bet · GT01KU20 · 2006-01-01 00:00:00 — I förekom- mande fall bör av svaret även framgå skälen till varför riksdagsbeslu- tet inte har följts. Föranleder det som anförs i granskningsanmälan eller innehållet i denna promemoria några kommentarer i övrigt? Som svar har översänts en inom Försvarsdepartementet upprättad promemoria (bilaga A1.4.2). Av promemorian framgår bl.a. föl- jande. I samband med de årliga föredragningarna inför försvarsutskottet rörande materielförsörjning har företrädare för Försvarsdepartementet redo- visat planeringen av ett svenskt deltagande i samarbetet rörande utveckling av en demonstrator till en obemannad flygfarkost (Neuron). Försvarsutskot- tet har och erhållit information om att det i Försvarsmaktens planering fanns medel avsatta för . Vid dessa redovisningar framgick att fanns bland de pla- nerade projekten och att regeringen beslutat att medge att ingå en avsiktsförklaring (s.k. Letter of Intent) med . Regeringen förordade i budgetpropositionen att Regeringskans- liet (Försvarsdepartementet) muntligen skulle beskriva bemyndigandebeho- vet avseende försvarsmateriel mera i detalj för (försvarsutskot- tet). Detta utskott fick en föredragning av Försvarsdepartementet avseende den s.k. spårbarheten för viktigare objekt som ingick i budgetpropositionen . finns inte omnämnt i den propositionen, men behovet av bemyndigande redovisades 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Projektet nämndes då som ett bland andra exempel på spårbarhet som berör kompetens för vidmakthållande av befintliga system (i detta fall JAS 39 ). Det framgick av redovisningen att det rörde sig om ett internationellt samarbete med m.fl. länder. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 6 s. 68) anförs bl.a. följande. I takt med att utvecklingen av plattformen JAS 39 har avslutats och serieleveranserna snart är avslutade, krävs enligt regeringen åtgär- der för att säkerställa fortsatt tillgång till nödvändig utvecklingskompe- tens för JAS 39 Gripen-systemet under dess tekniska och ekonomiska livslängd. Detta såväl operativt som tekniskt. Regeringen bedömer att åtgärder måste vidtas . Ett deltagande i den fransk- ledda utvecklingen av en demonstrator för en obemannad stridsflygfar- kost kallad Neuron har varit ett alternativ. Regeringen avser att pröva vilka alternativa lösningar som finns för att säker- ställa nödvändig utvecklingskompetens, för att därefter fatta beslut och informera därom. Vidare framgår av budgetpropositionens avsnitt rörande investeringsplan och bemyndigande om ekonomiska åtaganden att överbryggnadsåtgärder inom flygteknikområdet återstod att beställa (a. prop. s. 92). Regeringen gav i uppdrag att, i samråd med Försvarsmakten, redovisa vilka alternativa lösningar, nationellt och internationellt, som finns för att säkerställa nödvändig kompetens för att vidmakthålla Gripensyste- met, pågående relevanta internationella samarbeten inom området där Sve- rige medverkar och pågående samarbeten där inte medverkar. Resultatet av analys bekräftade att ett deltagande i skulle vara det mest kostnadseffektiva sättet att vidmakt- hålla Gripensystemet. framhöll i betänkande 2005/06:FöU1 följande (s. 58). Regeringen anmäler i budgetpropositionen när det gäller den fransk- ledda utvecklingen av en demonstrator för den obemannade flygfarkos- ten Neuron att regeringen avser att pröva olika alternativa lösningar för att därefter fatta beslut och informera riksda- gen därom. Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:Fö254 (kd, m, c, v). beslutade i enlighet med utskottets för- slag (rskr. 2005/06:82). Utskottet har genom en kompletterande skrivelse som sänts till begärt svar på följande fråga: I en inom Försvarsdepartementet upprättad promemoria, som översänts till utskottet , anges vilka åtgärder som har vidta- gits för att hörsamma tillkännagivandet av angående inflytande på materielförsörjningen (bet. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) med avseende på det beslut som regeringen fattat . Vilka åtgärder har i övrigt vidtagits för att hörsamma tillkännagivandet? Som svar har översänts en inom Försvarsdepartementet upprättad promemoria, bilaga A1.4.3. Av svaret framgår bl.a. följande. Regeringen har utgående från tillkännagivandet utvecklat redovisningen av materielförsörjningen. har av För- svarsdepartementet blivit informerat om denna utvecklade redovisning. Budgetpropositionen innehåller en utvecklad och förtydligad spårbarhet mellan forskning och teknikutveckling, utvecklingen av vikti- gare materielsystem och objekt samt anskaffning av viktigare materiel å ena sidan och förbandsutveckling och operativ effekt å andra sidan. I avvak- tan på slutbetänkande från Utredningen om styr- och finansieringsformerna i försvaret (Fö 2004:02) avseende inflytande över materielför- sörjningen genomfördes i budgetpropositionen vissa förändringar i redovis- ningen av materielförsörjningen. Förändringarna avsåg en utvecklad redovisning av beställningsbemyndiganden (beställningar som medför utgif- ter även under senare budgetår än det statsbudgeten avser) och anskaffning av viktigare materialprojekt . Regeringen föreslog således att skulle godkänna regeringens förslag om anskaffning av viktigare materielprojekt . konstaterade i betänkande 2005/06:FöU1 att materielre- dovisningen förbättrats jämfört med de senaste årens budgetpropositioner och att i enlighet med beslut nu formellt underställs förslag om anskaffning av viktigare materielprojekt. Utskottet förutsätter att den redovisning som regeringen nu gör utvecklas ytterligare till nästa budgetproposition. Regeringen har i skrivelse 2005/06:131 En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret framfört sin avsikt att fortsätta arbetet med att för- bättra redovisningen till och avser att återkomma i budgetpropo- sitionen . tillkännagivande får anses innefatta en uppmaning till regeringen att bereda kammare möjlighet att genom formella ställningstaganden godkänna utveckling och anskaffning av viktigare materielprojekt. Tillkännagivandet lämnar dock öppet för reger- ingen att avgöra om skall beredas möjlighet att göra detta i samband med utformningen av anslagsändamål vid anvisande av anslag eller i annan ordning, exempelvis genom beslut enligt 9 kap. 7 § regerings- formen om icke rättsligt bindade riktlinjer för viss statsverksamhet än anslag till verksamheten avser. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Utskottet konstaterar att försvarsutskottet vid behandlingen av budgetpro- positionen (bet. 2005/06:FöU1 s. 77) uttalat att i enlighet med beslut nu formellt underställs förslag om anskaff- ning av viktigare materielprojekt. I samma betänkande har försvarsutskot- tet dessutom noterat (s. 58) att regeringen i budgetpropositionen har anmält att den avser att pröva olika alternativa lös- ningar när det gäller den franskledda utvecklingen av en demonstrator för den obemannade flygfarkosten för att därefter fatta beslut och infor- enlighet med utskottets förslag. Regeringen har i enlighet härmed den 20 december bemyndigat Försvarsmakten att beställa utveckling av en demonstator av obemannad stridsflygfarkost Neuron. Det har inte heller i övrigt vid granskningen framkommit sådana omständigheter som kan läg- gas till grund för att slå fast att regeringen har brustit i hörsamhet mot genom sitt agerande med avseende på ett svenskt deltagande i det projekt som syftar till att utveckla den obemannade flygfarkosten . Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande av utskottet. 1.5 Regeringens och förskoleministerns fullföljande av beslut om mångfald och valfrihet inom barnomsorgen I en anmälan har begärts att granskar om förskoleministern och regeringen brustit i att efterkomma beslut om att möjliggöra för föräldrar att vara hemma med sina barn som ett alterna- tiv inom den offentliga barnomsorgen för barn i förskoleåldern, bilaga A1.5.1. avstyrkte i sitt betänkande 2002/03:UbU9 två motions- yrkanden om mångfald inom barnomsorgen. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt med mång- fald inom barnomsorgen. Utskottet menar också att mångfald råder . Givetvis finns inte samma utbud och valmöjligheter i alla delar av landet och detta är inte heller möjligt av flera skäl. I kommunens ansvar att tillhandahålla verksamhet ligger att ta skälig hänsyn till vård- nadshavarens önskemål om omsorgsform vid erbjudande om plats enligt 2 a kap. 7 § skollagen. Utskottet menar att detta innebär att för- äldrar skall ha en rimlig valmöjlighet mellan de verksamhetsformer 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL som finns enligt skollagen och utgår ifrån att kommunerna på lämpliga sätt efterfrågar och följer upp föräldrars önskemål. I samman- hanget vill utskottet peka på vikten av att föräldrar kan planera för arbetsliv eller studier och känna sig trygga i förvissningen om att behov av plats för deras barn tillgodoses av kommunen i rimlig tid och på rimliga villkor, t.ex. när det gäller avstånd från hemmet. I en reservation (m, fp, kd, c och mp) tillstyrktes de aktuella motionsyrkan- dena och yrkades att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad som framfördes i reservationen (res. Reservanterna fram- förde: Vi anser att det är viktigt med mångfald och valfrihet inom barnomsor- gen. Det som passar den ena familjen passar inte den andra. Därför skall föräldrar ha rätt att fritt välja barnomsorg. Barnomsorgen måste vara väl utbyggd, med olika alternativ. Vi är positiva till olika sorters barnomsorg med olika inriktning, i såväl som privat eller kooperativ regi. Valfrihet innebär också en möjlighet för dem som vill att i större utsträckning vara hemma med sina barn. Kommunerna måste kunna erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Vid kammarbehandlingar uppkom lika röstetal, och ärendet återförvisades till utbildningsutskottet. Vid förnyad behandling fann utbildningsutskottet inte anledning att ändra sitt ställningstagande (bet. 2002/03:UbU19), och kammaren biföll reservation nr 2 (prot. 2002/03:98, rskr. 2002/03:160). I regeringens skrivelse 2004/05:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen hänvisades till att reger- ingen i proposition 2004/05:11 redovisat sina bedömningar avseende för- skolan. Regeringen förklarade sin avsikt att i en proposition om ny skollag återkomma till med vissa förslag på förskoleområdet. I proposition 2004/05:11 Kvalitet i förskolan framhöll regeringen att kommunen bör sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål om dessa önskar familjedaghem i stället för förskola. Föräldrarnas möjligheter att välja familjedaghem som omsorgsform för sina barn bör, enligt reger- ingens bedömning, stärkas. Kommunen bör sträva efter att tillgodose för- äldrarnas önskemål. Detta bör komma till uttryck i skollagen. Någon ovillkorlig skyldighet att erbjuda familjedaghem bör dock, enligt regering- ens uppfattning, ej åläggas kommunerna. Omsorgsformen bygger bl.a. på att det finns dagbarnvårdare att tillgå i kommunen. Så länge det finns en efterfrågan på dagbarnvårdare bör dock kommunerna sträva efter att hålla en beredskap av familjedaghem som motsvarar behovet tillgängliga. I flera motioner som väcktes med anledning av propositionen begärdes ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle verkställa riks- dagens tillkännagivande angående mångfald inom barnomsorgen enligt riksdagsprotokoll 2002/03:98. avstyrkte motionerna med hänvisning till att regeringen i skrivelse 2003/04:75 angett att den 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL avsåg att återkomma till med en proposition om förskolan och till att det var den propositionen som behandlades och som bl.a. tog upp valfriheten inom barnomsorgen (bet. 2004/05:UbU3 mom. 23). I en reservation (m, fp, kd, c och mp) tillstyrktes bifall till de aktuella motionerna och begärdes ett tillkännagivande till regeringen om vad som framfördes i reservationen. Reservanterna ansåg att det var viktigt med mångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Det som passar den ena famil- jen passar inte den andra. Därför skall föräldrar ha rätt att fritt välja barnomsorg. Barnomsorgen måste vara väl utbyggd, med olika alternativ. Reservanterna var positiva till olika sorters barnomsorg med olika inrikt- ning, i såväl som privat eller kooperativ regi. Valfrihet innebär också en möjlighet för dem som vill att i större utsträckning vara hemma med sina barn. Kommunerna måste kunna erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Regeringen borde verkställa beslut om mångfald och valfrihet inom barnomsorgen. bifölls reservationen (prot. 2004/05:51, rskr. 2004/05:126). Riksdagsskrivelsen redovisades i regeringens skrivelse 2004/05:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen som inte slutbehandlad. Frågan om en ny skollag har upp- skjutits. beslutade om betänkandet För- skolan (bet. 2005/06:UbU12), vari föreslogs avslag på en rad motioner på området. En reservation (m, fp, kd, c och mp) gällde mångfald och valfri- het i förskolan. I reservationen förordades ett tillkännagivande till reger- ingen i frågan om att regeringen skulle verkställa beslut om valfrihet i förskolan enligt riksdagsbeslutet /03. beslu- tade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2005/06:88). I regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser (skr. 2005/06:75) hänvisas när det gäller både riksdagsskrivelse 2002/03:160 och riksdagsskrivelse 2004/05:126 till att ett utkast till lagråds- remiss remitterades med förslag till ny skollag m.m. Reger- ingen förklarar sin avsikt att återkomma till med vissa förslag på förskoleområdet i en proposition med förslag till en ny skollag m.m. . På begäran av utbildningsutskottet har Lagrådet yttrat sig över ett lagför- slag som tillgodoser de krav som ställts i de tidigare tillkännagivandena. antog ett lagförslag som lagts fram i en reser- vation till betänkandet 2005/06:UbU13 Fristående skolor m.m. Enligt 9 kap. 2 § skollagen skall en fristående skola, vars utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som , särskolan respektive special- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL skolan skall förmedla, godkännas under vissa i lagen angivna villkor. Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar eller särskolan prövas enligt 9 kap. 1 § av . Enligt 1 a kap. 2 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor skall , när det handlägger ärenden om godkännande av och bidrag till en skola, ge den kommun där skolan skall vara belägen tillfälle att yttra sig. När kommunen yttrar sig bör den bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt ytt- rande. För förskolan/barnomsorgen gäller en annan ordning. Enligt 2 a kap. 1 § skollagen (1985:1100) svarar varje kommun för att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen erbjuds försko- leverksamhet och skolbarnsomsorg. Verksamheterna kan också anordnas av enskilda. Enligt 7 § skall kommunen ta skälig hänsyn till vårdnadshava- rens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverk- samheten. Enligt 13 § skall ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tills vidare eller . behandling av frågan om betydelsen av tillkännagivande till regeringen har vid ett flertal tillfällen tagit upp frågan om reger- ingens skyldighet att efterkomma tillkännagivanden. I betän- kande 1994/95:KU30 (s. 42) underströk utskottet att utgångspunkten måste vara att det önskemål som tillkännagivandet avser bör tillgodoses. Om det visar sig föreligga omständigheter som hindrar ett genomförande eller om regeringen gör en annan bedömning än måste regeringen dock kunna underlåta att vidta de åtgärder tillkännagivandet avser. En förutsätt- ning borde då enligt utskottet vara att regeringens bedömningar redovisa- des för . uttalade utskottet (bet. 2002/03:30): Som tidigare anfört förutsätter utskottet att reger- ingen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redo- visar för sina bedömningar om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riksdagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till riksda- gen bör den enligt utskottets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. Vid behandlingen av senare regeringsskrivelser om behandlingen av riksda- gens skrivelser hänvisades till detta och tidigare uttalanden (bet. 2002/03: KU29, bet. 2003/04:KU21, bet. 2004/05:KU24). 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringen har redovisat behandlingen av den aktuella riksdagsskrivelsen. Vid det senaste tillfället (skr. 2005/06:75) har reger- ingen aviserat sin avsikt att återkomma till med vissa förslag på förskoleområdet. Utskottet, som kommer att behandla reger- ingens skrivelse 2005/06:75 i betänkande 2005/06:KU31, anser inte att granskningen föranleder något ytterligare uttalande. I en anmälan till har begärts att utskottet granskar om vissa statsråds för sent avlämnade interpellationssvar är i överensstäm- melse med riksdagsordningen, bilaga A1.6.1 Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria upprättad inom Statsrådsberedningen, bilaga A1.6.2. Enligt 12 kap. 5 § regeringsformen (RF) får riksdagsledamot, enligt bestäm- melser i riksdagsordningen (RO), framställa interpellation eller fråga till statsråd i angelägenhet som angår dennes tjänsteutövning. Enligt 6 kap. 1 § första stycket RO skall en interpellation ha ett bestämt innehåll och vara försedd med motivering. Enligt samma paragraf, andra stycket, skall en interpellation besvaras av ett statsråd från det att den getts in. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. Om ett svar inte lämnas inom den tid som har angetts i andra stycket, skall statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. En inter- pellation förfaller om den inte besvaras vid det då den väcktes. Till granskningsanmälan finns bifogat interpellationsstatistik framtagen av . Av statistiken framgår bl.a. följande. lämnades 180 interpellationer in, varav 9 stycken togs åter. Av de 171 kvarvarande interpellationerna besvarades 84 stycken, dvs. , efter den utsatta fjortondagarsperioden, med hänsyn tagen till plenifria dagar och veckor. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Som skäl till fördröjda svar har t.ex. i av fallen angetts tidigare inbokade engagemang/arrangemang/åtaganden, i angetts tjänsteresa, i av fallen angetts utlandsresa, i angetts resor, i angetts tidsbrist och i arbetsbelastning. Ofta har flera skäl anförts för för- dröjningen. Av de 84 fördröjda svaren lämnades 38 svar inom , 28 svar efter en men , 9 svar efter två men , 7 svar efter tre men , ett svar efter fyra men och ett svar efter fem men . När det gäller hur de fördröjda svaren har fördelat sig per statsråd i för- hållande till hur många interpellationer respektive statsråd erhållit har funnit att t.ex. av statsrådet svar, av statsrådet svar, av svar samt av svar varit fördröjda. har i den årliga granskningen av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning och med anledning av en anmälan granskat frågan om statsråd regelmässigt bryter mot riksdagsordningens regler om att interpellationer skall besvaras (bet. 2001/02:KU10 s. 30). Anmälaren bifogade även vid den granskningen statistik framtagen av . Statistiken avsåg interpellationer inlämnade . Utredningen visade att av svaren hade avläm- nats . Av de 133 fördröjda svaren lämnades t.ex. 19 svar efter två men , 36 svar efter tre men , 47 svar efter fyra men och 19 svar . Utskottet uttalade då att riksdagsledamöternas möjligheter att framställa interpellationer till statsråd, enligt 12 kap. 5 § regeringsformen, är en del av kontrollmakten som ger ledamöter insyn i regeringens poli- tiska arbete. Enligt utskottet är huvudregeln enligt riksdagsordningen att en interpellation skall besvaras från det att den getts in. Utskottet konstaterade att bestämmelsen åsidosatts i fråga om mer än häf- ten av alla interpellationer. Utskottet ansåg att detta var anmärkningsvärt samt att regeringen inte kan undgå kritik för detta. I en skrivelse som sänts till har utskottet begärt svar på följande frågor. Vilka åtgärder har vidtagits sedan 2001 års granskning för att säker- ställa att interpellationer besvaras av statsråden ? Vilken kommentar i övrigt ger anmälan anledning till? Som svar har till utskottet lämnats en promemoria upprät- tad inom Statsrådsberedningen, bilaga A1.6.2. I promemorian anförs bl.a. följande. Det är en stark och grundläggande ambition att en interpellation 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL skall besvaras inom den tid som föreskrivs i riksdagsordningen. granskning har rutinerna för hanteringen av interpellationer änd- Frågorna från och svaren till hanteras i elektro- Med anledning av de ändrade rutinerna har rättschefen i Statsrådsberedningen efter samråd med kammarkansliet gett ut nya riktlin- jer som syftar till att underlätta kammarkansliets och Ett övergripande syfte i arbetet har även varit att minska antalet I promemorian anförs vidare att utredning visar att andelen fördröjda svar sedan 2001 års granskning minskat från till . Huvuddelen av svaren lämnas nu endast med en eller två veckors förse- ning mot tidigare två till fem veckors försening. en fördröjande faktor som svårigheten att hitta en debattdag som passar både interpellant och statsråd. ökar sådana faktorer som resor och inbokade engagemang som skäl för försenade svar. När det gäller resor framhålls i promemorian att flertalet statsråd gör ett stort antal resor . Många resor går utomlands mot bakgrund av det fortfarande alltjämt ökande internationella engagemanget. t.ex. regelbundet i möten inom EU och andra internationella organisatio- Planeringen av sådana möten sker normalt i förväg och möjligheter till ändringar i reseschemat är begräsade. besök är fastlagda , liksom andra möten och engagemang för Slutligen anförs i promemorian att trots att det skett väsentliga förbätt- ringar när det gäller att hålla svarstiderna för interpellationer är ambitionen naturligtvis att ännu fler svar skall lämnas inom den föreskrivna tiden. Andelen för sent lämnade interpellationssvar är procentuellt sett endast mar- ginellt förbättrad jämfört med . När det gäller med hur interpellationssvaren är försenade har det dock skett en märk- Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att arbeta för att samtliga interpellationssvar skall lämnas inom den tidsfrist som anges i Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande från 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 1.7 Justitieminister agerande i en interpellationsdebatt I en anmälan, som kom in till , bilaga A1.71, begärs att utskottet granskar justitieminister uppträdande i kammaren i en interpellationsdebatt under kamma- rens sammanträde . Anmälarna anser att utskottet bör granska om statsrådet uppträtt olämpligt med hänsyn till hur interpellations- institutet är tänkt att fungera. I anmälan anförs att talmannen på grund av den korta tid som, då interpellationsdebatterna med justitieministern inleddes, återstod innan kam- maren traditionellt bryter sina sammanträden för partiernas gruppmöten samrådde med justitieministern och meddelade kammarens ledamöter att ministern hade bråttom och att talmannen lovat honom att debatterna skulle vara avslutade före .