bet · GT01BoU7 · 2006-02-09 00:00:00 — - I de fall en kommun i sina planbeslut på ett tydligt sätt har angett vilka avvägningar man har gjort så bör en verksamhetsutövare (t.ex. väghållare) kunna utgå från att kommunens bedömningar kommer att stå sig även vid en tillsynsmyndighets eventuella prövning. - Om kommunen iakttar åtgärdsprogrammens bestämmelser så skall inte tillsynsmyndigheten kunna ställa längre gående krav. - Om de kommunala besluten innebär att de riktvärden som ställt sig bakom uppfylls så skall det vara uteslutet att ställa strängare krav. - Som utgångspunkt bör man ha att lokala beslut, där kommunala och regionala organ i olika plansammanhang har pekat ut skyddsvärda tysta områden, beaktas även när de kolliderar med riksintressen kring t.ex. infrastrukturutbyggnad. Vidare vidhåller vi att det finns skäl att se över regleringen i 5 kap. 7 § 11 PBL i en strävan att precisera bestämmelsens tillämpningsområde. Bestämmelsen anger att man i detaljplan kan meddela bestämmelser om skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat liknande som omfattas av 9 kap. . Dessa särskilda skäl måste preciseras så att myndigheterna får en enhetlig bedömning och så att samsyn råder kring hur planer för nyproduktion behandlas. Vi anser att regeringen bör återkomma med de lagförslag m.m. som krävs för att trygga ett fortsatt bostadsbyggande också i storstadsregioner. Därutöver anser vi att bör tillkännage följande med anledning av m-motioner som getts in under den allmänna motionstiden . Krav i övrigt rörande utformningen av plan- och byggprocessen Utdragna processer leder, som framgår ovan, till att konkurrensen begränsas och framför allt att byggherrar som bygger i mindre skala inte kan hävda sig på marknaden. Antalet instanser för överklagande av detaljplaner och bygglov måste minska. Det råder det stor enighet om. Det vi vill se är en renodlad förvaltningsdomstolsmodell, med länsrätterna som första överprövande instans. Med en sådan lösning kan Regeringsrätten även framöver svara för praxisbildningen. Ett borttagande av länsstyrelserna som överprövningsinstans säkrar en domstolsprövning i ett tidigare skede. En annan effekt blir att länsstyrelsernas roller enligt PBL kan renodlas till samråd, tillsyn och kontroll. Ytterligare en ändring som bör införas i samband med revideringen av lagstiftningen är att ge en person som äger en fastighet en rätt att kunna få sin sak prövad i formell ordning för att ha möjlighet att kunna fortsätta en eventuell process. kan en kommun ange olika argument för att neka en detaljplaneändring men det blir inget formellt avslagsbeslut och därmed finns ingen möjlighet för den enskilde att få saken överprövad. Vi anser att etableringar av handel bör ske i konkurrens och att det därför finns skäl att slopa den bestämmelse som finns i 5 kap. 7 § tredje stycket PBL och som anger att bestämmelser som reglerar möjligheterna att bedriva handel får meddelas om det finns skäl av betydande vikt. Under den borgerliga regeringsperioden ändrades lagstiftningen så att det inte längre blev möjligt att särskilja partihandel och detaljhandel eller att särskilja handel med livsmedel från annan handel. Denna möjlighet har emellertid införts på förslag av den socialdemokratiska regeringen. Detta strider mot konsumenternas intresse av konkurrens och lägre priser; därför bör de lagstadgade möjligheterna att i detaljplan styra handelsändamålet tas bort. En fråga som ofta kommer upp när handelsetableringar diskuteras rör behovet av moratorium för handelsetableringar i avvaktan på nya bestämmelser. Alla sådana tankar måste avvisas eftersom detta skulle innebära en kraftig inskränkning av näringsrätten. Förändringar i övrigt för att stimulera bostadsbyggande Vi är positiva till den tillgänglighetslagstiftning som finns för att säkerställa att funktionshindrade kan bo bra. När det gäller kravet på tillgång till hiss blir den en avvägning mellan å ena sidan tillgänglighet för funktionshindrade och å andra sidan behovet av nya bostäder i befintliga flerfamiljshus där det inte går att bygga ut hisskapaciteten. De dispensmöjligheter som finns avseende krav på hiss i samband med om- och tillbyggnad av flerfamiljshus tillämpas i varierad grad på nivå. Vi anser att ett förtydligande måste göras i lagstiftningen så att tillämpningen blir mer likartad när det gäller bedömningar av krav på tillgänglighet. Ett sådant förtydligande skulle kunna leda till att ytterligare bostäder kan skapas genom att man konverterar vindar i fastigheter på tillväxtorter med bostadsbrist. På så sätt skapas också flyttkedjor, vilket i slutändan kan öka tillgången till lägenheter som uppfyller tillgänglighetslagstiftningen. bör därför begära att regeringen lägger fram ett förslag till förtydligande avseende krav på hiss. bör som sin mening tillkännage för regeringen vad vi ovan anfört. Det innebär ett bifall till motionerna 2005/06:Bo202 (m), 2005/06:Bo212 (m) yrkandena 2 och 4, 2005/06:Bo276 (m) yrkandena 11-15 och 2005/06:Bo300 (m) yrkande 11 samt ett delvis bifall till motion 2005/06:Bo212 (m) yrkande 1. En reformering av plan- och bygglagstiftningen, punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ395 yrkandena 7 och 8, 2005/06:N443 yrkandena 49, 50 och 52, 2005/06:Bo246 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Bo255 yrkandena 1-3, 5, 6 och 13-15, 2005/06:Bo256 yrkandena 7-10 och 2005/06:Bo298 yrkandena 37 och 38, bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo297 yrkande 1, 2005/06:Bo335 yrkandena 15 och 22 samt 2005/06:Bo338 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Ju484 yrkande 5, 2005/06:Sf336 yrkande 24, 2005/06:Sf389 yrkande 27, 2005/06:So315 yrkande 5, 2005/06:So364 yrkandena 13 och 17, 2005/06:So422 yrkande 5, 2005/06:So552 yrkande 7, 2005/06:So699 yrkande 16, 2005/06:Kr334 yrkande 17, 2005/06:Kr335 yrkande 2, 2005/06:Kr373 yrkande 3, 2005/06:Kr380 yrkande 3, 2005/06:T379 yrkande 1, 2005/06:MJ292 yrkande 4, 2005/06:MJ351 yrkandena 7, 8 och 10, 2005/06:MJ439 yrkandena 5 och 8, 2005/06:MJ533 yrkande 5, 2005/06:N388 yrkande 2, 2005/06:N438 yrkande 6, 2005/06:N481 yrkande 8, 2005/06:Bo202, 2005/06:Bo204, 2005/06:Bo205, 2005/06:Bo212 yrkandena 1-4, 2005/06:Bo215, 2005/06:Bo217 yrkandena 1-5, 2005/06:Bo218 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo220 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo222, 2005/06:Bo241, 2005/06:Bo245 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Bo247 yrkandena 1-6, 2005/06:Bo251, 2005/06:Bo258, 2005/06:Bo262, 2005/06:Bo264, 2005/06:Bo265, 2005/06:Bo266, 2005/06:Bo268, 2005/06:Bo270, 2005/06:Bo271, 2005/06:Bo273, 2005/06:Bo275 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo276 yrkandena 11-15, 2005/06:Bo277 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2005/06:Bo279 yrkandena 1-3, 5 och 7, 2005/06:Bo281, 2005/06:Bo296, 2005/06:Bo297 yrkande 2, 2005/06:Bo300 yrkande 11, 2005/06:Bo304 yrkandena 1-3 och 6, 2005/06:Bo305 yrkandena 1 och 4-6, 2005/06:Bo309, 2005/06:Bo317, 2005/06:Bo321 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo324, 2005/06:Bo325 yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2005/06:Bo333 yrkande 6, 2005/06:Bo335 yrkandena 18-20, 23 och 25 samt 2005/06:Bo337 yrkande 2. En reformering av plan- och bygglagstiftningen Fysisk planering är grunden för all bebyggelse och användning av mark och vatten. Dagens situation är därför bekymmersam. Framför allt är det behovet av nybyggda bostäder som inte kan tillgodoses. En starkt bidragande orsak till detta är de långa planprocesserna. Alltför ofta kan vi läsa om byggprojekt som stoppas på grund av överklaganden. Samstämmiga synpunkter från byggsektorn har understrukit behovet av förändringar som kan ge en snabbare och på andra sätt mer effektiv plan- och byggprocess. Vi har förståelse för att en förändrad reglering kräver ett omfattande utredningsarbete men behovet av förändringar har diskuterats alldeles för länge utan att ge konkreta resultat. Redan i betänkande 2001/02:BoU6 föreslog bostadsutskottet att skulle ställa sig bakom ett förslag om en bred översyn av PBL. Översynen har visserligen genomförts men fortfarande har regeringen inte redovisat några förslag till lagändringar för att komma till rätta med förseningar i plan- och byggprocesserna. Någon proposition är inte heller aviserad för behandling under detta riksdagsår. Det är nu dags att gå från ord till handling. En tydlig reglering för fysisk planering som medger en effektiv hantering är mycket viktig för samhällets utveckling. De brister som har konstaterats i dagens lagstiftning i fråga om fysisk planering och i plan- och bygglagstiftningen i övrigt är av sådant slag att de omgående bör åtgärdas om vi skall kunna få den utveckling som är önskvärd. Därför bör begära att regeringen återkommer till med förslag till reformering av plan- och bygglagstiftningen. I denna del har Moderata samlingspartiet, liberalerna, och en gemensam syn, vilket framgår av de motioner som getts in under den allmänna motionstiden och som rör plan- och bygglagstiftningen. Likaså är partierna enligt de ingivna motionerna ense om att som sin mening bör tillkännage följande för regeringen avseende behovet av reformering av plan- och byggprocessen samt bostadsbyggande och buller. Utformningen av plan- och byggprocessen Planprocesserna tar och skapar fördyringar, vilket bl.a. leder till att byggherrar som inte bygger i så stor omfattning inte engagerar sig i projekt. Detta minskar i sin tur konkurrensen och kan i förlängningen också vara ett hinder för ökat byggande. Dessa problem, som i stor utsträckning beror på brister i regelverket, måste man komma till rätta med genom ändringar i plan- och bygglagstiftningen om vi skall kunna garantera en önskvärd samhällsutveckling. Förändringsbehovet rör olika delar av regelverket. Exempelvis behöver instansordningen ändras. Det faktum att en detaljplan kan överklagas i tre instanser och ett efterföljande bygglov i så många som fyra instanser verkar avskräckande för många intressenter, och den ökning av kostnaderna som en överprövning medför omöjliggör många projekt. Därför måste antalet instanser minska. Det kan också vara motiverat att se över den sakägarkrets som anses vara direkt berörd av en åtgärd och därmed ha rätt att överklaga själva sakinnehållet i beslut som meddelats med stöd av PBL. Noggranna överväganden måste göras mellan exploateringsintresset och enskildas rätt att få beslut överprövade. Vi ser inget motsatsförhållande mellan en effektivare planprocess och målet om en god demokrati. Det innebär att rätten och möjligheten att överklaga både detaljplaner och bygglov naturligtvis skall kvarstå, däremot måste omfattningen begränsas. En strävan när det gäller den förändrade lagstiftningen bör vara att minska detaljstyrningen och öka flexibiliteten. Särskilt angeläget är det att föreslå förändringar för att underlätta byggande av bostäder av olika slag. Buller är ett av det moderna samhällets gissel. Av motionerna som getts in under den allmänna motionstiden framgår att de borgerliga partierna har en samlad syn på problematiken som rör bostadsbyggande och buller samt behovet av åtgärder. Partierna har tidigare gemensamt uttryckt sina ställningstaganden i denna fråga, senast i en reservation till betänkande 2004/05:BoU11 Planfrågor. Inget har framkommit som gett anledning att ändra våra ställningstaganden i dessa delar. Det är av största vikt att angripa bullerproblemen vid ljudkällan. Därutöver måste det till en ändring i befintlig lagstiftning alternativt en mer nyanserad och verklighetsanpassad tillämpning av lagarna för att inte nybyggnation i storstäder helt skall stoppas. Skillnaderna mellan storstad och landsbygd gör att det inte kan vara rimligt att samma miljökrav skall gälla fullt ut. Det behövs en nyanserad syn, som bl.a. innebär att man i tätorter bör fokusera framför allt på att uppnå en bra inomhusmiljö vad avser buller. Detta bör prägla tillämpningen på området och aktualiserar bl.a. behovet av en översyn när det gäller buller vid husfasad. Vi vidhåller vad m, fp, kd och c förde fram i en gemensam avvikande mening till bostadsutskottets yttrande i samband med beredningen av proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag, dvs. att vid nästa översyn av miljömålen bör delmålet avseende buller omarbetas så att det fokuserar på hälsoeffekter av buller (yttr. 2005/06:BoU3y). I en av årets ingivna motioner aktualiseras behovet av ett förändrat synsätt avseende bullerreglerna och ett antal utgångspunkter anges för detta som vi anser att bör tillkännage som sin mening. Utgångspunkterna är desamma som de borgerliga partierna uttalade i föregående års utskottsbetänkande avseende planfrågor (se bet. 2004/05:BoU11 s. 21 f.). - I de fall en kommun i sina planbeslut på ett tydligt sätt har angett vilka avvägningar man har gjort så bör en verksamhetsutövare (t.ex. väghållare) kunna utgå från att kommunens bedömningar kommer att stå sig även vid en tillsynsmyndighets eventuella prövning. - Om kommunen iakttar åtgärdsprogrammens bestämmelser så skall inte tillsynsmyndigheten kunna ställa längre gående krav. - Om de kommunala besluten innebär att de riktvärden som ställt sig bakom uppfylls så skall det vara uteslutet att ställa strängare krav. - Som utgångspunkt bör man ha att lokala beslut, där kommunala och regionala organ i olika plansammanhang har pekat ut skyddsvärda tysta områden, beaktas även när de kolliderar med riksintressen kring t.ex. infrastrukturutbyggnad. Vidare vidhåller vi att det finns skäl att se över regleringen i 5 kap. 7 § 11 PBL i en strävan att precisera bestämmelsens tillämpningsområde. Bestämmelsen anger att man i detaljplan kan meddela bestämmelser om skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat liknande som omfattas av 9 kap. . Dessa särskilda skäl måste preciseras så att myndigheterna får en enhetlig bedömning och så att samsyn råder kring hur planer för nyproduktion behandlas. Vi anser att regeringen bör återkomma med de lagförslag m.m. som krävs för att trygga ett fortsatt bostadsbyggande också i storstadsregioner. Utöver det ovannämnda anser vi att bör tillkännage följande med anledning av de fp-motioner som getts in under den allmänna motionstiden . Krav i övrigt rörande utformningen av plan- och byggprocessen för att minska hinder för ny- och ombyggnation Ingen enskild avreglering har fått så stor symbolisk betydelse som fp-statsrådet initiativ att ta bort bygglovskravet för enskilda att bygga en liten bod om högst på den egna fastigheten. Det behövs fler sådana "friggebodsbeslut". Fastighetsägare behöver befrias från onödigt krångel; mindre åtgärder, såsom byggande av takkupor och terrasser och inglasning av balkonger, bör befrias från bygglov. Däremot behöver kraven skärpas för åtgärder inom områden som av olika skäl, exempelvis kulturhistoriska, behöver skyddas. Det behövs också i övrigt regelförenklingar när det gäller planprocesser och nybyggnadsregler. Exempelvis vill vi att PBL skall öppna för en enklare planprocess i kommunerna vid bl.a. omvandling av fritidshus till permanentboende. PBL skall inte ses som ett hinder utan som en möjlighet, där kommunen med en relativt enkel planprocess och efter samråd med berörda fastighetsägare kan lösa aktuella frågor rörande mark- och vattenanvändningen. Det är av stort värde att planprocessen sker så öppet som möjligt så att alla som känner sig berörda får delta med sina synpunkter. Det ger ett bättre slutresultat. En långdragen överklagandeprocess kan skapa problem. Vissa positiva förändringar har gjorts för att förändra överklagandeprocessen genom att bygglov m.fl. ärenden som inte är planärenden numera prövas av de allmänna förvaltningsdomstolarna i stället för av regeringen. Överklagandeprocessen i PBL måste dock ytterligare reformeras. En grundläggande del av reformeringen skall vara att ett avgörande i domstol sker i tidigt skede. bör därför tas bort som överprövningsinstans och prövningen ske i nuvarande instansordning för förvaltningsdomstolar. Första instans blir då länsrätten. Man bör återinföra bestämmelsen om att konkurrensintresset skall beaktas i planprocessen enligt de regler som gällde under den borgerliga regeringen. Detta skulle åstadkomma en friare etableringsrätt för dagligvaruförsäljning och därmed driva på arbetet med att öka konkurrensen. Genom en i princip fri etableringsrätt för dagligvaruhandel skulle sannolikt fler ändamålsenliga butikslägen användas. Fri etableringsrätt skulle alltså kunna få trenden att handeln flyttar ut från städerna att avta. Huvudprincipen bör vara att etableringsrätt skall medges om inte mycket allvarliga skäl talar emot en sådan. I de fall en nyetablering medför trafikproblem skall kommunen i gengäld kunna kräva att den som får bygglov också får finansiera nödvändiga trafikinvesteringar. Det är inte enbart bestämmelserna som rör konkurrens som påverkar handelsetableringarna utan den kommunala planprocessen har också betydelse för dessa. En rationell och smidig planprocess gör att nya aktörer lättare kan etablera sig på en ort, vilket i sin tur vässar konkurrensen och sätter press på priserna. Det är därför väsentligt att bestämmelserna som rör planprocesserna förändras och anpassas till samhällsutvecklingen. Vid stadsplanering bör tryggheten liksom tillgänglighetsaspekterna för äldre och handikappade vara två av de viktigaste grundpelarna. Det innebär att trygghetsaspekterna alltid behöver beaktas vid all bostads- och infrastrukturplanering. Kommunerna bör därför uppmanas att satsa mer kring utformning av säkra boendemiljöer. För detta krävs det kunskap, och ett intressant forskningsområde är forskning kring hur man skapar trygga och tillgängliga stadsmiljöer. Dessutom bör regeringen följa upp arbete och ta initiativ till de förändringar i PBL som krävs för att underlätta planering för att kunna skapa dessa trygga miljöer. Modern forskning visar på entydiga samband mellan vår hälsa och omfattningen av vårt umgänge med naturen. Behovet av rekreation är alltså centralt och när alltfler bor i städer blir de gröna områdena kring städerna allt viktigare. Även andra behov av rekreation är beroende av en god fysisk planering. Det kan t.ex. gälla anläggningar för ridning och sportfiske. Tillgången till naturen och en bra boendemiljö är ett av huvudskälen till att många väljer att bosätta sig på landsbygden. Det är därför av stor vikt att man bevarar de goda boendemiljöerna på landet och det är mycket olyckligt att statliga verk, såsom , och statliga bolag, såsom , inte alltid ses som föredöme i miljöarbetet. Därför behövs ett tydliggörande av att statliga myndigheter och bolag har ett särskilt ansvar för att agera så att bra boendemiljöer bibehålls och återskapas och att ytor för rekreation och naturupplevelser skapas och skyddas. Dessutom behöver vikten av att säkra tätortsnära natur och möjligheter till exempelvis fritidsodling, sportfiske och ridning i tätortsnära natur betonas. Vad vi nu med anslutning till motionerna 2005/06:MJ395 (fp) yrkandena 7 och 8, 2005/06:N443 (fp) yrkandena 49, 50 och 52 (fp), 2005/06:Bo246 (fp) yrkandena 1 och 2, 2005/06:Bo255 (fp) yrkandena 1-3, 5, 6 och 13-15, 2005/06:Bo256 (fp) yrkandena 7-10 och 2005/06:Bo298 (fp) yrkandena 37 och 38 anfört bör som sin mening ge till känna för regeringen. En reformering av plan- och bygglagstiftningen, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju484 yrkande 5, 2005/06:Sf389 yrkande 27, 2005/06:N438 yrkande 6, 2005/06:Bo297 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Bo317, 2005/06:Bo321 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo337 yrkande 2 och 2005/06:Bo338 yrkande 18, bifaller delvis motionerna 2005/06:N481 yrkande 8, 2005/06:Bo255 yrkande 1, 2005/06:Bo276 yrkande 13 och 2005/06:Bo335 yrkande 15 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 24, 2005/06:So315 yrkande 5, 2005/06:So364 yrkandena 13 och 17, 2005/06:So422 yrkande 5, 2005/06:So552 yrkande 7, 2005/06:So699 yrkande 16, 2005/06:Kr334 yrkande 17, 2005/06:Kr335 yrkande 2, 2005/06:Kr373 yrkande 3, 2005/06:Kr380 yrkande 3, 2005/06:T379 yrkande 1, 2005/06:MJ292 yrkande 4, 2005/06:MJ351 yrkandena 7, 8 och 10, 2005/06:MJ395 yrkandena 7 och 8, 2005/06:MJ439 yrkandena 5 och 8, 2005/06:MJ533 yrkande 5, 2005/06:N388 yrkande 2, 2005/06:N443 yrkandena 49, 50 och 52, 2005/06:Bo202, 2005/06:Bo204, 2005/06:Bo205, 2005/06:Bo212 yrkandena 1-4, 2005/06:Bo215, 2005/06:Bo217 yrkandena 1-5, 2005/06:Bo218 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo220 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo222, 2005/06:Bo241, 2005/06:Bo245 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Bo246 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Bo247 yrkandena 1-6, 2005/06:Bo251, 2005/06:Bo255 yrkandena 2, 3, 5, 6 och 13-15, 2005/06:Bo256 yrkandena 7-10, 2005/06:Bo258, 2005/06:Bo262, 2005/06:Bo264, 2005/06:Bo265, 2005/06:Bo266, 2005/06:Bo268, 2005/06:Bo270, 2005/06:Bo271, 2005/06:Bo273, 2005/06:Bo275 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo276 yrkandena 11, 12, 14 och 15, 2005/06:Bo277 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2005/06:Bo279 yrkandena 1-3, 5 och 7, 2005/06:Bo281, 2005/06:Bo296, 2005/06:Bo298 yrkandena 37 och 38, 2005/06:Bo300 yrkande 11, 2005/06:Bo304 yrkandena 1-3 och 6, 2005/06:Bo305 yrkandena 1 och 4-6, 2005/06:Bo309, 2005/06:Bo324, 2005/06:Bo325 yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2005/06:Bo333 yrkande 6 och 2005/06:Bo335 yrkandena 18-20, 22, 23 och 25. En reformering av plan- och bygglagstiftningen Fysisk planering är grunden för all bebyggelse och användning av mark och vatten. Dagens situation är därför bekymmersam. Framför allt är det behovet av nybyggda bostäder som inte kan tillgodoses. En starkt bidragande orsak till detta är de långa planprocesserna. Alltför ofta kan vi läsa om byggprojekt som stoppas på grund av överklaganden. Samstämmiga synpunkter från byggsektorn har understrukit behovet av förändringar som kan ge en snabbare och på andra sätt mer effektiv plan- och byggprocess. Jag har förståelse för att en förändrad reglering kräver ett omfattande utredningsarbete men behovet av förändringar har diskuterats alldeles för länge utan att ge konkreta resultat. Redan i betänkande 2001/02:BoU6 föreslog bostadsutskottet att skulle ställa sig bakom ett förslag om en bred översyn av PBL. Översynen har visserligen genomförts men fortfarande har regeringen inte redovisat några förslag till lagändringar för att komma till rätta med förseningar i plan- och byggprocesserna. Någon proposition är inte heller aviserad för behandling under detta riksdagsår. Det är nu dags att gå från ord till handling. En tydlig reglering för fysisk planering som medger en effektiv hantering är mycket viktig för samhällets utveckling. De brister som har konstaterats i dagens lagstiftning i fråga om fysisk planering och i plan- och bygglagstiftningen i övrigt är av sådant slag att de omgående bör åtgärdas om vi skall kunna få den utveckling som är önskvärd. Därför bör begära att regeringen återkommer till med förslag till reformering av plan- och bygglagstiftningen. I denna del har Moderata samlingspartiet, liberalerna, och en gemensam syn, vilket framgår av de motioner som getts in under den allmänna motionstiden och som rör plan- och bygglagstiftningen. Likaså är partierna enligt de ingivna motionerna ense om att som sin mening bör tillkännage följande för regeringen avseende behovet av reformering av plan- och byggprocessen samt bostadsbyggande och buller. Utformningen av plan- och byggprocessen Planprocesserna tar och skapar fördyringar, vilket bl.a. leder till att byggherrar som inte bygger i så stor omfattning inte engagerar sig i projekt. Detta minskar i sin tur konkurrensen och kan i förlängningen också vara ett hinder för ökat byggande.