bet · GT01AU3 · 2006-02-16 00:00:00 — På Handelsanställdas förbunds kongress 2001 var frågan om ett begränsat öppethållande uppe, och ett beslut fattades att med kraft verka för att begränsa öppethållandet. Möjligheterna att verka för en bättre folkhälsa genom att införa en ny affärstidslag bör utredas. I motion Sf336 yrkandena 13 och 14 (v) behandlas som nämnts frågor om lagen (1976:157) om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen. Enligt lagen ska som huvudregel den arbetsgivare som avser att anställa en arbetstagare på en ledig plats i verksamheten anmäla platsen till den offentliga arbetsförmedlingen. En arbetsgivare som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåter att anmäla en ledig plats i enlighet med lagen kan dömas till penningböter. Allmänt åtal för sådant brott får endast väckas efter medgivande av AMS. Utskottet är inte berett att nu ställa sig bakom yrkandet att se över tillsynen över lagen och vill inte heller i övrigt bifalla förslagen i motionen. När det så gäller frågan om att utreda möjligheterna att verka för bättre folkhälsa genom att införa en ny affärstidslag behandlade utskottet under förra ett yrkande om att införa en ny affärstidslag (bet. 2004/05:AU3). Utskottet menade då att det inte fanns några skäl att överväga en sådan lagreglering. Inte heller nu ställer sig utskottet bakom yrkandet att utreda saken. Frågan om ökat incitament för bl.a. anställda vid att ägna mer kraft åt att få tillbaka långtidssjukskrivna till arbetslivet behandlas i motion Sf382 yrkande 15 (m). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att kraft och engagemang ägnas åt att personer i denna grupp ska kunna komma tillbaka till arbetslivet. Något särskilt tillkännagivande är dock enligt utskottets uppfattning inte påkallat. Utskottet avstyrker sammanfattningsvis motionerna Sf336 yrkandena 13 och 14 (v), Sf382 yrkande 15 (m) och A300 (kd). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. En översyn av arbetsrätten, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs under Ställningstagande i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A369 yrkande 3 och 2005/06:A420 yrkande 30 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 6, 2005/06:A206, 2005/06:A245 yrkandena 1, 2 och 13 och 2005/06:A419 yrkande 1. Den svenska arbetsrätten syftar till att tillförsäkra löntagare trygghet i anställningen, goda anställningsvillkor och ett rimligt inflytande över arbetet samt att skapa tydliga spelregler mellan parterna på arbetsmarknaden. Vi stöder grunddragen i denna lagstiftning, som rätten att teckna kollektivavtal, rätten att vidta fackliga stridsåtgärder, skyddet mot obefogade uppsägningar och att anställningstidens längd som huvudregel ska avgöra turordningen vid ofrånkomliga uppsägningar. Dagens arbetsrättsregler utformades emellertid i allt väsentligt i den tidens samhälle med stora varuproducerande företag som förebild. har arbetslivet förändrats. Internationalisering, teknisk utveckling och en allt högre, och ofta specialiserad, kompetens hos arbetskraften gör att dagens förutsättningar för lagstiftning på arbetsmarknaden är väsentligt annorlunda än förutsättningarna var när den arbetsrättsliga regleringen infördes. Det finns därför ett behov av att modernisera lagstiftningen. Orsakerna till den höga arbetslösheten är flera. Arbetsrätten är inte en av de avgörande faktorerna bakom den höga arbetslösheten. Däremot påverkar arbetsrätten, för det första olika gruppers relativa position på arbetsmarknaden, och påverkar därmed sannolikheten för olika grupper att få ett fast jobb eller tidsbegränsat dito. Dessutom, för det andra hävdar många småföretagare att dagens mycket omfattande regelverk och svårgenomträngliga regler i praktiken är ett hinder att anställa; de väljer hellre att avstå från att nyanställa, avstår från order, utnyttjar övertid hos redan anställda eller familjemedlemmar. Det förtjänar att understrykas: Att anställa någon är för dessa företag och företagare en frivillig handling, och detta förhållande måste tjäna som en viktig utgångspunkt för arbetsrätten. Framför allt de mindre företagen upplever att regelverket är fullt av potentiella arbetsrättsliga fallgropar och därmed även för företagaren svårbedömda ekonomiska risker på grund av lagstiftningens krånglighet och svåröverskådlighet. Den enskilda lagen är sällan det största problemet utan det är den sammanlagda effekten av mångfalden av regler och lagar som bromsar tillkomsten av nya jobb i framför allt de mindre företagen. Arbetsrätten syftar bl.a. till att skapa trygghet för de anställda, vilket är angeläget, men det är också viktigt att spelreglerna på arbetsmarknaden är tydliga och förutsägbara för dem som ska anställa. Grundprincipen i LAS om att arbetstagare ska skyddas mot obefogade uppsägningar, liksom att det är anställningstiden som normalt ska avgöra turordningen vid uppsägningar på grund av arbetsbrist, är rimlig. LAS kan dock i vissa situationer uppmuntra till inlåsningar och sjukskrivningar. En del arbetstagare vågar inte ta steget att byta arbete eftersom de då kan hamna längst ned på listan i turordningshänseende på den nya arbetsplatsen. Denna rädsla kan göra att den enskilde föredrar att stanna kvar i en otrivsam arbetssituation med vantrivsel och kanske t.o.m. sjukskrivning som följd. Det finns ett behov av att få till stånd en diskussion och lösning på denna problematik med arbetsmarknadens parter. Omkring en halv miljon arbetstagare har olika former av tillfälliga anställningar. av visstids- och provanställningar bör begränsas och förenklas. Den lista som finns i LAS med olika typer av tidsbegränsade anställningsformer skulle kunna ersättas av två former av visstidsanställningar. Vi menar vidare att det måste bli lättare för äldre personer att stanna kvar längre i arbetslivet. LAS ger ett extra skydd till alla som är genom att de får tillgodoräkna sig sin anställningstid dubbelt upp till vid arbetsbristuppsägningar. Bestämmelsen gör att många arbetsgivare tvekar inför att anställa medelålders och äldre personer och bör därför ses över. Vi menar också att skyddet för föräldralediga måste stärkas. Även frågan om en rimlig balans och proportionalitet mellan syfte och konsekvens hos åtgärder vid konflikter bör belysas. I denna reservation har vi pekat på behovet av att i delar se över och modernisera arbetsrätten, inte minst ur de små- och medelstora företagens perspektiv. Våra närmare ställningstaganden om bl.a. turordningsreglerna, äldre i arbetslivet, visstidsanställningar, skydd för föräldralediga, rätt till heltid och möjlighet till deltid, stridsåtgärder, arbetstidsfrågor, tjänstledighet m.m. har vi redovisat i motioner som behandlas i detta betänkande. Sammanfattningsvis menar vi att det arbetsrättsliga regelverket bör ses över i ljuset av de ändrade förutsättningarna för företagande och anställningar på svensk arbetsmarknad , och undersöka möjligheterna till reformer som tillgodoser såväl den anställdes behov av trygghet, de arbetssökandes och arbetslösas intresse av öppningar på arbetsmarknaden till nya jobb som företagens intresse och egenföretagarnas. Arbetsrätten ska medverka till en väl fungerande lönebildning. Syftet är inte att påverka styrkeförhållandet mellan arbetsmarknadens parter, utan att få till stånd ett regelverk som är modernt och mer lättöverskådligt, inte minst för de mindre företagen. Det är också angeläget att eftersträva en positiv dialog med arbetsmarknadens parter. Grunden för en väl fungerande arbetsmarknad bör bygga på en insikt om, och en förståelse för, behovet av en dynamisk ekonomi med goda förutsättningar för företagsamhet, nya jobb och anställningstrygghet. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:A369 yrkande 3 (fp) och 2005/06:A420 yrkande 30 (kd) bör bifallas. En översyn av arbetsrätten, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 6 och 2005/06:A245 yrkandena 1, 2 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:A206, 2005/06:A369 yrkande 3, 2005/06:A419 yrkande 1 och 2005/06:A420 yrkande 30. Arbetstagarbegreppet definierar vilka som ska ha de rättigheter och det skydd som LAS, MBL och andra arbetsrättsliga lagar och kollektivavtal ger. Begreppet avgör också vem som har rätt till förmåner enligt socialförsäkringslagstiftningen. Arbetstagarbegreppet utformades i ett samhälle där tillsvidareanställning var den helt dominerande anställningsformen. utgör korttidsanställningar, uthyrning av arbetskraft, entreprenörer och konsulter som arbetar som inhyrd arbetskraft i företag och inom offentlig sektor en stor och växande del av svensk arbetsmarknad. Denna utveckling kommer alltmer att påverka arbetslivet och skapa problem eftersom de nya sätten att anlita arbetskraft inte regleras fullt ut i våra arbetsrättsliga lagar. På många arbetsplatser finns det arbetskamrater där några är anställda och andra är konsulter eller uppdragstagare men alla utför samma arbete. Konsulter och uppdragstagare betraktas inte som arbetstagare och omfattas därför inte av kollektivavtalet på arbetsplatsen. Det krävs en bättre lagstiftning som stärker dessa gruppers rättigheter på den dagliga arbetsplatsen och i förhållande till den dagliga arbetsledningen. Arbetstagarbegreppet måste utvidgas så att alla som de facto är löntagare också omfattas av arbetsrätten. Lagstiftningen ska omfatta regler för företrädesrätt vid uppsägningar likaväl som den ska säkra rättigheter enligt socialförsäkringslagstiftningen. Arbetstagarbegreppet är också viktigt i ett internationellt arbetsmarknadsperspektiv. Olika profitörer försöker gå runt de svenska kollektivavtalen genom att tvinga en arbetssökande att bli egen företagare eller delägare i ett företag. De har inget inflytande över sitt företag och deras relation till uppdragsförmedlaren/-givaren är som en anställds. Genom företagskonstruktioner, som en utländsk arbetare inte varit delaktig i, undergrävs svenska kollektivavtal. Löntagare, oavsett ursprung och hemland, missgynnas av detta. Regeringen bör återkomma med förslag i denna fråga. En arbetsgivare ska förhandla med arbetstagarorganisationen om han avser att anställa en arbetstagare när någon annan har företrädesrätt till återanställning eller till anställning med högre sysselsättningsgrad. Förhandlingsskyldighet bör även gälla när en arbetsgivare avser att träffa ett avtal om en tidsbegränsad anställning. Formerna för detta ska fastställas av parterna i ett kollektivavtal och regeringen bör återkomma med ett förslag om detta. Turordningsreglerna är en grundbult i den svenska anställningstryggheten som förhindrar att arbetsgivaren själv bestämmer vem som ska sägas upp vid arbetsbrist. LAS reglerar att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms av anställningstidens längd. Vissa arbetsgivare har hittat metoder för att bl.a. genom omorganisering kringgå turordningsreglerna i LAS. Detta är ett allvarligt hot mot människors grundläggande anställningstrygghet. För att förhindra att arbetsgivare manipulerar med turordningskretsar för att göra sig av med exempelvis arbetstagare med utländsk bakgrund bör regeringen återkomma med förslag om hur turordningsreglerna kan förtydligas. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 6 (v) och 2005/06:A245 yrkandena 1, 2 och 13 (v) bör bifallas. Anställningsskyddet för arbetstagare i rättsväsendet, punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A370 yrkande 29. Instanser som är satta att upprätthålla rättstryggheten och mot allmänheten representera den, bör inte ha anställda som är dömda för brott mot sexköpslagen eller för kvinnomisshandel. Exempelvis bör inte en kvinna som har misshandlats av sin man behöva konfronteras med en polisman som själv misshandlat. En person som är anställd inom rättsväsendet och döms för sådana brott bör därför avskedas. Denna princip bör omfatta såväl domare som poliser. Regeringen bör tillkalla en utredning för att klargöra hur en sådan reglering bör se ut och hur den kan genomföras. Det är en viktig kristdemokratisk princip att alla människor ska få en ny chans. Samhället ska inte döma någon för alltid och det är rimligt att det , exempelvis , åter blir möjligt för en dömd person att få en tjänst inom rättsväsendet. Det anförda bör ges regeringen till känna. Motion 2005/06:A370 yrkande 29 (kd) tillstyrks därmed. Allmänna frågor om LAS, punkt 3 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A245 yrkandena 4, 11 och 15 samt avslår motionerna 2005/06:A302, 2005/06:A324, 2005/06:A339 och 2005/06:A352. Begreppet saklig grund är centralt i lagen om anställningsskydd. En arbetsgivare som vill säga upp en anställd ska ha saklig grund för sitt beslut och uppsägningen kan överprövas av domstol. Vad som bedöms vara sakliga skäl kan variera beroende på ändrade värderingar och ett förändrat näringsliv. Samma lagstiftning kan uttolkas på olika sätt beroende på strukturomvandling, kommersialisering av vård och skola och nya styrsystem med starka företagskulturer där likriktning av värderingar eftersträvas m.m. Lagstiftaren måste vara medveten om att lagars innehåll och rättsverkan på detta sätt kan förändras och luckras upp. Det är ett hårt straff att bli uppsagd av personliga skäl. Det har hänt att löntagare avskedats på grund av mindre förseelser och att detta har accepterats av Arbetsdomstolen. Graden av misskötsel m.m. måste enligt vara verkligt grov för att en uppsägning ska kunna tillgripas. Dagens rättstillämpning bör skärpas så att kraven på vad som är saklig grund blir högre. Mindre drastiska och alternativa påföljder måste till i stället för avskedande. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Uppsägning på grund av arbetsbrist förutsätter att det verkligen finns en arbetsbrist. Det är inte fråga om någon reell arbetsbrist om personal från t.ex. bemanningsföretag anlitas som den anställda personalen sägs upp. Om personal sagts upp på grund av arbetsbrist bör dessa ha företrädesrätt till ny anställning framför inhyrd arbetskraft. Företrädesrätten till återanställning infördes för att motverka att oseriösa arbetsgivare säger upp personal enbart för att kunna anställa andra. Om företrädesrätten ska vara ett skydd mot godtyckliga uppsägningar måste den förlängas . Det anförda innebär att motion 2005/06:A245 yrkandena 4, 11 och 15 (v) bör bifallas. Upphävande av turordningsundantaget, punkt 5 (m, fp, kd, c, mp) av (m), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2005/06:A236, 2005/06:A238, 2005/06:A245 yrkande 3, 2005/06:A278, 2005/06:A287, 2005/06:A305, 2005/06:A315, 2005/06:A318, 2005/06:A334, 2005/06:A346, 2005/06:A357, 2005/06:A371, 2005/06:A382 och 2005/06:A391. Frågan om upphävande av tvåpersonsundantaget i 22 § andra stycket LAS är åter uppe till behandling i utskottet. Vi har redogjort för vår uppfattning i frågan och hänvisar här till vad vi anfört i förra årets arbetsrättsbetänkande, bet. 2004/05:AU8, reservation 7. Vi vill särskilt understryka att undantagsregeln är avsedd för att nyckelpersoner ska kunna stanna kvar i verksamheten och att det är viktigt att uppmärksamma hur undantagsregeln tillämpas. Det anförda innebär att de nu berörda motionerna avstyrks. Övriga turordningsfrågor, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A411 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Sf382 yrkande 14, 2005/06:A364 yrkande 4 och 2005/06:A369 yrkande 4. Det finns en risk för den som är tjänstledig i samband med att arbetsgivaren använder sig av turordningsreglerna. Det är nödvändigt att skydda den grupp arbetstagare som har beviljats ledigt för studier eller av annan anledning. Det ska inte gå att undanta personer från turordningen vid uppsägningar och i stället säga upp tjänstlediga. Lagen bör skrivas om i enlighet med detta. Det anförda bör ges regeringen till känna och innebär att motion 2005/06:A411 yrkande 2 (mp) tillstyrks. Äldre i arbetslivet, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A417 yrkandena 3, 4 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:Sf332 yrkande 1, 2005/06:So315 yrkande 2, 2005/06:So642 yrkande 3, 2005/06:A208, 2005/06:A245 yrkande 9 och 2005/06:A364 yrkandena 5 och 6. Det är av största vikt att de äldres kraft och kompetens bättre tas till vara på arbetsmarknaden, både för att släppa fram den kraft och kreativitet de besitter och för att antalet arbetade timmar behöver öka framöver. För att underlätta att fler ska orka och vilja vara kvar i arbetslivet längre än är det viktigt att öka flexibiliteten vid övergången från heltidsarbete till ett liv med mer fritid, för den som så önskar. En lagstadgad rätt bör därför införas att få gå ned i arbetstid . Med det nya pensionssystemet kan man själv, , välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag. Staten bör dock inte skjuta till förlorad pension som blir följden av att man arbetar mindre. välkomnar den lag som ger arbetstagare rätt att arbeta till . Men möjligheten att arbeta till är bara ett första steg på väg mot en rätt för alla att vara kvar i arbetslivet till . En undersökning från visar att svenska folket ställer sig positivt till att äldre stannar kvar i arbetslivet. Under förutsättning att arbetet ordnas flexibelt och utgår från den äldres förutsättningar, kunde så många som av blivande pensionärer tänka sig förvärvsarbete och/eller frivilligt arbete efter pensioneringen. En majoritet av dessa angav att andra faktorer än de rent ekonomiska var viktigast, exempelvis tillfälle till sociala kontakter eller möjlighet att få använda sina kunskaper. Det är viktigt att skapa positiva arbetsmiljöer där människor får känna sig delaktiga och uppskattade och där deras kompetens används. Lagstadgat skydd mot diskriminering på grund av ålder, lättare att starta eget, bättre rehabiliteringsinsatser för sjukskrivna och ökad information om fördelar med äldre i arbetslivet är ytterligare några åtgärder som behöver vidtas. Ett annat viktigt område som måste uppmärksammas är de högre kostnader som arbetsgivare har för äldre arbetskraft. Exempelvis är flera avtalspensionssystem så konstruerade att premiekostnaden stiger med den anställdes ålder. Det medför att en arbetsgivare som anställer en äldre person får betala en oproportionerligt stor del av pensionskostnaden. Även om en äldre person söker en tjänst och går ned i löneanspråk för att hamna på samma lönenivå som en yngre person blir kostnaderna för arbetsgivaren högre om denne anställer den äldre personen, eftersom kostnaden för tjänstepensionspremien är högre. noterar att frågan uppmärksammats av parterna på arbetsmarknaden och hoppas att en dialog ska leda fram till överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfte att minska skillnader som finns beträffande kostnader som arbetsgivarna har för yngre och äldre arbetskraft. Om en dialog inte kommer till stånd och leder till att kostnaderna utjämnas bör regeringen initiera en översyn. Det anförda innebär att motion 2005/06:A417 yrkandena 3, 4 och 13 (kd) bör bifallas. Äldre i arbetslivet, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So315 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Sf332 yrkande 1, 2005/06:So642 yrkande 3, 2005/06:A208, 2005/06:A245 yrkande 9, 2005/06:A364 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:A417 yrkandena 3, 4 och 13. Många vill fortsätta att förvärvsarbeta efter 67-årsdagen. är det inte möjligt. Det måste finnas förutsättningar för dem som så önskar att få göra det. En översyn av arbetsrätt och skatteregler bör göras så att det blir möjligt för arbetsgivare att behålla eller anställa äldre arbetskraft. Andra personer vill sluta sitt yrkesverksamma liv och förkorta sin arbetsdag. Även en rättighet att arbeta deltid från borde därför införas. Det anförda innebär att motion 2005/06:So315 yrkande 2 bör bifallas. Skydd för föräldralediga, punkt 9 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A411 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Sf432 yrkandena , 2005/06:A245 yrkandena 5 och 8, 2005/06:A257 yrkande 4, 2005/06:A370 yrkande 13 och 2005/06:A420 yrkande 17. tog i en riksdagsmotion upp risken för diskriminering av föräldralediga och krävde lagstiftning mot diskrimineringen. beslutade om ett tillkännagivande för att stärka skyddet på arbetsmarknaden för föräldralediga (bet. 2000/01:AU9). Regeringen uppdrog med anledning av tillkännagivandet åt () att utreda frågan. presenterade betänkandet arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56), där man bl.a. slog fast att det bör införas ett utökat skydd för föräldralediga. tycks dock regeringen ha dragit frågan i långbänk. Trots flera påstötningar från har inget lagförslag presenterats. Regeringen bör skyndsamt ta fram ett förslag för att genomföra den skärpning av föräldraledighetslagen (1995:584) som beslutat om . Det anförda innebär att motion 2005/06:A411 yrkande 1 (mp) bör bifallas. Rätt till heltid och möjlighet till deltid, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A369 yrkande 7 och 2005/06:A420 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Sf235 yrkande 2, 2005/06:A245 yrkande 10, 2005/06:A257 yrkande 3, 2005/06:A269 yrkande 3, 2005/06:A316, 2005/06:A350 och 2005/06:A385. Önskemålen om hur mycket vi vill arbeta ser olika ut i olika skeden av livet. Vars och ens önskemål bör respekteras och tillgodoses i största möjliga utsträckning. Det är viktigt att den som så vill får möjlighet att gå upp i sysselsättningsgrad. Vi menar också att nya tjänster som inrättas företrädesvis bör vara heltidstjänster. Offentlig sektor har ett stort ansvar för denna fråga. löses frågan om hel- och deltidsanställningar oftast genom kollektivavtal. Det finns ingen anledning att ändra på den ordningen. Vi avvisar därför den aviserade lagen om rätt till heltid. Lika viktigt som det är att den som så vill får möjlighet att gå upp i arbetstid lika viktigt är det att den som så vill kan gå ned i tjänstgöringsgrad. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:A369 yrkande 7 (fp) och 2005/06:A420 yrkande 18 (kd) bör bifallas. Rätt till heltid och möjlighet till deltid, punkt 10 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A245 yrkande 10 och 2005/06:A269 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Sf235 yrkande 2, 2005/06:A257 yrkande 3, 2005/06:A316, 2005/06:A350, 2005/06:A369 yrkande 7, 2005/06:A385 och 2005/06:A420 yrkande 18.