bet · GT01AU11 · 2006-04-27 00:00:00 — Nya mål i jämställdhetspolitiken I detta ärende behandlas regeringens proposition (prop. 2005/06:155) Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet föreslås vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I propositionen finns också förslag till fyra delmål: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. De nuvarande jämställdhetspolitiska målen fastställdes . Jämställdhetsintegrering ligger fast som strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen redovisar sin syn på organiseringen av det jämställdhetspolitiska arbetet och sin avsikt att inrätta en myndighet som ska ha till uppgift att bidra till utvecklandet av en effektiv jämställdhetspolitik. Den närmare preciseringen av uppgifterna anstår i avvaktan på att dels Jämställdhetspolitiska utredningens förslag om en jämställdhetsmyndighet, dels förslag kan beaktas. Regeringen redovisar också sin avsikt att verka för att jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå stärks. Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem. Regeringen redovisar i propositionen insatser som syftar till att motverka detta våld. I propositionen lämnas även en redogörelse för utfallet av den handlingsplan för jämställdhetspolitiken som regeringen presenterade i en skrivelse till 2003. Propositionen har utformats i samarbete med och de gröna. Följdmotioner har väckts av , med synpunkter på målen m.m. I ärendet finns också en följdmotion av och en enskild motion. I ärendet behandlas även motioner från den allmänna motionstiden som avser övergripande frågor om jämställdhet. Utskottet ställer sig bakom de föreslagna målen. Samtliga motioner avstyrks. I ärendet har reservationer lämnats av företrädarna för , . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande mål om jämställdhet godkänner att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken ska vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Därmed bifaller proposition 2005/06:155 i denna del och avslår motionerna 2005/06:A3 yrkande 1 och 2005/06:A261 yrkande 1. Reservation 1 (m) - motiveringen Reservation 2 (fp) - motiveringen Reservation 3 (kd) Andra övergripande frågor om jämställdhet avslår motionerna 2005/06:A2 yrkande 4, 2005/06:A6 yrkande 1, 2005/06:A224, 2005/06:A225 yrkande 1 och 2005/06:A310 yrkande 1. Reservation 4 (v) Reservation 5 (c) Delmål om makt och inflytande godkänner att delmålet om makt och inflytande ska vara: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Därmed bifaller proposition 2005/06:155 i denna del och avslår motionerna 2005/06:A3 yrkande 2 och 2005/06:A4 yrkande 1. Reservation 6 (m) Reservation 7 (kd) Frågor med anknytning till delmålet om makt och inflytande avslår motionerna 2005/06:A259 yrkande 7 och 2005/06:A370 yrkandena 2 och 36. Reservation 8 (fp, kd) Delmål om ekonomisk jämställdhet godkänner att delmålet om ekonomisk jämställdhet ska vara: Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Därmed bifaller proposition 2005/06:155 i denna del och avslår motionerna 2005/06:A3 yrkande 3 och 2005/06:A4 yrkande 2. Reservation 9 (m) Reservation 10 (kd) Frågor med anknytning till delmålet om ekonomisk jämställdhet avslår motionerna 2005/06:A6 yrkandena 2, 3, 8 och 9, 2005/06:A7 yrkandena 2-4, 2005/06:A225 yrkande 2, 2005/06:A268 och 2005/06:A269 yrkande 1. Reservation 11 (fp) Reservation 12 (v) Reservation 13 (c) Delmål om obetalt hem- och omsorgsarbete godkänner att delmålet om obetalt hem- och omsorgsarbete ska vara: En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Därmed bifaller proposition 2005/06:155 i denna del och avslår motionerna 2005/06:A3 yrkande 4 och 2005/06:A4 yrkandena 3 och 5. Reservation 14 (m) Reservation 15 (kd) Frågor med anknytning till delmålet om obetalt hem- och omsorgsarbete avslår motionerna 2005/06:A6 yrkandena 4 och 10 samt 2005/06:A7 yrkandena 5 och 6. Reservation 16 (m, fp, kd, c) Delmål om mäns våld mot kvinnor godkänner att delmålet om mäns våld mot kvinnor ska vara: Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Därmed bifaller proposition 2005/06:155 i denna del och avslår motionerna 2005/06:A3 yrkande 5, 2005/06:A4 yrkande 4 och 2005/06:A5 yrkande 4. Reservation 17 (m) Reservation 18 (kd) Frågor med anknytning till delmålet om mäns våld mot kvinnor avslår motionerna 2005/06:A2 yrkande 5, 2005/06:A3 yrkandena 8 och 9, 2005/06:A4 yrkande 6, 2005/06:A5 yrkandena 5-9, 2005/06:A6 yrkandena 11-14 och 2005/06:A7 yrkandena 7-9. Reservation 19 (m) Reservation 20 (fp) Reservation 21 (kd) Reservation 22 (v) Reservation 23 (c) Styrning och övergripande organisering av jämställdhetspolitiken avslår motionerna 2005/06:A2 yrkandena 1-3, 2005/06:A3 yrkande 6, 2005/06:A5 yrkande 1, 2005/06:A6 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:A261 yrkandena 5-7. Reservation 24 (kd) Reservation 25 (v) Reservation 26 (c) avslår motionerna 2005/06:K357 yrkande 2, 2005/06:A3 yrkande 7, 2005/06:A4 yrkande 7, 2005/06:A6 yrkande 5, 2005/06:A7 yrkande 1 och 2005/06:A261 yrkande 3. Reservation 27 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:A259 yrkande 11 och 2005/06:A261 yrkande 4. Reservation 28 (fp) avslår motion 2005/06:A3 yrkande 10. Reservation 29 (kd) Stöd till politiska kvinnoorganisationer avslår motion 2005/06:A4 yrkande 8. Reservation 30 (m) avslår motionerna 2005/06:A2 yrkande 6, 2005/06:A3 yrkande 12, 2005/06:A6 yrkande 15 och 2005/06:A260 yrkande 1. Reservation 31 (kd) Reservation 32 (v) Reservation 33 (c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken och sex motioner som väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlas även ett antal motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden som avser övergripande frågor om jämställdhet och metoder och institutioner i jämställdhetsarbetet. Utskottet har i betänkande 2005/06:AU6 Diskrimineringsfrågor och vissa frågor om jämställdhet behandlat konkreta frågor om jämställdhet som t.ex. jämställdhetslagen, arbetsliv och löneskillnader, förvärvsarbete och familjeliv och könsroller. Propositionen spänner över ett brett område. De enskilda frågor som berörs i propositionen och som aktualiseras i motionerna hör delvis till andra utskotts beredningsområden. Dessa utskott har också i stor utsträckning behandlat motsvarande eller liknande frågor under det pågående eller något av de senaste riksmötena. Utskottet har överlämnat några av de yrkanden som väckts med anledning av propositionen till andra utskott. Det har skett när dessa utskott bereder motsvarande eller liknande förslag . Jämställdhetspolitiken började ta form som ett självständigt politiskt område . Olika frågor har stått i förgrunden under olika perioder. Kvinnors och mäns lika möjligheter att kombinera förvärvsarbete och familjeliv, samma makt och inflytande för kvinnor och män i samhället och bekämpning av mäns våld mot kvinnor är några av de frågor som har varit centrala under dryga jämställdhetspolitik. De nu gällande målen för jämställdhetspolitiken fastställdes genom propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17). Därefter har regeringen överlämnat skrivelser om jämställdhetspolitiken till . Den senaste skrivelsen, Jämt och ständigt - Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden (skr. 2002/03:140), överlämnades . Den innehöll en redovisning av hur jämställdhetspolitiken utvecklats då den föregående skrivelsen presenterades. Redovisningen omfattade jämställdhetspolitiken inom samtliga politikområden och en handlingsplan med konkreta åtgärder inom 33 politikområden. skrivelse preciserades också fem s.k. fokusområden för mandatperioden, dvs. områden som skulle lyftas fram särskilt. Områdena var representation, lika lön för lika och likvärdigt arbete, mäns våld mot kvinnor, män och jämställdhet och sexualiseringen av det offentliga rummet. Dessutom fanns en redovisning av det internationella jämställdhetsarbetet. Här ska också nämnas propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) som behandlade åtgärder för att motverka våld mot kvinnor, prostitution och sexuella trakasserier i arbetslivet. Det gällde nya brott i , grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning och utvidgning av våldtäktsbegreppet. Det infördes ett förbud mot köp av sexuella tjänster. Genom nya regler i jämställdhetslagen förtydligades arbetsgivarens ansvar för att vidta aktiva åtgärder för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier. Nämnas bör också andra ändringar i jämställdhetslagen som genomförts vid olika tillfällen efter jämställdhetspropositionen 1993/94. Krav på kartläggning och analys av löneskillnader gäller . Från stärktes skyddet mot könsdiskriminering. Trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier definieras nu som två separata företeelser. Det infördes ett förbud mot instruktioner att diskriminera. Diskrimineringsgrunden kön lades till lag om förbud mot diskriminering när det t.ex. gäller arbetsmarknadspolitisk verksamhet, näringsverksamhet och tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. Sedan 2003 års jämställdhetsskrivelse behandlades av har ett antal offentliga utredningar med anknytning till jämställdhetspolitiken genomfört och avslutat sitt arbete: Den jämställdhetspolitiska utredningen lämnade sitt betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) . Uppdraget var att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Förslagen i den nu behandlade propositionen utgår delvis från denna utredning. överlämnades betänkandet Slag i luften (SOU 2004:121). Utredningen hade till uppdrag att följa upp och utvärdera de myndighetsuppdrag som gavs i samband med propositionen Kvinnofrid. Utredningen föreslog ett antal åtgärder för att institutionalisera och systematisera arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor. Utredningen organisering lämnade förslag om ett nytt bidragssystem för kvinnors organisering (SOU 2004:59) som därefter behandlats i propositionen Statligt stöd till kvinnors organisering (prop. 2005/06:4). har godkänt regeringens förslag (bet. 2005/06:KrU6, rskr. 2005/06:99). Utredningen lämnade också förslag om hur jämställdhet i den statliga bidragsgivningen till folkrörelser och föreningar ska behandlas fortsättningsvis. överlämnade sitt betänkande En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22). I betänkandet föreslås bl.a. att de nuvarande fyra ombudsmännen mot diskriminering - (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) - slås samman till en myndighet, Ombudsmannen mot diskriminering. bereder proposition 2005/06:192 Lära, växa, förändra, Regeringens folkbildningsproposition. I propositionen finns förslag om att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att grundläggande demokratiska värden som alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen genomsyrar verksamheten. Propositionen innehåller olika delar. I ett inledande avsnitt lämnas en redogörelse för samhällsutvecklingen och regeringens insatser på jämställdhetsområdet. Där finns också en uppföljning av regeringens handlingsplan och en redogörelse för det internationella arbetet på jämställdhetsområdet. Ett avsnitt avser inriktning, mål och styrning i jämställdhetspolitiken. Där lämnas förslag till nya mål i jämställdhetspolitiken. Regeringen föreslår ett övergripande mål och fyra delmål. Det övergripande målet ska vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Delmålen avser makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, det obetalda hem- och omsorgsarbetet och mäns våld mot kvinnor. Förslaget till riksdagsbeslut avser dessa mål. I följande avsnitt behandlas jämställdhetspolitikens organisation. Regeringen gör bedömningen att en ny myndighet bör bildasmen att en närmare precisering av uppgifterna bör anstå för att kunna beakta dels Jämställdhetspolitiska utredningens förslag, dels betänkande. Myndigheten ska bidra till att utveckla en effektiv jämställdhetspolitik. I övrigt innehåller propositionen ett särskilt avsnitt om mäns våld mot kvinnor. Det finns också ett avsnitt om lokalt och regionalt jämställdhetsarbete. Under rubriken åtgärder och insatser behandlas frågor om stöd till folkrörelser, förvärvsavdrag för ensamstående föräldrar, delegation för hälsa och heltid och om en arbetsgrupp om mansroller, män och jämställdhet. I ett avslutande avsnitt redovisas för varje politikområde de förstärkningar av jämställdhetsarbetet som genomförs . Regeringen redovisar också hur arbetet med den handlingsplan som fanns jämställdhetsskrivelse Jämt och ständigt ska slutföras. I en bilaga till propositionen finns en uppföljning av handlingsplanen. Propositionen har utformats i samarbete med och de gröna. I betänkandet kommer utskottet främst att uppehålla sig vid de delar av propositionen som föranlett motioner. Övergripande mål för jämställdhetspolitiken och andra övergripande frågor Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till övergripande mål för jämställdhetspolitiken: Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, däribland ett alternativt förslag till målformulering. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (v) och 5 (c). Regeringen anser att samhällsutvecklingen på jämställdhetsområdet visar att vi närmat oss jämställdhetsmålen. råder det dock en bristande jämställdhet på många områden. Nya frågor och utmaningar har uppstått. Mycket återstår innan vi lever i ett jämställt samhälle. Utvecklingen visar att det finns skäl att intensifiera arbetet för jämställdhet och skärpa målen på ett sådant sätt att det tydligt framgår vilka resultat som ska uppnås. Jämställdhetsintegrering är en verkningsfull strategi för att uppnå resultat i förhållande till målen. Det innebär både att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden och att särskilda insatser kan göras för att nå målen. Inriktningen ska ligga fast. Jämställdhetspolitiken ska syfta till att förändra de strukturella och ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män som innebär att kvinnor som grupp är underordnade män som grupp. De jämställdhetspolitiska målen bör förtydligas och skärpas. De ska ge uttryck för en prioritering av de mest centrala jämställdhetsproblemen i samhället. Tillämpningen av jämställdhetsintegrering som strategi ska utvecklas och fördjupas. Den jämställdhetspolitiska organisationen bör förändras i linje med den allmänna inriktningen så att en fastare struktur skapas för jämställdhetsarbetet. Regeringen understryker vikten av att samhällets olika aktörer samverkar för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Kommuner, landsting och ideella organisationer på olika nivåer har en viktig uppgift. Arbetsmarknadens parter har ett grundläggande ansvar för att uppnå jämställdhet i arbetslivet, vilket är ett centralt område i jämställdhetspolitiken. De nuvarande strukturen med ett övergripande mål och sex delmål för jämställdhetspolitiken har legat fast och inte omprövats trots att den statliga styrningen genomgått stora förändringar . Större vikt läggs vid resultatstyrning och tydlig koppling mellan mål, insatser och resultat. Samhället har förändrats sedan målen fastställdes, vilket måste återspeglas i politiken och kunna innebära att det görs nya politiska prioriteringar. Ett övergripande mål ska tydliggöra vad som präglar ett jämställt samhälle och vilket resultat som ska uppnås. Att kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livets alla områden ses som en förutsättning för ett jämställt samhälle, där kvinnor och män har samma makt att forma samhället och sina egna liv. Förslagen till delmål - Makt och inflytande, Ekonomisk jämställdhet, Obetalt hem- och omsorgsarbete och Mäns våld mot kvinnor och kroppslig integritet - skiljer sig inte på något avgörande sätt från de nuvarande delmålen i fråga om innehållet. Med hänvisning till samhällsutvecklingen blir däremot nya aspekter belysta. Delmålen är konstruerade i två led som ska ses som aspekter av samma mål. Strävan ska inte bara vara att åstadkomma samma rättigheter eller möjligheter för kvinnor och män utan också att ett visst resultat eller tillstånd uppnås. Mål och delmål på en övergripande nivå ska kunna vara giltiga över , men ska i vissa fall kunna kombineras med etappmål och indikatorer. Målen har ofta sin grund i komplicerade företeelser och samband som ömsesidigt påverkar varandra. En förutsättning för att målen inom jämställdhetspolitiken ska nås är att verksamheter inom relevanta politik- och verksamhetsområden bidrar till att uppfylla målen. De jämställdhetsmål som regeringen fastställer på andra politikområden ska ses som förtydliganden i form av verksamhetsanpassade mål som står i relation till målen för jämställdhetspolitiken. I förhållande till delmålen använder sig regeringen av s.k. målkommentarer. Syftet är att bl.a. att förtydliga innebörden av målen. Det övergripande målet i jämställdhetspolitiken Det nuvarande övergripande målet är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Jämställdhetspolitiken bygger på den feministiska utgångspunkten att det finns en ordning eller ett socialt system i samhället som upprätthåller ojämlika maktförhållanden mellan könen, där kvinnor är underordnade och män överordnade som grupper i samhället och där mannen eller det manliga utgör . Jämställdhetspolitiken syftar till att förändra denna könsmaktsordning. Maktförhållandena mellan könen påverkar villkor, livsval och beteenden i alla skeden av livet. Föreställningar om manlighet och kvinnlighet har förändrats under historiens gång, men trots detta tenderar det som knyts till manlighet att värderas högre än det som knyts till kvinnlighet. Genom att förändra maktförhållandena mellan kvinnor och män ska jämställdhetspolitiken bryta inte bara uppfattningen att könet ska avgöra livsval utan även den rådande över- och underordningen. Maktbegreppet är centralt i jämställdhetspolitiken och bör därför uttryckas explicit i det övergripande målet. Genom målet uttrycks vad som utmärker ett jämställt samhälle. Det nya målet tar sikte på att beskriva vilket resultat som ska nås genom att kvinnor har samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som män. Det föreslagna övergripande målet för jämställdhetspolitiken lyder: Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Invändningar mot det övergripande målet framförs av . Även i övrigt framförs synpunkter av övergripande art i motionerna. vill enligt motion A3 yrkande 1 behålla det nuvarande övergripande målet, men anser att det bör förtydligas med en målbeskrivning som anger att jämställdhet ytterst handlar om att var och en ges möjlighet att förverkliga sig själv som människa. Regeringens övergripande mål riskerar att förminska jämställdhetskampen till en fråga om makt. Grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är dock insikten om alla människors absoluta och okränkbara värde. Med en idétradition som tar fasta på universella värden följer en medvetenhet om förekomsten av orättfärdiga strukturer som exempelvis orättvis lönesättning. De vanligaste feminismbegreppen som används brister i människosyn, socialfilosofi och politisk analys. Man kan inte enbart fokusera på strukturella förhållanden, utan analysen måste kompletteras med enskilda människors ansvar. Förändringar måste ske både på politisk och strukturell men också på enskild nivå. Av detta skäl föreslår avvikelser även i fråga om delmålen. I motion A261 yrkande 1från allmänna motionstiden framhåller att jämställdhetspolitikens egentliga syfte inte har varit att omfördela makt mellan kvinnor och män utan att utjämna orättvisor. Det övergripande målet måste vara att föra en politik som utmanar patriarkala strukturer, dvs. mäns strukturella överordning, som leder till den systematiska underordningen av kvinnor. Det yttersta syftet med en feministisk jämställdhetspolitik är just att ändra maktförhållandena mellan könen. Samtliga mål för jämställdhetspolitiken ska relateras till detta övergripande mål. efterlyser en utredning om strukturell diskriminering i motion A2 yrkande 4. Trots kunskaper om vilka brister som finns och en offentlig konsensus om orimligheten i de uppenbara könsorättvisorna står det klart att mycket av strukturerna är intakt. Det krävs ökad kunskap om mekanismerna bakom könsmaktsordningen. För att få till stånd den förändring som propositionen talar om krävs det ett helhetsgrepp på frågan hur maktordningen manifesteras och återskapas. Utredningen bör efter att ha identifierat och analyserat frågorna komma med förslag om åtgärder som kan upphäva den ordning som systematiskt gynnar män på kvinnors bekostnad. - Ett likartat yrkande framför i motionA225 yrkande 1 från den allmänna motionstiden. I en annan motion från den allmänna motionstiden, A224, hänvisar till om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). För att utveckla det politiska jämställdhetsarbetet måste hela samhället inbegripas och fler verktyg skapas och användas. Regeringen bör utveckla en strategi för att göra konventionen till ett aktivt redskap för förändringsarbete i organisationer, myndigheter m.m. anser att de av regeringen föreslagna målen är bra, men ger i motion A6 yrkande 1 förslag om hur målen bäst ska kunna uppnås. Enligt är samhällets absolut viktigaste uppgift att genom system och beslut se till att inte konservera den rådande könsmaktsordningen utan att bryta den. Samhället har ett ansvar för att inte upprätthålla förtryckande system så att både män och kvinnor kan ges mer frihet och större möjligheter. Ojämställdhet ska bekämpas på två fronter. Kvinnors individuella rättigheter ska stärkas. Lagstiftningen ska vara skarpare med utkrävbara rättigheter. Tre områden är centrala: frihet från våld, lika lön och ökad makt. - I motion A310 yrkande 1från den allmänna motionstiden framför allmänna synpunkter på jämställdhetspolitiken. De politiska nivåerna har ett stort ansvar för att synliggöra ojämställda mönster och strukturer och öka kunskapen och kännedomen om hur ojämlikheten utvecklas liksom att analysera och utvärdera effekterna av den förda politiken. Det behövs förbättrad tillgång till könsuppdelad statistik för att skynda på jämställdhetsarbetet. Det ska finnas en jämställdhetsanalys i budgeten. Värderingar och attityder som befäster förlegade könsroller måste förändras i jämställd riktning. Ska jämställdhet uppnås krävs ett aktivt arbete på flera plan genom politiska beslut och myndigheters agerande och i slutändan genom hur vi som individer agerar. understryker att kvinnors underordning måste brytas så att män och kvinnor får samma möjligheter.