bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — Slutligen pekarmotionären på frågetecken när det gäller redovisningav kulturvanor uppdelade efter nationalitet.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad somanförs i motionen.I motionen 2001/02:Kr16 (kd) pekar motionärerna påatt kultur fortfarande på många sätt är enstorstadsföreteelse. Det är i städerna som teatraroch museer finns och det är där de flestakulturpolitiska satsningar görs. Skillnader ikulturaktiviteterna mellan storstaden ochlandsbygden påverkar jämlikhetsmålet och bordedärför behandlas i en skrivelse av det slag somregeringen presenterat (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeKulturutskottets tidigare uttalandenUtskottet kommenterade utvecklingen avregeringens resultatredovisningar ibudgetpropositionerna (bet. 1999/2000:KrU1 s.21-22). Utskottet framhöll att redovisningarna inteendast var till nytta vid behandlingen avbudgetfrågorna utan även vid beredningen av förslagsom förts fram i motioner som inte är direktbudgetanknutna och som därför behandlas i andrabetänkanden under eller mandatperioden.Det som redovisas borde också enligt utskottetsmening kunna utgöra en av utgångspunkterna förarbetet inom utskottet med uppföljning ochutvärdering. Utskottet önskade attresultatbedömningar, prioriteringar och medelsbehovskulle sättas i än tydligare relation till uppsattamål och bidragssyften.Utskottet redovisade att det var medvetet om attdet är svårt att redovisa resultat i relation tillsådana mera övergripande mål som inte är direktkvantifierbara. Inom vissa områden är det lätt attkvantifiera mål och resultat, medan det inom andraområden i större utsträckning också måste röra sigom en kvalitetsbedömning som inte så lätt låter siguttryckas i siffror. Kulturområdet kan i fleraavseenden sägas tillhöra den senare kategorin. Dettafaktum gör att det krävs möda ochuppfinningsrikedom, både inom institutioner,myndigheter och departement, när det gäller attutveckla metoder för att spegla utvecklingen inomolika områden och för att få fram material som kanutgöra grund för bedömningar, uppföljning ochutvärdering.Utöver de resultatredovisningar och bedömningar,som regeringen gör i varje budgetpropositionbeträffande de olika bidragsändamålen, redovisar ochbedömer regeringen också, i enlighet medkulturutskottets och önskan, denregionala fördelningen av de statliga bidragen tillkulturen. Likaså redovisas hyrornas andelav anslagen till ett antal kulturinstitutioner.Hösten 2000 kommenterade utskottet den nyaindelningen av budgeten i politikområden ochregeringens förslag till mål för dessa (bet.2000/01:KrU12 s. 19-20). Tankar fanns på att äveninföra mål på den lägre verksamhetsområdesnivån. Målfanns redan på anslags- och bidragsnivå. Dettaskulle innebära en hierarki med mål på tre nivåerunder de nationella målen för kulturpolitiken.Utskottet underströk att mål måste utformas och fåett sådant innehåll att de är uppföljningsbara.Alltför övergripande och allmänt hållna mål är intetill någon större nytta i uppföljnings- ochutvärderingssammanhang, särskilt inte för en sådanverksamhet som den inom kulturområdet som till sinkaraktär i många stycken redan kan vara svår attuttrycka i mätbara termer. Utskottet framhöll ändåatt allmänna och övergripande mål för större områdendock har sitt värde som uttryck för ochregeringens vilja när det gäller inriktningen avt.ex. kulturpolitiken och som bas för utarbetande avmål inom delområden. De kan också bidra till att denönskade inriktningen av kulturpolitiken fårgenomslagskraft även inom andra samhällssektorer ochutanför det statliga ansvarsområdet.Allmänna synpunkter på skrivelse 2001/02:176Regeringen betonar i sin skrivelse - liksomutskottet tidigare gjort - att det är svårt attbeskriva och bedöma resultatet av de statligakulturpolitiska insatserna, men att jämlikhetsmåletlämpar sig relativt väl för statistiska analyser.Utskottet uppskattar att regeringen valt att börjainom kulturområdet med den nya formen avresultatskrivelser, där regeringen i enlighet medriksdagsbeslutet har valt ämnesområde, innehåll ochavgränsningar. Utskottet får på detta sätt möjlighetatt från början delta i arbetet med att utvecklaregeringens resultatredovisningar. Utskottet haruppmärksammat att regeringen i budgetpropositionen(volym 2, utg.omr. 2 s. 31) skriver att den nuaktuella skrivelsen och några andra skrivelser underriksmötet /02 har karaktären avresultatskrivelser och att dessa kan ligga tillgrund för diskussion om utformning och omfattning avkommande skrivelser. avser regeringen attför mera utförligt och samlat redovisa dereformer som kommer att bli aktuella inom denekonomiska styrningen.Utskottet anser att det är både rimligt ochönskvärt att det får ta tid att utvecklaresultatskrivelserna och finna former somtillgodoser behoven inom de olika utgifts- ochpolitikområdena. Utskottet anser i likhet medregeringen att denna utveckling bör ske i dialogmellan och regeringen. Detta kan ske isamband med budgetbehandlingen och andra ärenden sombehandlas av . Denna dialog kan också förasvid direkta kontakter mellan departementen ochutskotten, t.ex. vid informationsmöten mellandepartementsföreträdare och utskottet. Sådanainformationsmöten anordnas redan regelmässigt ianslutning till behandlingen av budgetpropositionenoch inför ministerrådsmöten i utgår från rapportDen kulturella välfärden och den information somligger till grund för denna. Utskottet vill peka påatt det hade varit värdefullt om underlaget hadekunnat kompletteras med annan resultatinformationför att ge en mera komplett bild av måluppfyllelsen.Regeringen har i skrivelsen inte motiverat dennaavgränsning. Valet av kunskapsunderlag har bidragittill att det har varit svårt för regeringen attkunna redovisa måluppfyllelsen vad gäller t.ex. barnoch ungdomar och funktionshindrade,vilket har uppmärksammats i motionerna.Regeringen har valt att redovisa resultatet förett viktigt mål inom kulturpolitiken, nämligenjämlikhetsmålet. Detta mål omfattar två aspekter pådeltagande, dels möjligheten att vara delaktig sompublik till och konsument av kulturupplevelser, delsmöjligheten till eget skapande. I skrivelsen redo-visas framför allt deltagande i kulturlivet genomkulturupplevelser, medan resultaten när det gällereget skapande ges ett mer begränsat utrymme. Efter-som regeringen framhåller att det minskandedeltagandet i egna kulturaktiviteter är en fråga somman bör arbeta vidare med förutsätter utskottet attregeringen också har för avsikt att på olika sättfördjupa kunskaperna om människors egna skapande ochatt senare redovisa en fördjupad analys på dettaområde.Regeringen har valt att använda följande variablerför att redovisa resultatet utifråndelaktighetsmålet: åldersgrupp, kön, hushållstyp,nationalitet, utbildningsnivå, socioekonomisk gruppoch region. I årets skrivelse fokuseras köns- ochåldersskillnader, medan socioekonomiska, utbild-ningsmässiga och regionala skillnader inte lyftsfram lika tydligt. Inte heller den mångkulturellaaspekten lyfts fram i skrivelsen. Även sådana frågorhar uppmärksammats i motionerna. Utskottet anser attäven dessa frågor bör kunna belysas mera ingående ikommande resultatskrivelser och även i kommande årsbudgetpropositioner.Riksdagen har tidigare uttalat attresultatredovisningars värde blir större omregeringen redovisar effekter av statens insatser.Den nu aktuella skrivelsens redovisning är inriktadpå effekter, vilket gör att kopplingen till mål förpolitikområdet blir tydlig.Om resultatskrivelser också skall kunna utgöra ettkompletterande beslutsunderlag i budgetprocessen böreffekterna i viss mån också kunna kopplas tillstatliga prestationer och därmed till de statligainsatserna och anslagen. I skrivelsen är det oklarthur relationen mellan de statliga insatserna inomområdet kulturpolitik, myndigheternas prestationeroch redovisade effekter ser ut. Detta gäller t.ex.redovisningen av egna kulturaktiviteter som omfattarverksamheter som inte i någon större utsträckningfinansieras genom statliga medel. Kopplingen tillstatliga insatser inom utgiftsområdet bör kunnagöras tydligare i framtida resultatredovisningar.Utskottet är medvetet om att det är mycket svårt attsärskilja effekter av olika finansiärer (stat,kommuner, landsting, hushåll och övriga), menefterlyser ändå inför kommande resultatskrivelser enmer utvecklad diskussion i dessa frågor. vara intressant att få ta del av ettresonemang om hur stor betydelse och vilka effekterstatens läsfrämjande insatser har, när det gälleratt motverka ett minskande läsande. Utskottetåterkommer till denna fråga i det följande i dettabetänkande.I skrivelsen redovisas anslagsutvecklingen inomdet kulturpolitiska området för en lång tidsperiod.Redovisningen avser en tjugoårsperiod och ges ilöpande priser. Det är enligt utskottets bedömninginte klart hur den information som lämnas iskrivelsen angående anslagsutvecklingen skallrelateras till jämlikhetsmålet. Kommanderesultatskrivelser skulle kunna utvecklas på dettaområde. Exempelvis skulle anslagsutvecklingen kunnaanges i fasta priser eller relateras tillstatsbudgetens utveckling i stort. Vidare skulleeventuella förändringar av de statliga respektive dekommunala insatserna kunnaredovisas. Detta skulle underlätta bedömningen avmåluppfyllelsen.Då det gäller redovisad tidsperiod vill utskottetuppmärksamma att resultatredovisningen avser en . De årliga resultatredovisningarna ochbedömningarna i budgetpropositionerna avser oftastdet gångna året. Utskottet anser att det skulle varaintressant att, åtminstone för vissa delområden,kunna få en bedömning som gäller utvecklingen underförslagsvis . På så sätt skulle det varalättare att mera kontinuerligt kunna bedömautvecklingstendenser.Krav på kompletterande redovisningarUtskottet delar motionärernas uppfattning om att defunktionshindrades förutsättningar till delaktighetoch eget skapande samt att resultatet av de statligainsatserna på detta område borde ha beskrivits,fokuserats och kommenterats mera iresultatskrivelsen. Utskottet utgår från att såockså kommer att ske i kommanderesultatredovisningar. Utskottet har viss förståelseför att denna första resultatskrivelse har fått lovatt begränsas till det valda underlaget för attkunna spegla en utveckling som sträcker sig över denförhållandevis långa perioden av . Detta gällerinte endast de funktionshindrades förhållanden. Närdet gäller deras situation är tillgången påstatistik tyvärr inte så god, men statistik frånbåde och börkunna användas i kommande resultatredovisningartillsammans med andra typer av kunskap som kanfinnas hos t.ex. ,, (), m.fl.Med tanke på att arbetet med resultatredovisninginom kulturområdet avses att utvecklas framöver,anser utskottet att något särskilt uttalande frånriksdagens sida inte är nödvändigt för att upp-märksamma regeringen på den hittillsvarande bristenpå fördjupad redovisning av de funktionshindradestillgång till och delaktighet i kultur. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionerna2001/02:Kr12 (m) yrkande 2, 2001/02:Kr15 (v) yrkande3, 2001/02:Kr16 (kd) yrkande 2, 2002/03:Kr236 (m)yrkande 15 och 2002/03:Kr371 (kd) yrkande 3.Som motionärerna framhåller saknas barn- ochungdomsperspektivet i redogörelsen. Regeringen har iskrivelsen också framhållit att ULF-materialet, somvalts som grund för redovisningen i skrivelsen, ärbegränsat till att endast avse vuxna. Det skulledärför vara av stort värde om regeringen i kommanderesultatredovisningar lyfter fram barn- och ungdoms-perspektivet. Barn och ungdomar är en uttalatprioriterad grupp i den kulturpolitik som riksdagenställde sig bakom . De kulturpolitiska målenomfattar självfallet även barn och unga. Utskottetanser att regeringen i kommande analysarbete börkunna utnyttja den officiella kulturstatistik somStatens kulturråd ansvarar för när det gäller barn-och ungdomsperspektivet. Vidare bör kompletterandestatistik från t.ex. Nordicom, ,och kunna användas.Något uttalande i frågan från sida föratt uppmärksamma regeringen på den påtalade bristeni skrivelse 2001/02:176 torde inte vara nödvändigt.Utskottet utgår från att kommande mera utveckladeredovisningar skall inkludera förhållanden som rörbarn och unga. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion 2001/02:Kr16 (kd) yrkande1.Statens kulturråd har enligt förordningen (2001:100)om den officiella statistiken det övergripandeansvaret för landets kulturstatistik. Rådets senastestatistikredovisning för området teater och dans(Kulturen i siffror 2001:7) omfattar uppgifter omverksamhet, personal och ekonomi för 39institutioner och 84 fria grupper på teater- ochdansområdet som erhållit statligt bidrag.Statistiken har begränsats så att fria teatergruppersom erhållit ett statsbidrag som är inte tagits med i statistikunderlaget. Omen utvidgad statistikredovisning skulle genomförasär en av de centrala frågeställningarna hur urvaletskall göras, dvs. vilka grupper som då skulle ingå iredovisningen. Utskottet anser emellertid attriksdagen inte bör ta ställning till detaljer iKulturrådets uppdrag att producera kulturstatistik.Det bör få ankomma på rådet att ta ställning tillvilka möjligheter som finns att, inom givnaekonomiska ramar, utveckla redovisningen avkulturstatistik, t.ex. när det gäller de friagrupperna. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2001/02:Kr15 (v) yrkande 1 och2002/03:Kr373 (v) yrkande 6.Utskottet hänvisar till uppdrag attproducera officiell kulturstatistik även när detgäller yrkandet i motion 2001/02:Kr14 (m) om redo-visning av besökstalen för de teatrar som inteuppbär statsunderstöd, liksom för musikfestivaler,klubbar m.m. Utskottet anser således att rådet inomsina av givna ekonomiska ramar bör avgörai vad mån kulturstatistiken kan utvidgas. Detsammagäller motionärens önskan att någon form av longitu-dinell studie av kulturvanornas utveckling börgöras. Frågan om vad som kan utgöra kulturprograminom studieförbunden torde höra till de frågor somden pågående folkbildningsutvärderingen kommer inpå. Något uttalande i definitionsfrågan frånriksdagens sida bör därför inte vara nödvändig. Ut-skottet utgår vidare från att utvecklingen avresultatredovisningen också kommer att innebära attöverväganden görs om hur kulturvanor uppdelade efternationalitet kan och bör redovisas. börsåledes enligt utskottets mening avslå motion2001/02:Kr14 (m).När det gäller de regionala skillnaderna mellant.ex. större städers och mindre orters tillgång påkultur, vill utskottet framföra följande. Sedanflera år redovisar regeringen på uppdragdet regionala utfallet av statens insatser förkultur. Denna redovisning görs i budgetpropositionenoch har successivt förbättrats. är detviktigt att lyfta fram den regionala aspekten iframtida resultatskrivelser. Utskottet anser att detdärvid också kunde vara av intresse att sätta destatliga insatserna på kulturområdet i relation tillsådana insatser med betydelse för kulturområdet somgörs inom den statliga regionalpolitiken och med EU-medel, så att en analys kunde göras av effekterna påmänniskors delaktighet i kulturen av dessa olikabidrag. En sådan analys skulle kunna avseförhållandena i de olika regionerna och om möjligtäven kunna avse förhållandena i större städerjämfört med mindre orter och landsbygd. Utskottetanser att dock inte bör göra ett uttalandei frågan utan att regeringen bör få välja i vilkenutsträckning underlag kan tas fram för en sådananalys och i vilket sammanhang en sådan skallredovisas för . Utskottet avstyrker därmedmotion 2001/02:Kr16 (kd) yrkande 3.Sammanfattande bedömningDen nu behandlade skrivelse 2001/02:176 Kultur ochdelaktighet är den första resultatredovisning avdetta slag som regeringen lämnat till inomkulturområdet. Det är regeringen som har valtområde, inriktning och avgränsningar förresultatskrivelsen. Denna första skrivelse bör intebetraktas som en mall för kommande skrivelser inomutgiftsområdet utan ses som ett första steg i enutveckling där utskottet och de berördadepartementen för en dialog. Ansatsen i denna förstaskrivelse har varit bred, som någraaspekter berörts mycket kortfattat eller inte alls.Inför kommande resultatskrivelser bör inriktningenvara att ge successivt förbättrade beslutsunderlaginom område efter område. Genom resultatskrivelsenhar utskottet som ett första steg fått ettbeslutsunderlag att relatera till och diskuteravidare kring inför kommande resultatskrivelser.Resultatskrivelser bör utformas så att de kan utgöraunderlag för utskottets diskussioner och ge ettvidgat beslutsunderlag vid beredningen av budgeten.Det är viktigt att resultatredovisningarna görs påett sådant sätt att resultatbedömning och anslags-konsekvenser kan kopplas samman vidbudgetbehandlingen. De kan också komma tillanvändning vid en mera samlad behandling avfristående motioner inom olika ämnesområden som intehinner tas upp i samband med budgeten. De kan vidareutgöra en utgångspunkt i diskussioner i uppfölj-nings- och utvärderingsfrågor. Skrivelserna bör ävenkunna skapa förutsättningar för attidentifiera områden och frågor som kan lyftas fram iföljande resultatskrivelser.Utskottet föreslår att med utskottetssynpunkter lägger skrivelse 2001/02:176 tillhandlingarna.2.3 Anslagen till allmän kulturverksamhet(28:1-28:4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandenbifalla regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslagen28:1 Statens kulturråd28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete28:3 Nationella uppdrag28:4 Försöksverksamhet med ändrad regionalfördelning av kulturpolitiska medelVidare bör avslå motionsyrkanden om- bidraget till amatörkulturen,- stödet till de nationella minoriteterna,- dans för barn och ungdomar som nyttämnesområde för nationella uppdrag,- ett nationellt uppdrag till Bildens Hus iSundsvall,- ett nationellt uppdrag till iBorås och- ett nationellt uppdrag till Museum AnnaNordlander.2.3.1 (28.1)InledningStatens kulturråd skall som centralförvaltningsmyndighet inom kulturområdet följautvecklingen och ge ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken samt bistå regeringen medgenomförandet av denna. I den uppgiften ligger enskyldighet att verka för samordning av ocheffektivitet i de statliga åtgärderna.PropositionenKulturrådet föreslås få en förstärkning avförvaltningsanslaget med , varav 1miljon kronor till kompetensutveckling inommyndighetens ansvarsområde och 2 miljoner kronortill administration av det nyinrättadelitteraturpriset till minne (prop.s. 30).Regeringen föreslår att anslaget skalluppgå till 42 994 000 kronor.MotionernaI motionerna 2002/03:Fi232 (fp) yrkande 18 i dennadel och 2002/03:Kr372 (fp) yrkandena 4, 24 och 33 idenna del föreslås en minskning av anslaget medsammanlagt , varav 2 miljonerkronor avser Kulturnät som föreslåsfinansieras utan statliga medel. I motion2002/03:Kr338 (m) yrkande 1 föreslås en minskning avanslaget med . I motion2002/03:Kr371 (kd) yrkande 8 i denna del föreslåsatt anslaget skall minskas med 1 miljon kronor.I motion 2002/03:Kr273 (m) anförs att det inte börberäknas särskilda medel under anslaget 28:1 Statenskulturråd för administrationen av det nya prisettill minne. bör enligtmotionärernas mening kunna rymma administrationeninom sin nuvarande budget.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat frågan om ställning, uppdragoch anslag, i betänkande2001/02:KrU1 (s. 36). Utskottet anser att det behövsen central myndighet på kulturområdet av nuvarandeomfattning som vid sidan avbidragsfördelningsuppgiften även har ett omfattandeansvar för bl.a. uppföljning och utvärdering.Utskottet gör - liksom föregående år - denbedömningen att Kulturnät bör drivas medhjälp av offentliga medel. Utskottet avstyrker medhänvisning till det anförda motionerna 2002/03:Kr338(m) yrkande 1, 2002/03:Kr372 (fp) yrkandena 4, 24och 33 i denna del, 2002/03:Fi232 (fp) yrkande 18 idenna del samt 2002/03:Kr371 (kd) yrkande 8 i dennadel. bör anvisa medel i enlighet medregeringens förslag.Under anslaget 28:9 Litteraturstöd behandlarutskottet medelsanvisningen med 5 miljoner kronortill det internationella litteraturpriset tillAstrid minne (se prop. s. 30, 66-67 och77-78). Urvalsprocessen skall bygga på ettförfarande som består av nominering, granskning,inläsning och diskussion, tillkännagivande samt enutdelningsceremoni. En jury tillsätts för atttillgodogöra sig och bedöma litteratur ochläsfrämjande åtgärder. Ett kansli får till uppgiftatt vara juryns administrativa stöd, t.ex. genom atthantera frågor om prisutdelningsceremoni, planeringoch information, uppföljning av ekonomi, regler ochrutiner för juryns arbete m.m. Juryn med tillhörandekansli organiseras inom ramen för Statens kulturrådsverksamhet och tillförs 2 miljoner kronor.Utskottet anser att det är en mycket ansvarsfulloch viktig uppgift som kommer att åvila juryn ochdess kansli. Det är därför befogat att tillräckligamedel anvisas under anslaget till förändamålet. Utskottet anser därför att inte någon delav dessa medel skall överföras till prissumman underanslaget 28:9 Litteraturstöd såsom föreslås i motion2002/03:Kr273 (m). Motionen bör avslås av riksdagen.2.3.2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyteoch samarbete (28:2)InledningUnder detta anslag beräknas medel till en rad skildaändamål på kulturområdet. Medel beräknas bl.a. tillStatens kulturråds disposition för tillfälliga in-satser av utvecklingskaraktär eller insatser som påannat sätt är kulturpolitiskt angelägna. Inomanslaget beräknas också medel för kulturinsatser iarbetslivet, bidrag till länsbildningsförbund m.fl.för kultur- och föreläsningsverksamhet, bidrag tilllänskonstnärer, bidrag till samisk kultur, bidragför att främja funktionshindrades deltagande ikulturlivet samt bidrag till Svenska institutet.Vidare beräknas inom anslaget bidrag till centralaamatörorganisationer, centrumbildningar,lokalhållande organisationer för kulturverksamhet,organisationer med mångkulturell inriktning, bidragtill nationella minoriteters språk och kultur samtbidrag till internationellt kulturutbyte ochsamarbete.PropositionenLiksom föreslår regeringen att medelskall anvisas för tillfälligt stöd till vissainstitutioner, vardera beräknas förDrottningholms slottsteater och Strindbergsteatern.Anslaget minskas med 4,5 miljoner kronormotsvarande engångsanvisningar till vissainstitutioner som gjordes för . Vidareminskas anslaget med föromprioriteringar inom kulturområdet.Medel om överförs tillanslaget 28:6 Bidrag till regional musikverksamhetsamt regionala och lokala teater-, dans- och musik-institutioner för permanentning av bidraget tilllänsteater i län.Anslaget minskas med , varav 1,5miljoner kronor för Stiftelsen överförstill anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer och 6,5miljoner kronor används för engångssatsningar.Regeringen föreslår att skall anvisa under anslaget för budgetåret 2002.MotionernaI två motioner föreslås ändringar avanslagsbeloppet.En minskning av anslaget med 79 miljoner kronorföreslås i motion 2002/03:Kr338 (m) yrkande 2.Enligt motionärernas mening bör flera av deverksamheter som ryms inom anslaget inte varastatliga uppgifter. Det som inte efterfrågas ellerfår lokalt stöd skall inte alltid kunna räkna medatt överleva genom statliga bidrag.Enligt motion 2002/03:Kr371 (kd) bör anslageträknas upp med för att göra detmöjligt att förstärka bidraget till amatörkulturenscentralorganisationer. Vidare bör anslaget minskasmed avseende medel tillregeringens disposition. Den sammanlagda effektenblir en minskning av anslaget med (yrkande 8 i denna del).I motion 2002/03:Kr300 (mp) hemställs om ettuttalande från om betydelsen avamatörkulturen som nyckeln till eget skapande(yrkande 1) och om stöd via tillamatörkulturens samrådsgrupp (yrkande 2).Slutligen hemställs i motion 2002/03:Kr301 (s) attriksdagen skall göra ett tillkännagivande förregeringen om att bidragen till de nationellaminoriteterna i högre grad skall anpassas till deåtaganden som gjort gentemot närdet gäller att garantera rimliga möjligheter förminoritetsgrupperna att bevara och utveckla sinakulturer.