bet · GT01SkU20 · 2006-03-23 00:00:00 — I kommittémotion N436 yrkande 21 av m.fl. (fp) föreslås att miljöbonusen för vindkraft avskaffas. I kommittémotion N476 yrkande 19 av m.fl. (kd) påtalas att miljöbonusen upphör när ett vindkraftverk producerar och att regeln är kontraproduktiv. Motionärerna föreslår att regeringen utreder om begränsningen kan slopas. Motionärerna vill vidare (yrkande 20) slopa eller kraftigt höja den övre gränsen för när producenter kan konsumera egenproducerad vindkraftsel utan elskatt. Utskottet ställde sig så sent som bakom den påbörjade avtrappningen av vindkraftens miljöbonus. Utskottet vidhöll att de överväganden som ligger bakom utfasningen av stödet alltjämt var hållbara. Utskottets ställningstagande är fortfarande giltigt. Utskottet finner heller ingen anledning att förorda en översyn av den gällande produktionsgränsen för skatteavdraget. I motion N476 berörs beskattningen av egenproducerad vindkraftsel. Enligt energiskattelagen är all egenproducerad vindkraftsel som förbrukas av producenten befriad från energiskatt oavsett generatorns storlek. Så snart producenten yrkesmässigt börjar sälja el vidare inträder skattskyldighet även för den egenförbrukade elkraften. Utskottet anser inte att reglerna bör ändras. Utskottet avstyrker de berörda motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att dubbelbeskattningen av röd finsk olja som förs in i landet med ovanliga transportsätt skall upphöra och om en harmonisering av beskattningen som innebär att den svenska skatten på eldningsolja sänks till finsk nivå. Alltsedan EU-inträdet har använt sig av cirkulationsdirektivets möjligheter att på nytt beskatta mineralolja som inköpts beskattad i en annan medlemsstat om oljan transporteras med ovanliga transportsätt av enskilda individer eller för deras räkning. Med ovanliga transportsätt avses transport av bränslen på annat sätt än i fordons tankar eller lämpliga reservdunkar liksom transport av flytande eldningsbränsle på annat sätt än med tankar som används vid yrkesmässig handel. Avsikten är att medlemsstaterna skall kunna hindra att privatpersoner för större mängder med bränslen mellan länderna. 2004/05:SkU32) har fr.o.m. förstärkt möjligheterna att ingripa straffrättsligt mot skatteundandraganden som rör införsel bl.a. av mineralolja från andra EU-länder. En bestämmelse har införts som straffbelägger olovlig befattning med punktskattepliktiga varor. Genom ändringen kommer undandraganden bl.a. av skatt på mineralolja att straffrättsligt behandlas på samma sätt som skatteundandraganden i samband med import från ett land utanför EU. har vidare fått ökade befogenheter att inleda och leda förundersökningar och att använda straffprocessuella tvångsmedel i utredningar av skattebrott på det aktuella området. I gäller högre skatt på (omärkt) olja som används för drift av personbilar, bussar, lastbilar, trafiktraktorer och båtar samt ett förbud som sanktioneras med en avgift mot att i fordonets tank ha lågbeskattad (märkt olja). Av hänsyn till gemenskapsrätten har tillåtit att fordon som lagligen tankats i får ha märkt olja i tanken eller i reservdunk på högst . Efter en fällande dom i gäller numera även i ett förbud mot att ha lågbeskattad märkt olja i tanken på personbilar, bussar och lastbilar. I motion Sk338 yrkande 1 av () anförs att införseln av röd finsk olja för eget bruk bör legaliseras eftersom det är ett känt fenomen att skatter och förbud som allmänheten upplever som orättfärdiga kringgås och att det kan uppstå organiserad smuggling. Motionären vill avskaffa dubbelbeskattningen av röd finsk olja (yrkande 2). I motion Sk252 av () sägs att genom att harmonisera skatten mellan och vad gäller finsk röd olja skulle incitamenten att smuggla försvinna. I motion Sk381 av () föreslås likaledes att dubbelbeskattningen av finsk röd dieselolja skall avskaffas och att införseln till för privat bruk legaliseras. Utskottet vidhåller att det är olämpligt att privatpersoner, även om det är för eget bruk, fritt tillåts föra in större mängder eldningsolja i landet. bör därför fortsätta att utnyttja cirkulationsdirektivets möjligheter att beskatta mineralolja som inköpts beskattad i en annan medlemsstat och som förs in med ovanliga transportsätt. Det är angeläget att inte minst av miljöskäl kan föra en egen politik när det gäller punktbeskattningen av eldningsolja, och utskottet är inte berett att föreslå en harmonisering som innebär att den svenska skatten sänks till finsk nivå. Med detta avstyrker utskottet de berörda motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att skatten på naturgrus skall slopas respektive halveras eller att det görs en studie av hur skattehöjningarna på naturgrus påverkat åkare i norra . Jämför reservation 12 (m) och särskilt yttrande 2 (c). Naturgrus är en icke förnybar resurs, och en skatt infördes (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18) i syfte att öka hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger på betänkandet Naturgrusskatt m.m. (SOU 1995:67). Efter förslag i budgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus per ton . har vid den gångna höstens budgetbehandling som ett led i den gröna skatteväxlingen höjt skatten på naturgrus fr.o.m. per ton naturgrus. avslog i det sammanhanget motionsförslag (m, c) om en sänkning av skatten respektive ett uppskov med höjningen. I budgetpropositionen anförde regeringen som skäl för skattehöjningen på naturgrus följande: I det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ingår ett delmål för naturgrusanvändning som innebär att uttaget av naturgrus 2010 ska vara högst . Ett viktigt verktyg för att nå naturgrusmålet är den modell för regional materialförsörjningsplanering som utvecklats av geologiska undersökning, SGU, där både ballast- och grundvattentillgångar värderas. Denna modell kan vara ett stöd för företag i ballastbranschen och för länsstyrelsernas tillståndsprövning av täkter. Leveranserna av ballast, inklusive naturgrus, ökade 2004 med enligt SGU. Även om det finns goda möjligheter att delmålet om naturgrusanvändning kommer att kunna nås inom utsatt tid kan det därför finnas anledning att ytterligare öka incitamentet att reducera naturgrusanvändningen. I motion Sk205 av () anförs att skatten på naturgrus bör halveras eftersom den höjda skatten ger upphov till kraftiga reaktioner exempelvis från åkare i norra som ser ett hot i att norska åkare tar jobb. I motion Sk304 av och () föreslås att skatten på naturgrus helt slopas. Skatten framstår inte som miljömässigt motiverad utan skapar huvudsakligen konkurrensnackdelar för svenska företag, säger motionärerna. I motion Sk380 av () begärs att det görs en studie av hur skattehöjningar på naturgrus slår mot svenska åkeriföretag. Motionären anser att den senaste skattehöjningen hotar åkare i då finska åkare kan jobba i utan att behöva betala skatt. Utskottet ser ingen anledning att omprövar nivån på naturgrusskatten eller att tar initiativet till en sådan utredning som föreslås. Höjningen av skatten ingår i den gröna skatteväxlingen som bl.a. finansierar sänkningen av inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare med . Utskottet avstyrker de berörda motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att skatteplikt inte skall föreligga för annons som tas in i en periodisk publikation som ges ut av en pensionärsorganisation. Jämför särskilt yttrande 3 (m, fp, kd, c). har fr.o.m. bl.a. sänkt reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning från av beskattningsvärdet och i övrigt från av beskattningsvärdet. Enligt 4 § 1 lagen 1972:266 om skatt på annonser och reklam föreligger inte skatteplikt för annons i periodisk publikation som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade eller arbetshindrade medlemmar. I motion Sk203 av () sägs att pensionärsorganisationerna bör likställas med t.ex. nykterhetsorganisationerna när det gäller reklamskatt för de annonser man tar in i sina tidningar. Utskottet finner inte anledning att föreslå en ändring av reglerna om reklamskatt och avstyrker den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner med olika inriktningar angående en skatt på fritidsbåtar. Jämför särskilt yttrande 4 (c). Finansministern uppgav i ett frågesvar (fr. 2003/04:437) att fått regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister, att redovisat uppdraget till regeringen , att resultatet av utredning bereddes inom och att det först därefter enligt finansministern var meningsfullt att pröva frågan om båtskatt. I budgetpropositionen anförde regeringen att slutsats att en obligatorisk ansvarsförsäkring och ett därtill hörande register borde införas hade remissbehandlats. De flesta instanserna var positiva till införandet av ett register men när det gällde frågan om en obligatorisk ansvarsförsäkring var remissutfallet splittrat. Regeringen avsåg att återkomma till frågorna i den kommande transportpolitiska propositionen. Den transportpolitiska propositionen har aviserats till . I motion T494 yrkande 2 av och () anförs att regeringen bör återkomma med förslag till om att införa båtskatt. Det skulle, enligt motionen, ge välbehövliga inkomster till staten, och båtägarna skulle i högre utsträckning bidra till de kostnader man genererar. Motsatt ståndpunkt framförs i motion Sk343 yrkande 2 av (). Motionären framhåller att båtägare redan betalar dryga bensin- och dieselskatter. Fritidsbåtar skapar mervärde för , framhåller motionären, och statens inkomster från fritidsbåtarna överstiger vida utgifterna. Utskottet anser att en båtskatt kan prövas först sedan frågan om ett obligatoriskt fritidsbåtregister avgjorts. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens arbete och avstyrker båda de nu aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att utreda införandet av en skatt på djurförsök. Jämför reservation 13 (mp). I motion Sk492 av () påtalas behovet av en utredning om möjligheterna att införa skatt på djurförsök. För att motverka ökningen av antalet djurförsök har en nederländsk djurrättsorganisation konsultföretaget tagit fram modeller för att beskatta djurförsök. Förslaget innebär att företag och universitet som använder sig av djurförsök måste satsa en viss procent av sin forskningsbudget på utveckling och införande av djurfria försöksmetoder, förklarar motionären. Utskottet konstaterar att staten , genom och genom , satsar skattemedel på utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. Anslaget har stegvis ökat, och enligt regleringsbrev skall användas för forskning i syfte att ersätta, begränsa och förfina djurförsök. Myndigheten förfogar härutöver över en dryg miljon kronor för samma ändamål som kommer från läkemedelsindustrin. Utskottet ser ingen anledning att utreda frågan om att införa skatt på djurförsök och avstyrker motionen. Skatt på socker och fett Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att utreda hälsoeffekterna av en punktskatt på socker och fett. Jämför reservation 14 (mp). I samband med det andra steget skattereform (prop. 1989/90:111, bet. 1989/90:SkU31) upphävdes en rad punktskatter med hänvisning till strävandena att förenkla skattesystemet. Sådana punktskatter som vållat svårigheter i tillämpningen och medfört vanskliga gränsdragningsproblem slopades fr.o.m. , däribland den särskilda varuskatten på kemisk-tekniska preparat, choklad och konfektyrer samt dryckesskatten på läskedrycker och bordsvatten. Lagstiftningen hade varit i kraft . I motion MJ351 yrkande 3 av m.fl. (mp) föreslås att regeringen utreder eventuella hälsoeffekter av punktskatter på socker och onyttiga fetter. Förslaget motiveras med att ekonomiska styrmedel med framgång används i folkhälsoarbetet beträffande alkohol och tobak och att intar en särställning i genom att inte beskatta läsk, choklad och godis. Utskottet anser att det från allmänna utgångspunkter framstår som vanskligt att låta beskattning utgå från varors farlighet eller nyttighet. Utskottet anser att de skäl som motiverade ett slopande av den särskilda varuskatten alltjämt är giltiga; utskottet finner det därför inte motiverat att föreslå en utredning om vilka hälsoeffekter en punktskatt på socker och onyttigt fett skulle ha. Utskottet avstyrker den berörda motionen i motsvarande del. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att avskaffa miljöavgiften på brandvarnare. Det finns två typer av brandvarnare - optiska och joniserande. Regeringens förordning (2005:209) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter som trädde i kraft innebär producentansvar för bl.a. brandvarnare och rökdetektorer. Det innebär att producenterna, dvs. tillverkare, försäljare och importörer, utan ersättning skall ta hand om kasserade brandvarnare. Producenterna skall tillhandahålla ett system för insamling av kasserade brandvarnare och säkerställa att det finns finansiering för att fullgöra sina skyldigheter. El-kretsen kommer i att ta hand om alla brandvarnare från hushåll enligt ett beslut i branschföreningen "Brandvarnargruppen". Miljöavgiften som producenten betalar för att finansiera återvinningen är för joniserande brandvarnare är per styck. och för de mer miljövänliga optiska, per styck. De nya kraven innebär att konsumenten inte längre får slänga gamla brandvarnare i hushållssoporna utan måste lämna avfallet på en återvinningsstation. Miljöavgiften kan medföra att nya brandvarnare blir dyrare. I motion Sk354 av och () föreslås att miljöavgiften på brandvarnare avskaffas. De samhällsekonomiska vinsterna av att så många som möjligt installerar brandvarnare i sina bostäder är mycket stora, menar motionärerna, och ifrågasätter om det verkligen är motiverat med höga miljöavgifter på en vara som samhället vill att man skall konsumera. Utskottet anser att inte bör uttala sig om hur producenter av brandvarnare finansierar sina skyldigheter enligt producentansvaret. Utskottet avstyrker därmed den aktuella motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Energiskatt, allmänt, punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt, allmänt. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N439 yrkande 7 och 2005/06:N441 yrkandena 3-5, bifaller delvis motion 2005/06:Sk388 och avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk362, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk455 yrkande 5, 2005/06:Sk466, 2005/06:Sk470, 2005/06:Sk479 yrkande 2, 2005/06:Sk513, 2005/06:MJ292 yrkande 6, 2005/06:MJ531 yrkande 3, 2005/06:N338 yrkande 7, 2005/06:N436 yrkande 1 och 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14. Moderata samlingspartiet anser att behöver en ny och långsiktig energipolitik. Vi vill ersätta dagens målflora med två övergripande mål: - Energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . - All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. För att verka mot dessa mål måste energibeskattningen göras om i grunden. Syftet med skatterna måste renodlas så att skatter som skall generera intäkter för staten tas ut i konsumentledet, och miljöstyrande skatter - tas ut i producentledet, så nära föroreningskällan som möjligt. När det är möjligt att använda utsläppsskatter är detta att föredra, för att få bästa möjliga styreffekt och för att gynna miljövänliga anläggningar. Eftersom koldioxidutsläppen för en given bränsletyp i princip är proportionell mot förbrukningen kan dock koldioxidskatten belasta bränslet. Produktionsskatter och subventioner som utan miljöskäl försämrar energimarknadens funktionssätt bör tas bort. Effektskatten på kärnkraftsel är skadlig och bör successivt reduceras. Det enda som är motiverat att ta ut är vad som motsvarar en tänkt kommersiell försäkringspremie för kärnkraftens riskkostnader. Vi vill avskaffa elcertifikatssystemet som är ett dyrt, svåradministrerat och ineffektivt system. Systemet är ett sätt för regeringen att kringgå budgetlagens krav på bruttoredovisning. Grunden för miljöskatterna bör vara den samhällsekonomiska skada som orsakas av energiproduktionen. Det finns ingen anledning att gynna förnybara energikällor utöver vad som följer av deras miljöegenskaper. Särskilt egendomlig är koldioxidskattebefrielsen för torv som de flesta betraktar som ett fossilt och inte som ett förnybart bränsle. För att den gemensamma nordiska, och snart europeiska, elmarknaden skall fungera är det viktigt att beskattningen, liksom regelverket i övrigt, är likartat i dessa länder. På denna punkt har regeringen underlåtit att agera. Skillnaderna i skatte- och avgiftssystem mellan de nordiska länderna har snarare ökat än minskat. Detta leder till en rad snedvridningseffekter som gör att de gemensamma produktionsresurserna inte utnyttjas optimalt. Det leder också till orättvisa konkurrensförhållanden mellan olika kraftproducenter i olika nordiska länder. Hög beskattning av svensk industris utsläpp kan dessutom leda till att produktion flyttar utomlands. I de fall svensk industri i utgångsläget har mer miljövänlig produktion kan det innebära att de globala utsläppen ökar. Moderata samlingspartiet avvisar tanken om skatteväxling. Miljöskatter skall användas för att minska miljöbelastningen från energiproduktionen, men det finns inga övertygande skäl att utan närmare analys lägga ytterligare skattebörda på energisektorn. Vi konstaterar att den gröna skatteväxlingen fortsätter trots att tillgänglig forskning helt förkastat idén. , professor i naturresursekonomi vid SLU i , har i en artikel i skrivit: "Någon skall betala för den "gröna" skatteväxlingen som regeringen nu föreslagit. Tillgänglig forskning och utredning visar nämligen att "grön" skatteväxling gör oss fattigare, våra reala inkomster minskar och miljövinsterna blir små." Skogsprofessorn, socialdemokraten och riksdagsledamoten har konstaterat att de som drabbas hårdast är de som bor i glesbygden samt låginkomsttagare. Vi anser att höjda energi- och koldioxidskatter drabbar hela samhällsekonomin på ett negativt sätt. Höjda dieselpriser slår hårt mot kollektivtrafiken, och i glesbygd blir bussturerna allt glesare och bilberoendet större. Därmed förblir utsläppen lika stora, men befolkningen något fattigare. På alltfler sträckor kommer det att saknas alternativ, vilket givetvis också får ekonomiska konsekvenser för kommunerna som har det yttersta ansvaret för medborgarna och deras service. Framför allt i inland med långa transportavstånd försämras skogsnäringens konkurrenskraft. Turismen är en annan näring som drabbas hårt av den gröna skatteväxlingen. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Energiskatt, allmänt, punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt, allmänt. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ531 yrkande 3 och 2005/06:N436 yrkande 1, bifaller delvis motion 2005/06:MJ292 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk362, 2005/06:Sk388, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk455 yrkande 5, 2005/06:Sk466, 2005/06:Sk470, 2005/06:Sk479 yrkande 2, 2005/06:Sk513, 2005/06:N338 yrkande 7, 2005/06:N439 yrkande 7, 2005/06:N441 yrkandena 3-5 och 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14. konstaterar att har en hög beskattning på förbrukningen av el och bränslen. Skatterna motiveras med att staten behöver få in pengar och att man vill påverka miljöskadorna. Vi anser att det är principiellt riktigare att inte ha energiskatt på energianvändningen utan i stället beskatta de anläggningar som orsakar miljöskador. Vi tänker främst på koldioxidutsläpp från industrianläggningar, men långsiktigt bör även utsläpp av metan och eventuellt andra gaser som orsakas i vattenkraftdammar och torvmossar tas med. Även andra miljörelaterade utsläpp bör beaktas som t.ex. försurande, övergödande eller hälsofarliga utsläpp av olika slag. Dessa frågor bör utredas närmare både i det nationella och i det internationella perspektivet, så att vi får en bättre miljöstyrning. vänder sig mot att el i sig betraktas som något miljöfarligt och icke önskvärt. Det finns miljöfarliga sätt att producera el, t.ex. med kol, som motiverar at miljöskatt tas ut. Elskatten bör inte betraktas som en miljöskatt och bör inte ingå i en grön skatteväxling. Vi är skeptiska till den ensidiga inriktningen mot att slopa elvärme i bostäder. Det är inte säkert att det ger någon förbättring av miljön när elvärme ersätts med småskalig eldning av ved eller pellets. En ökad användning av el kan innebära miljövinster, t.ex. om tågtrafik ersätter vägtrafik. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Energiskatt, allmänt, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt, allmänt. Därmed bifaller motion 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14, bifaller delvis motion 2005/06:Sk362 och avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk388, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk455 yrkande 5, 2005/06:Sk466, 2005/06:Sk470, 2005/06:Sk479 yrkande 2, 2005/06:Sk513, 2005/06:MJ292 yrkande 6, 2005/06:MJ531 yrkande 3, 2005/06:N338 yrkande 7, 2005/06:N436 yrkande 1, 2005/06:N439 yrkande 7 och 2005/06:N441 yrkandena 3-5. bejakar tydliga ekonomiska styrmedel som ger incitament att konsumera mindre energi per producerad enhet i industrin och hålla nere elkonsumtionen i hushållen. Målet är att utsläppen av miljöpåverkande ämnen skall minska. Det behövs ett miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs, dvs. en grön skatteväxling. När skatteväxlingen begränsas till kan den bli kontraproduktiv om våra huvudsakliga konkurrentländer inte genomför liknande åtgärder. anser att den gröna skatteväxling som genomförs drabbar den svenska samhällsekonomin asymmetriskt. De hushåll och företag som får skattehöjningar i form av högre energiskatter och fordonsskatter kan inte kompensera de ökade skattekostnaderna med motsvarande skattelättnader. Den gröna skatteväxlingen har inneburit höjda skatter på inte mindre än ca . Trots att detta belopp till stora delar motsvarats av inkomstskattesänkningar finns det gott om hushåll som förlorat på förändringarna. Enligt en beräkning gjord av på uppdrag av samt egna beräkningar har en familj i en normalstor villa fått en försämrad ekonomi netto med på grund av den gröna skatteväxlingen. Vi anser att en sådan skev fördelningsmässig skatteväxling snarare hindrar än stimulerar en god miljöpolitik. Mot den bakgrunden anser vi att det är angeläget att i stället stimulera framväxten av alternativa bränslen till bilarna och en elproduktion med låga utsläpp av växthusgaser samt energieffektiviseringar. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas så att inte sysselsättning och välfärd drabbas. Systemet måste EU-harmoniseras och vara långsiktigt. Det skall utformas så att vi minskar miljöbelastningen men säkerställer tillgången till billig elenergi. Skatter och miljöavgifter måste utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall undergrävas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minskas. Tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden skall säkerställas. har länge drivit kravet att EU skall bli mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet.