju471 yrkande 6 i denna del och 2005/06:Ju437 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:Ju384, 2004/05:Ju419, 2004/05:Ju428, 2005/06:Ju303, 2005/06:Ju352, 2005/06:Ju356 i denna del, 2005/06:Ju384 yrkandena 20 i denna del och 21, 2005/06:Ju405, 2005/06:Ju408 och 2005/06:Ju524. Nämndemännens närvaro i rättegången har stor betydelse. Antalet nämndemän skall alltså inte reduceras, men att rekrytera nämndemän är svårt. Vi vill därför förändra rekryteringssättet. Den parlamentariska nämndemannautredningen nämndemän (SOU 2002:61) har föreslagit förändringar som är riktiga. Utredningen föreslår bl.a. att en kvot på av nämndemännen skall kunna utses av allmänheten. De som väljs ur denna kvot skall inte behöva ha politisk bakgrund. Det är angeläget att nämndemännen representerar hela befolkningen. Så är det inte . Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts. Rekryteringen av nämndemän, punkt 41 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekryteringen av nämndemän. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkandena 20 i denna del och 21 samt avslår motionerna 2004/05:Ju384, 2004/05:Ju419, 2004/05:Ju428, 2004/05:Ju471 yrkande 6 i denna del, 2005/06:Ju303, 2005/06:Ju352, 2005/06:Ju356 i denna del, 2005/06:Ju405, 2005/06:Ju408, 2005/06:Ju437 yrkande 6 och 2005/06:Ju524. pekar i sitt betänkande på att det är en dålig etnisk representativitet inom nämndemannakåren. De politiska partierna klarar således inte av att rekrytera en representativ sammansättning. Ett första steg är att en kvot motsvarande hälften av nämndemännen skall kunna utses av allmänheten. bör samtliga nämndemän utses på detta sätt. Om representativiteten trots detta inte blir tillräckligt god, bör man överväga att göra det till en plikt för alla med rösträtt att ställa upp som nämndeman. Alla som är röstberättigade vid val till landstings- och kommunfullmäktige skall kunna utses till nämndemän. Detta innebär också att dagens krav på svenskt medborgarskap bör avskaffas. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Sammansättningen i vårdnadstvister, punkt 42 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sammansättningen i vårdnadstvister. Därmed bifaller motionerna 2004/05:A352 yrkande 22 och 2005/06:A370 yrkande 26. I vårdnadstvister har parterna ofta olika synsätt på flera frågor. Dessa skilda synsätt kräver att den samlade kompetensen hos såväl kvinnliga som manliga nämndemän tas till vara. Regeringen bör ges i uppdrag att se över reglerna om sammansättningen i vårdnadsmål och återkomma till med ett lagförslag. Medlemskap i , punkt 43 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om medlemskap i . Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju364 och 2005/06:Ju466. Den enda svenska utbildning som kan ligga till grund för medlemskap i är juris kandidatexamen. har emellertid nya juristutbildningar tillkommit, t.ex. med ekonomisk inriktning eller med inriktning mot EU-rätt. Dessa jurister, med en bredare och mot näringslivets behov inriktad utbildning, får inte antas som medlemmar i . Däremot har den som genomgått den utbildning som krävs för att bli advokat i bl.a. en stat inom Europeiska unionen möjlighet att bli ledamot av . Det finns inga krav på att den utländska utbildningen skall motsvara en svensk juris kandidatexamen. Det kan därför synas inkonsekvent att inte andra svenska juristutbildningar än juris kandidatexamen godtas av lagstiftaren och av . Den slutsats vi drar är att kraven för medlemskap i behöver ses över och anpassas till dagens behov och förutsättningar. Regeringen bör få i uppdrag att göra en sådan översyn. Svensk domstols behörighet i vissa fall, punkt 44 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svensk domstols behörighet i vissa fall. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju278 och 2005/06:Ju357. För offren för krigsförbrytelser och andra grova kränkningar av mänskliga rättigheter är det viktigt att rättvisa skipas och att de drabbade ges upprättelse. Det är naturligtvis av största betydelse att de ansvariga ställs inför rätta och döms för sina brott. För att offren skall kunna gottgöras är det också viktigt att det finns möjligheter att driva en skadeståndsprocess mot förövarna. Jag ifrågasätter om de svenska reglerna om forum i tvistemål är tillräckliga i detta avseende. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att i de aktuella fallen utvidga rätten att föra talan om skadestånd i . Åtal för grova brott begångna utomlands, punkt 45 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtal för grova brott begångna utomlands. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju330 yrkande 6.