bet · GT01AU3 · 2006-02-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas 138 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor väckta under den allmänna motionstiden . Frågorna spänner över ett stort område och gäller bl.a. en moderniserad arbetsrätt, turordningsregler vid uppsägning, rätt till återanställning, äldre i arbetslivet, visstidsanställningar, skydd för föräldralediga, medbestämmandelagen (MBL), kollektivavtal, fackliga rättigheter och stridsåtgärder, företagsnedläggning, rätt till heltid och möjlighet till deltid, arbetstidens omfattning och förläggning, mertid, övertid och ledighet. Utskottsmajoriteten tillstyrker ett antal motioner om upphävande av tvåpersonsundantaget i turordningsreglerna för småföretag i lagen om anställningsskydd (LAS) och bifaller delvis en motion om att bör ratificera konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Övriga motioner avstyrks främst med hänvisning till pågående utredningsarbete och kommande regeringsförslag. I betänkandet finns 30 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut4 En översyn av arbetsrätten, moderniserad arbetsrätt9 Anställningsskyddet för arbetstagare i rättsväsendet14 Allmänna frågor om LAS15 Upphandling och övergång av verksamhet18 Rätt till heltid och möjlighet till deltid33 Medbestämmandelagen, kollektivavtal, fackliga rättigheter, stridsåtgärder, proportionalitet m.m.37 Informationsskyldighet enligt 19 § MBL38 Kollektivavtal och fackliga rättigheter m.m.41 Arbetstidens omfattning och förläggning m.m.48 Ett ökat arbetstagarinflytande m.m.48 Mertid, nattarbetsförbud, dygnsvila m.m.52 Arbetslivet och den personliga integriteten57 En översyn av arbetsrätten, punkt 1 (m, fp, kd, c)62 En översyn av arbetsrätten, punkt 1 (v)64 Anställningsskyddet för arbetstagare i rättsväsendet, punkt 2 (kd)65 Allmänna frågor om LAS, punkt 3 (v)66 Upphävande av turordningsundantaget, punkt 5 (m, fp, kd, c, mp)67 Övriga turordningsfrågor, punkt 6 (mp)67 Äldre i arbetslivet, punkt 7 (kd)68 Äldre i arbetslivet, punkt 7 (c)69 Skydd för föräldralediga, punkt 9 (mp)70 Rätt till heltid och möjlighet till deltid, punkt 10 (m, fp, kd, c)70 Rätt till heltid och möjlighet till deltid, punkt 10 (v)71 Vetoreglerna, punkt 11 (v)72 konvention nr 94, punkt 15 (m, fp, kd, c)73 Företagsnedläggning, punkt 16 (v)74 Företagsnedläggning, punkt 16 (mp)75 Ett ökat arbetstagarinflytande över arbetstiden, punkt 17 (fp)75 Ett ökat arbetstagarinflytande över arbetstiden, punkt 17 (kd)76 Arbetstidsförkortning, punkt 18 (v)78 Arbetstidsförkortning, punkt 18 (mp)79 Mertid m.m., punkt 19 (v)79 Mertid m.m., punkt 19 (mp)80 Övertid, punkt 20 (v)80 Tjänstledighet för att prova annat arbete, punkt 21 (v)81 Tjänstledighet för att prova annat arbete, punkt 21 (c)81 Tjänstledighet för vård av anhörig, punkt 22 (kd)82 Semesterlagen m.m., punkt 24 (kd)82 Personlig integritet i arbetslivet, punkt 25 (v)83 Negativ föreningsfrihet, punkt 27 (m)83 Platsanmälningslagen m.m., punkt 28 (v)84 Långstidssjukskrivna med arbetsförmåga, punkt 29 (m)84 1.En översyn av arbetsrätten, punkt 1 (mp)86 2.Visstidsanställningar, punkt 8 (v)87 3.Skydd för föräldralediga, punkt 9 (fp, kd, c)87 Förteckning över behandlade förslag89 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En översyn av arbetsrätten avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 6, 2005/06:A206, 2005/06:A245 yrkandena 1, 2 och 13, 2005/06:A369 yrkande 3, 2005/06:A419 yrkande 1 och 2005/06:A420 yrkande 30. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) Anställningsskyddet för arbetstagare i rättsväsendet avslår motion 2005/06:A370 yrkande 29. Reservation 3 (kd) Allmänna frågor om LAS avslår motionerna 2005/06:A245 yrkandena 4, 11 och 15, 2005/06:A302, 2005/06:A324, 2005/06:A339 och 2005/06:A352. Reservation 4 (v) Upphandling och övergång av verksamhet avslår motionerna 2005/06:A299 och 2005/06:A341. antar utskottets förslag enligt bilaga 2 till ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A236, 2005/06:A238, 2005/06:A245 yrkande 3, 2005/06:A278, 2005/06:A287, 2005/06:A305, 2005/06:A315, 2005/06:A318, 2005/06: A334, 2005/06:A346, 2005/06:A357, 2005/06:A371, 2005/06:A382 och 2005/06:A391. Reservation 5 (m, fp, kd, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf382 yrkande 14, 2005/06:A364 yrkande 4, 2005/06:A369 yrkande 4 och 2005/06:A411 yrkande 2. Reservation 6 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sf332 yrkande 1, 2005/06:So315 yrkande 2, 2005/06:So642 yrkande 3, 2005/06:A208, 2005/06:A245 yrkande 9, 2005/06:A364 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:A417 yrkandena 3, 4 och 13. Reservation 7 (kd) Reservation 8 (c) avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 17, 2005/06:Kr255 yrkande 6, 2005/06:Kr376 yrkandena 10 och 11, 2005/06:N242 yrkande 6, 2005/06:A245 yrkandena 6, 12 och 14, 2005/06:A269 yrkande 6, 2005/06:A320, 2005/06:A369 yrkande 5 och 2005/06:A420 yrkande 31. avslår motionerna 2005/06:Sf432 yrkandena , 2005/06:A245 yrkandena 5 och 8, 2005/06:A257 yrkande 4, 2005/06:A370 yrkande 13, 2005/06:A411 yrkande 1 och 2005/06:A420 yrkande 17. Reservation 9 (mp) Rätt till heltid och möjlighet till deltid avslår motionerna 2005/06:Sf235 yrkande 2, 2005/06:A245 yrkande 10, 2005/06:A257 yrkande 3, 2005/06:A269 yrkande 3, 2005/06:A316, 2005/06:A350, 2005/06:A369 yrkande 7, 2005/06:A385 och 2005/06:A420 yrkande 18. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Reservation 11 (v) avslår motionerna 2005/06:A220 och 2005/06:A245 yrkande 20. Reservation 12 (v) Informationsskyldighet enligt 19 § MBL avslår motion 2005/06:A219. avslår motionerna 2005/06:A273, 2005/06:A309 yrkande 32, 2005/06:A369 yrkande 6 och 2005/06:A420 yrkande 32. Kollektivavtal och fackliga rättigheter avslår motionerna 2005/06:A284, 2005/06:A323, 2005/06:A362 i denna del, 2005/06:A367 yrkande 1 och 2005/06:A402. tillkännager för regeringen vad som anförs om ratificering av konvention nr 94. Därmed bifaller motion 2005/06:A362 i denna del. Reservation 13 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:N431, 2005/06:A216, 2005/06:A245 yrkandena , 2005/06:A263, 2005/06:A308 yrkandena 14, 2005/06:A351 och 2005/06:A353. Reservation 14 (v) Reservation 15 (mp) Ett ökat arbetstagarinflytande över arbetstiden avslår motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 5, 2005/06:So554 yrkande 5, 2005/06:A259 yrkande 1, 2005/06:A307 yrkande 6, 2005/06:A331, 2005/06:A369 yrkande 8, 2005/06:A370 yrkande 16, 2005/06:A379, 2005/06:A395, 2005/06:A418 yrkande 1 och 2005/06:A420 yrkande 25. Reservation 16 (fp) Reservation 17 (kd) avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 1, 2005/06:A275 och 2005/06:A307 yrkande 1. Reservation 18 (v) Reservation 19 (mp) avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 5, 2005/06:A307 yrkandena 4 och 5 samt 2005/06:A359. Reservation 20 (v) Reservation 21 (mp) avslår motionerna 2005/06:A235, 2005/06:A307 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:A332. Reservation 22 (v) Tjänstledighet för att prova annat arbete avslår motionerna 2005/06:Sf335 yrkande 12 och 2005/06:A368 yrkandena 9 och 12. Reservation 23 (v) Reservation 24 (c) Tjänstledighet för vård av anhörig avslår motion 2005/06:So705 yrkande 7. Reservation 25 (kd) Tjänstledighet för deltagande i frivillig försvarsverksamhet avslår motion 2005/06:A223. avslår motionerna 2005/06:A370 yrkande 12 och 2005/06:A404. Reservation 26 (kd) Personlig integritet i arbetslivet avslår motion 2005/06:A245 yrkande 25. Reservation 27 (v) avslår motionerna 2005/06:A286 och 2005/06:A296. avslår motion 2005/06:K236 yrkandena 2 och 3. Reservation 28 (m) avslår motion 2005/06:Sf336 yrkandena 13 och 14. Reservation 29 (v) avslår motion 2005/06:Sf382 yrkande 15. Reservation 30 (m) avslår motion 2005/06:A300. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet ett stort antal motioner om arbetsrättsliga frågor som väcktes under den allmänna motionstiden . Frågor med anknytning till arbetsrätten har också behandlats i utskottets betänkande 2005/06:AU1 om budgeten på utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. Samtliga motioner anges i det följande utan årtal (2005/06). En översyn av arbetsrätten, moderniserad arbetsrätt Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner där en översyn av arbetsrätten begärs, allmänna frågor om LAS och frågor om övergång av verksamhet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2 (v). anför i motion A420 yrkande 30 att ett samlat grepp bör tas om arbetsrätten. Arbetsrätten bör utredas och moderniseras. Den höga arbetslösheten är ett viktigt skäl till att reformera reglerna. De nuvarande bestämmelserna skapar ett svårgenomträngligt regelverk som skrämmer många från att nyanställa och skapar en känsla av vanmakt hos många företag. Mycket talar för att dagens arbetsrätt ibland motverkar sitt syfte och att reglerna leder till inlåsning. Dessutom innebär exempelvis reglerna om provanställning att många företagare väntar i det längsta med att nyanställa innan de vet om konjunkturen bär eller inte. En översyn av arbetsrätten bör ha sin utgångspunkt i bl.a. de mindre företagens situation och ta sikte på att av visstids- och provanställningar bör saneras. Vidare ska de anställdas trygghet på arbetsmarknaden stärkas genom vidareutbildning och kompetensutveckling. Översynen bör också bygga på insikten om att varje företag är beroende av alla sina anställda för att verksamheten ska fungera. anser i motion A369 yrkande 3 att LAS är delvis föråldrad. Lagen är inte helt anpassad till dagens arbetsmarknad. LAS är tyvärr till nackdel för nya grupper på arbetsmarknaden. Det finns skäl att reformera lagstiftningen så att den anpassas till de krav som dagens arbetsmarknad ställer. Exempelvis bör möjligheten att undanta två personer från turordningsreglerna utökas till att gälla samtliga företag och inte bara de med färre än tio anställda och skyddet för föräldralediga stärkas. betonar i motionerna Sf336 yrkande 6 och A245 yrkandena 1, 2 och 13 att arbetsrätten behöver förstärkas. Dagens arbetstagarbegrepp utformades i ett samhälle där tillsvidareanställning var den helt dominerande anställningsformen. utgör korttidsanställningar, uthyrning av arbetskraft, entreprenörer och konsulter som arbetar som inhyrd arbetskraft i företag och inom offentlig sektor en stor och växande del av svensk arbetsmarknad. Arbetstagarbegreppet måste utvidgas så att alla som de facto är löntagare också omfattas av arbetsrätten. På många arbetsplatser finns det arbetskamrater som gör samma jobb, den ena som arbetstagare och anställd och den andra som konsult eller uppdragstagare. Arbetstagarbegreppet är också intressant i ett internationellt perspektiv. Partiet menar att de svenska kollektivavtalen undergrävs genom företagskonstruktioner som olika profitörer tillgriper då de försöker gå runt svenska kollektivavtal genom att tvinga arbetssökande att bli egna företagare eller delägare i ett företag. Dessa personers relation till uppdragsförmedlaren/-givaren är som en arbetstagares. Alla löntagare missgynnas av detta oavsett ursprung och hemland. Det krävs en ändrad lagstiftning som också omfattar regler för företrädesrätt vid uppsägningar samtidigt som den ska säkra rättigheter enligt socialförsäkringslagstiftningen. Turordningsreglerna i LAS är en grundbult i den svenska anställningstryggheten. Vissa arbetsgivare har hittat metoder för att, bl.a. genom omorganisering, kringgå turordningsreglerna. Detta är ett allvarligt hot mot människors grundläggande anställningstrygghet. För att förhindra att arbetsgivare manipulerar med turordningskretsar för att göra sig av med exempelvis arbetstagare med utländsk bakgrund bör regeringen återkomma med förslag om hur turordningsreglerna kan förtydligas. anser att hänvisningen till central arbetstagarorganisation i bör återinföras så att bestämmelser om tidsbegränsade anställningar, turordningsregler, regler om företrädesrätt m.m. inte ska kunna avtalas bort annat än genom överenskommelser på central nivå. Vidare bör en arbetsgivare som avser att träffa avtal om en tidsbegränsad anställning vara skyldig att förhandla enligt 32 § LAS. m.fl. (mp, -) anför i motion A419 yrkande 1 att de tidsbegränsade anställningarna ökat . De vanligaste formerna är vikariat, anställningar vid behov och objekts- eller projektanställningar. Den typiska personen med en tidsbegränsad anställning är en ung invandrarkvinna som arbetar i hotell- och restaurangbranschen. Frågor om tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning är viktiga för många. Det är angeläget med kunskap om frågorna. Mycket talar t.ex. för att det finns ett samband mellan otrygga anställningsformer och ohälsa. Det finns inget som tyder på att länder med en låg andel tidsbegränsade anställningar har en sämre ekonomisk utveckling än de med en hög andel tidsbegränsade anställningar. Det vore intressant att få de internationella erfarenheterna om olika anställningsformer belysta. Effekterna av den ökande andelen av tidsbegränsade anställningar bör utredas. () menar i motion A206 att det skydd som medbestämmandelagen (MBL) och LAS erbjuder har urholkats genom en successiv liberalisering i Arbetsdomstolens rättspraxis. Utan en stark arbetsrättslig lagstiftning kan löntagare lätt spelas ut mot varandra och löntagarkollektivet och fackföreningarna försvagas. Tillämpningen av de arbetsrättsliga lagarna bör därför granskas så att de återigen blir till den starka skyddslagstiftning som de en gång var. Den arbetsrättsliga lagstiftningen syftar till att skapa en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden. I motion A206 (s) understryks behovet av en stark arbetsrättslig lagstiftning. Utskottet delar denna principiella inställning. Några av de mest centrala lagarna på området är medbestämmandelagen (MBL) och lagen om anställningsskydd (LAS). Arbetsrätten är ett verksamhetsområde inom och en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Regeringens mål för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. En fråga som är i särskilt fokus handlar om att värna de svenska kollektivavtalen och den svenska modellen. Vi lever i en alltmer globaliserad värld med en ökad konkurrens och ett ökat omvandlingstryck. En allt mindre andel av befolkningen är i arbetsför ålder och pressen i arbetslivet leder till sjukskrivning och utslagning av stora grupper. Detta gör det viktigt att noga följa utvecklingen på arbetsmarknaden och kontinuerligt analysera regelverkets effektivitet. efterlyser i motion A420 yrkande 30 ett samlat grepp om arbetsrätten och yrkar att en utredning ges i uppdrag att se över arbetsrätten med utgångspunkt i bl.a. de mindre företagens situation. anser i motion A369 yrkande 3 att arbetsrätten behöver reformeras och m.fl. (mp, -) menar i motion A419 yrkande 1 att effekterna av den ökande andelen tidsbegränsade anställningar bör utredas. har stora delar av arbetsrätten varit föremål för utredning. Exempelvis kan nämnas det uppdrag som regeringen efter ett tillkännagivande av gav till (). Uppdraget omfattade fyra områden: bestämningen av arbetstagarbegreppet i arbetsrätten, tidsbegränsade anställningar, samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare samt vissa anställningsskyddsfrågor. tillkom även frågan om skydd för föräldralediga och gravida. Utredningen lämnade sin promemoria arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) till regeringen. En arbetsgrupp inom bearbetade sedan vissa av ALI:s förslag och redovisade sina ställningstaganden i promemorian Förstärkning och förenkling ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen (Ds 2005:15). Innehållet i promemorian redovisas översiktligt under rubrikerna Visstidsanställningar respektive Skydd för föräldralediga i detta betänkande. En proposition i frågan är aviserad till . Nämnas bör även det utredningsarbete som bedrevs av arbetstids- och semesterregler (Knas), (SOU 2002:58, SOU 2003:54). De förslag som lämnades av kommittén har remissbehandlats. Därutöver har frågor om rätten till hel- respektive deltid setts över av två utredningar: och Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid. Utredningarna redovisas i slutbetänkandena Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105) och Partiell ledighet (SOU 2005:106). Regeringen avser att överlämna en proposition om arbetstid till . Det kan också nämnas att utvärderas (dir. 2005:29). har även frågor om diskriminering varit föremål för ett omfattande arbete. Här kan särskilt nämnas som kommer att avsluta sitt arbete. Kommittén har bl.a. haft i uppdrag att se över frågan om åldersdiskriminering. Slutligen kan erinras om de ändringar i jämställdhetslagen som trädde i kraft och som innebar att skyddet mot könsdiskriminering stärktes så att det i princip kom i nivå med skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Mot bakgrund av det utredningsarbete som bedrivits och bedrivs på området anser utskottet inte att någon ytterligare översyn av det slag som motionärerna efterlyser i motionerna är påkallad. Motion A245 yrkande 1 (v) tar upp arbetstagarbegreppet. Begreppet är centralt i arbetsrätten och anger de arbetsrättsliga lagarnas tillämpningsområde. Exempelvis gäller reglerna i LAS bara till förmån för arbetstagare och inte för exempelvis uppdragstagare. Vem som är att anse som arbetstagare avgörs ytterst av domstol. finns, som motionärerna berör, ett ökande antal uppdragstagare vars arbetssituation i mångt och mycket påminner om arbetstagarens. I den ovan nämnda utredningen av behandlades också arbetstagarbegreppet särskilt. Utredningen föreslog inga konkreta lagändringar eftersom man menade att det inte fanns så allvarliga problem att det kunde motivera ett lagstiftningsingrepp. Här kan nämnas att utskottet planerar en hearing om arbetstagarbegreppet senare i vår för att ytterligare informera sig om frågan. Några åtgärder med anledning av motionen är enligt utskottets uppfattning inte påkallade . I motion A245 yrkande 2 (v) framförs krav om att hänvisningen till central arbetstagarorganisation återinförs i LAS. Ett motsvarande yrkande om hänvisning till central arbetstagarorganisation behandlades senast av utskottet i betänkande 2004/05:AU8. Utskottet hänvisar till vad som då anfördes och vill erinra om att bakgrunden till ändringen 1996 då rätten att göra avsteg överfördes till de lokala parterna var att det allt oftare hade satts i fråga om inte avvikelser från lagen borde kunna göras med stöd av lokala kollektivavtal. Rätten att göra avvikelser hade dessutom av många arbetstagarorganisationer delegerats till den nivån. I lagstiftningsärendet (prop. 1996/97:16) ansåg regeringen att det fanns anledning att öka möjligheterna att träffa lokala kollektivavtal. finns dock krav på centralt avtal eller centralt godkännande i vissa avseenden, t.ex. om uppsägningstidens längd och om preskription. Utskottet framhöll särskilt att förutsättningen för den lokala avtalsrätten när det gäller turordningsfrågor är att det i andra frågor gäller ett kollektivavtal mellan parterna som har slutits eller godkänts av en central organisation. Utskottet anser inte att bestämmelsen bör ändras. Enligt samma motion A245 yrkande 13 (v) bör 32 § LAS gälla när en arbetsgivare avser att träffa avtal om en tidsbegränsad anställning, vilket innebär en förhandlingsskyldighet enligt 1114 §§ MBL. Den underrättelse som arbetsgivaren enligt dagens regler ska lämna till den fackliga organisationen kommer i praktiken för sent för att det ska vara meningsfullt att begära förhandling. Den i motionen nämnda 32 § LAS innehåller regler om förhandlingsskyldighet före beslut om nyanställning i de fall då det finns någon som har företrädesrätt till återanställning eller företrädesrätt till en anställning med högre sysselsättningsgrad. Syftet med förhandlingsskyldigheten är att den fackliga organisationen ska få insyn i och kontroll över att företrädesrätten respekteras. Förhandling ska ske enligt reglerna i 1114 §§ MBL, dvs. i princip innan arbetsgivaren fattar sitt beslut. I fråga om tidsbegränsade anställningar finns en bestämmelse i 28 § LAS som föreskriver underrättelseskyldighet för en arbetsgivare som är bunden av kollektivavtal när det träffas avtal om en sådan anställning. Regeln gör undantag för mycket korta anställningar på högst en månad. Genom underrättelseskyldigheten får arbetstagarorganisationen i ett inledande skede möjlighet att ta ställning till om tidsbegränsningen är korrekt. Ytterst kan arbetstagaren kräva att anställningen ska gälla tills vidare. Underrättelsen om anställningsavtalet ska lämnas . Det finns alltså inget krav på att det ska ske före arbetsgivarens beslut. Båda bestämmelserna är dispositiva på det sättet att andra regler kan fastställas i kollektivavtal som slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Utskottet instämmer med i att det är angeläget att motverka missbruk av visstidsanställningar. Det är över huvud taget angeläget att minska antalet tidsbegränsade anställningar och antalet anställningsformer. Utskottet anser dock att den aviserade propositionen om tidsbegränsade anställningar och skydd för föräldralediga bör avvaktas. Utskottet ställer sig inte bakom motion A245 yrkande 13 (v). Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna Sf336 yrkande 6 (v), A206 (s), A245 yrkandena 1, 2 och 13, A369 yrkande 3 (fp), A419 yrkande 1 (mp, -) och A420 yrkande 30 (kd). Anställningsskyddet för arbetstagare i rättsväsendet Utskottets förslag i korthet Här behandlar utskottet en motion om anställningsskyddet för arbetstagare i rättsväsendet. Jämför reservation 3 (kd). anser i motion A370 yrkande 29 att en utredning bör tillsättas för att klargöra regleringen vid avskedande av dömda personer verksamma inom rättsväsendet. Personer som arbetar inom rättsväsendet och dömts för brott ska inte få behålla sina arbeten. Domare och poliser som döms för brott mot sexköpslagen eller för misshandel ska avskedas. Det är dock en viktig kristdemokratisk princip att alla människor ska få en ny chans. Det är rimligt att det blir möjligt att åter kunna få en tjänst inom rättsväsendet efter exempelvis . En ordinarie domare ska enligt 3 § lagen (1994:261) om fullmaktsanställning anställas med fullmakt. En domare som har en fullmaktsanställning har ett grundlagsfäst skydd för sin anställning (11 kap. 5 § regeringsformen). Detta innebär att den som har utnämnts som ordinarie domare får skiljas från sin tjänst endast om han eller hon genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande av tjänsteåliggande har visat sig uppenbarligen olämplig att inneha tjänsten. 7 § lagen om fullmaktsanställning som anger på vilka grunder en arbetstagare med fullmakt får avskedas hänvisar i fråga om ordinarie domare till regeringsformen. Det skydd som följer med ett ordinarie domarämbete ses som en nödvändig garanti för ett självständigt dömande. När det gäller övriga arbetstagare inom rättsväsendet, t.ex. icke ordinarie domare, och personer inom polis- och åklagarväsendet, gäller vanliga regler i LAS om avskedande och uppsägning, precis som för alla andra. Något skäl att överväga en annan reglering i lagen om fullmaktsanställning eller i de arbetsrättsliga lagarna i övrigt av dessa frågor finns enligt utskottets uppfattning inte. Utskottet avstyrker motion A370 yrkande 29 (kd). Allmänna frågor om LAS Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas allmänna frågor om anställningsskydd enligt LAS. Utskottet avstyrker yrkandena. Jämför reservation 4 (v). Saklig grund vid uppsägning understryker i motion A245 yrkandena 4, 11 och 15 att det är ett hårt straff att bli uppsagd med hänvisning till personliga skäl. Mindre drastiska och alternativa påföljder bör kunna tillgripas i stället för uppsägning.