bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Dessa svårigheter får inte leda till att man brister i verksamhetens kvalitet. Alla barn i svensk grundskola skall ha rätt till modersmålsundervisning oavsett hur många som talar modersmålet i kommunen där man bor. Undervisningen skall kunna ske såväl på distans som på plats i hemorten. Internet och andra medier kan spela en viktig roll. Språkmentor, punkt 75 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 75 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om språkmentor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 62. I en miljö där få har svenska som modersmål är det nödvändigt att eleverna får kontakt med personer som talar svenska. I områden med hög arbetslöshet, där många har föräldrar som saknar jobb, måste eleverna också dras in i arbetslivet tidigt för att skaffa kontakter och få positiva förebilder. Därför bör skolor kunna få stöd i att bygga upp ett nära samarbete med företag och organisationer, så att eleverna kan få språkmentorer som de regelbundet har kontakt med för att stärka sin svenska och få kontakter i yrkeslivet. I utsatta områden måste undervisningen i svenska stärkas. Möjligheten att ge stödundervisning måste öka. Tillgången till bibliotek måste garanteras. Samarbete mellan skola, företag och organisationer där eleverna kan få språkmentorer och bra kontakter i arbetslivet måste underlättas. Svenskundervisning i invandrartäta skolor, punkt 76 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 76 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svenskundervisning i invandrartäta skolor. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf282 yrkande 4, 2005/06:Ub344 yrkande 60 och 2005/06:Ub426 yrkande 31. Endast hälften av de elever som kommit till lämnade med fullständiga betyg. Elever med utländsk bakgrund måste ges bättre förutsättningar att nå goda studieresultat. Kunskaper i svenska skall prioriteras, och det måste göras tidiga satsningar på läsning av t.ex. skönlitteratur. Detta är ett led i att göra skolan mer elevanpassad. Elever med utländsk bakgrund skall kunna prioritera svenska, och undervisningen i andra ämnen skall därför kunna skjutas upp. I ett mångkulturellt samhälle blir kittet som det svenska språket och litteraturen utgör allt viktigare. Att behärska svenska språket i tal och skrift är helt avgörande för att inte hamna utanför vår sociala gemenskap. Gedigna kunskaper i svenska är det bästa bidrag skolan kan ge för att hjälpa nya svenskar att integreras i samhället. Skolor i olika bostadsområden har oerhört olika förutsättningar. Naturligtvis sätter det sina spår i en skola när av eleverna har ett annat modersmål än svenska. Det behövs ofta undervisning i mindre grupper, fler speciallärare och mer resurser för elevvård. Resurserna måste fördelas så att det verkligen blir ett rejält tillskott till de skolor som har många barn med stora behov av stöd. I områden och på skolor där svenska har en svag ställning måste den språkliga infrastrukturen vara extra väl utarbetad. Skolor i områden med utanförskap bör ha tillgång till ett bemannat bibliotek nära skolan, så att kan bli en naturlig del av skolans verksamhet. Svenskundervisning i invandrartäta skolor, punkt 76 - motiveringen (m) av (), () och (). Endast hälften av de elever som kommit till lämnade med fullständiga betyg. Elever med utländsk bakgrund måste ges bättre förutsättningar att nå goda studieresultat. Kunskaper i svenska skall prioriteras och tvåspråkig undervisning skall vara tillåten i andra ämnen. Att behärska svenska språket i tal och skrift är centralt för att klara sig väl på arbetsmarknaden. Skolor i olika bostadsområden har oerhört olika förutsättningar. När många elever har ett annat modersmål än svenska, påverkas undervisningens förutsättningar. Det behövs ofta undervisning i mindre grupper, fler speciallärare och mer resurser för elevvård. Ämnesundervisning på annat språk än svenska på distans, punkt 77 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 77 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ämnesundervisning på annat språk än svenska på distans. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 32. Att snabbt komma in i det svenska språket är viktigt. All forskning visar dock att det tar att utveckla ett andraspråk till den nivå som behövs i skolan. vill därför ha en översyn av reglerna för att ordna undervisning i flera ämnen på annat språk än svenska i . måste hälften av undervisningen anordnas på respektive språk, vilket är en matematisk, inte en pedagogisk, reglering. Utrymmet för alternativa modeller måste ökas. Erfarenheten visar att elever som ges en hel del ämnesundervisning på ett annat språk än svenska inte lär sig svenska sämre än andra. Skolor med god erfarenhet av undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, skall kunna vara värdskola för elever i en annan skola och ge dem denna undervisning på distans. föreslår också att äldre nyanlända elever skall kunna erbjudas en personlig i skolan. En skall ha pedagogisk erfarenhet och kunna fungera som stöd för eleven och samordnare i skolan för att eleven skall ges bästa möjliga utbildning. Detta bör ges regeringen till känna. Historia, samhällskunskap m.m., punkt 79 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 79 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om historia, samhällskunskap m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 33 och 2005/06:Ub587 yrkandena 40 och 42 samt avslår motionerna 2005/06:K473 yrkande 1, 2005/06:Sf336 yrkande 37, 2005/06:Kr253 yrkande 2, 2005/06:Ub240, 2005/06:Ub288, 2005/06:Ub497 yrkande 1, 2005/06:Ub511 och 2005/06:Ub570. Utöver de grundläggande basfärdigheterna, att läsa, skriva och räkna, har skolan ansvar för att förmedla den värdegrund som ligger till grund för vårt samhälle. För att lyckas med detta krävs att barnen får en förståelse för vår historia och kultur. Däri ligger rötterna till de värden som reglerar vårt sätt att leva tillsammans. Kunskapen om våra historiska rötter har dokumenterade brister, vilket kan få förödande effekter . Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration är av särskild betydelse för unga människor. Genom ökade kunskaper historia kan ungdomar få kännedom t.ex. om bakgrunden till många av de extrema politiska rörelser som finns . På så sätt kan skolan bidra till att minska ungdomars lockelse till dessa rörelser och stärka arbetet mot t.ex. rasism, främlingsfientlighet och anarkism. Det är viktigt att historieämnet får tillräcklig tid och plats i undervisningen så att alla barn och ungdomar når de uppställda kunskapsmålen. Eftersom det är väl känt att det finns brister i de historiska kunskaperna är det motiverat att som ett komplement till den ordinarie undervisningen genomföra tillfälliga kampanjer. Kunskapen om nazisternas brott under har stärkts i och med detta må ni berätta som genomfördes . Betydligt färre ungdomar känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen. Forum för levande historia bör få i uppdrag att genomföra en liknande kampanj om kommunismens illdåd. Historia, samhällskunskap m.m., punkt 79 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 79 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om historia, samhällskunskap m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf336 yrkande 37 och avslår motionerna 2005/06:K473 yrkande 1, 2005/06:Sf389 yrkande 33, 2005/06:Kr253 yrkande 2, 2005/06:Ub240, 2005/06:Ub288, 2005/06:Ub497 yrkande 1, 2005/06:Ub511, 2005/06:Ub570 och 2005/06:Ub587 yrkandena 40 och 42. Skolan skall förmedla kunskaper om mänskliga rättigheter och de förpliktelser dessa innebär och har alltså en viktig roll i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Men denna roll behöver både utvecklas och tydliggöras. Skolornas arbete kring rasism och främlingsfientlighet sker främst i form av tillfälliga insatser och inte som ett naturligt inslag i undervisningen. Därför bör ges i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering ur såväl ett historiskt som sociologiskt perspektiv. Historia, samhällskunskap m.m., punkt 79 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 79 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om historia, samhällskunskap m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:K473 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 37, 2005/06:Sf389 yrkande 33, 2005/06:Kr253 yrkande 2, 2005/06:Ub240, 2005/06:Ub288, 2005/06:Ub497 yrkande 1, 2005/06:Ub511, 2005/06:Ub570 och 2005/06:Ub587 yrkandena 40 och 42. Enligt mening har arbetet med att sprida kunskapen om de mänskliga rättigheterna i tagit alltför . Framför allt saknas kunskap om att de mänskliga rättigheterna även gäller för personer som lever här i . Utbildning om mänskliga rättigheter i är av största betydelse i strävan att åstadkomma verklig förändring. Det gäller såväl rättigheternas plats i det ordinarie utbildningssystemet som fortbildning och vidareutveckling för personer som i sina yrken kommer i kontakt med människor, exempelvis i offentlig sektor. Vi anser därför att läroplaner, läromedel samt lärar- och rektorsutbildningar skall ingå i ett generellt utbildningsuppdrag inom skolområdet. Myndigheten för skolutveckling har fått ett informationsuppdrag av regeringen som redovisats . Men detta är enligt vår mening inte tillräckligt. Kraftigare åtgärder måste vidtas. Rädda Barnens analys om rättigheterna i skolsystemet kan tjäna som underlag i det fortsatta arbetet. FN:s konvention om barnets rättigheter, punkt 81 (kd, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 81 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om FN:s konvention om barnets rättigheter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub420. Grundprinciperna i FN:s konvention om barnets rättigheter, , är att sätta barnets bästa i främsta rummet. Det handlar om barnets rätt till liv och utveckling, till skydd mot diskriminering, att höras och att barnets åsikter skall tillmätas betydelse i frågor som rör henne eller honom. har ratificerat och är en av 191 konventionsstater. Det innebär ett åtagande att se till att barnets rättigheter förverkligas. En viktig del är att barn och unga får kunskap om sina rättigheter, och här har skolan en uppgift att fylla. Att ge eleverna kunskap om deras rättigheter har betydelse för deras demokratiska utveckling - och i förlängningen för demokratiutvecklingen i samhället. Det har också betydelse för barnets utveckling som individ. Skolans och förskolans verksamhet regleras i ett antal styrdokument. Det är dels skollagen, dels läroplaner för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94), för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt för förskolan (Lpfö 98). I förordet till 94 står att de internationella överenskommelser som undertecknat skall gälla. Rektorerna har ett särskilt ansvar för att personalen får kännedom om dessa överenskommelser. För övrigt finns inget explicit skrivet som förpliktigar skolor att arbeta med . Många kommuner har kommit långt med att utbilda personal i skola och förskola m.fl. Frivilligorganisationer har också bedrivit upplysningskampanjer i ämnet. Bland annat betänkande hämtar många argument från , både principen om barnets bästa och barnets rätt till deltagande och inflytande. Man påpekar också att elevernas möjligheter att utöva inflytande på undervisningen, som finns inskrivna i läroplanerna, förutsätter att skolan klargör vilka rättigheter och skyldigheter eleverna har. I tredje rapport till nämns att fått regeringens uppdrag att definiera vilka utbildningsprogram som i första hand bör behandla och finna former för hur kan integreras i undervisningen. har också tagit fram material för olika åldrar i . Det är en framgång att blivande lärare får kunskaper om och att det finns undervisningsmaterial. Religionskunskap, punkt 83 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 83 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om religionskunskap. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkandena 41 och 43. Religionskunskapens roll bör utvecklas. Ämnet skall vara en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Religionskunskapen är viktig för att lära känna det svenska kulturarvet men också andra länders religiösa och kulturella arv. Att ha god kunskap om och känna trygghet i den egna kulturen är nödvändigt för att känna respekt för andra kulturer. Därför måste kristendomen ha en särställning i religionsämnet. Genom att bli förtrogen med både sin egen och andras kulturella tradition kan en ömsesidig respekt och tolerans skapas där främlingsrädsla och främlingshat minskar. Konfirmationsundervisning inom ramen för skolans val, punkt 84 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 84 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konfirmationsundervisning inom ramen för skolans val. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub371. Att låta skolorna samarbeta med eller andra trossamfund för att ordna konfirmationsundervisning inom ramen för elevens val borde vara möjligt även utifrån de kriterier som statsrådet beskrev i debatten , nämligen att alla föräldrar med samma förtroende skall kunna skicka sina barn till skolan förvissade om att de inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen, att undervisningen skall vara allsidig och att eleverna inte skall utsättas för otillbörlig påverkan. Så länge som konfirmationsundervisningen sker inom ramen för elevens val är det upp till föräldrar och elev att besluta om deltagande i sådan undervisning som till viss del kan uppfattas som konfessionell. Detta rubbar inte förtroendet för skolans opartiskhet. Det skapar inte heller någon anledning till oro för att elever skulle utsättas för otillbörlig påverkan. Hem- och konsumentkunskap, punkt 85 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 85 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hem- och konsumentkunskap. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub326 yrkandena 1 och 3 samt avslår motionerna 2005/06:Ub543 och 2005/06:Ub577. Hem- och konsumentkunskapens innehåll och arbetssätt svarar mot den viljeinriktning för fram angående skolans roll för främjandet av hållbar konsumtion i slutbetänkandet från Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen Bilen,Biffen, Bostaden. Hållbara laster - smartare konsumtion (SOU 2005:51). I utredningen betonar han ämnets unika karakteristika i termer av att eleverna får övning både i omsorg och i rationellt tänkande, effektivitet, sparsamhet etc. Regeringen bör därför lämna förslag till hur hem- och konsumentkunskapens ställning kan stärkas inom utbildningen för hållbar utveckling, särskilt hållbar konsumtion. Jämställdhet finns med i bedömningen av elevernas kunskapsutveckling i hem- och konsumentkunskap. Det är således ett innehåll i ämnet, men ämnet i sig kan också sägas handla om jämställdhet. har jämställdhet varit aktuellt i skoldebatten, men fokus har alltid legat på att flickorna skall förändras; de skall bli mer som pojkar. Forskare har talat om en "maskulinisering" och en nedmontering av de områden som traditionellt (och än ?) ses som feminina: barnkunskap har strukits från timplanen, hem- och konsumentkunskap fått minskat utrymme och slöjd blivit estetiskt orienterat i stället för hemorienterat. Vi vet från olika undersökningar att kvinnor fortfarande sköter det mesta hemarbetet. I hem- och konsumentkunskapen ges eleverna, såväl pojkar som flickor, tillfälle att reflektera över varför det är så. Att stärka, utveckla och bredda hem- och konsumentkunskapen kan således vara ett sätt att främja jämställdheten. Regeringen bör således ge förslag på hur också skolornas arbete för jämställdhet kan förbättras genom att utveckla ämnet hem- och konsumentkunskap. Sex och samlevnad m.m., punkt 86 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 86 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sex och samlevnad m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:L291 yrkande 15 och avslår motionerna 2005/06:L375 yrkande 33, 2005/06:Ub291 yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:Ub428 yrkande 32. Enligt kartläggningar av bl.a. uppmärksammas frågor som rör homo- och bisexualitet mycket . Men det finns fortfarande brister, främst eftersom många skolor inte har en välutvecklad sex- och samlevnadsundervisning. Särskilt i gymnasieskolan, men också i , finns det många klasser som inte får någon undervisning över huvud taget. Som visas av den läromedelsgranskning som utförts av RFSL Ungdom finns det också samtida läroböcker från ansedda läromedelsförlag där ungdomar t.ex. varnas för homosexuella kontakter. Lika allvarligt är det när läroböckerna utgår från att eleven själv är heterosexuell. Alla elever har rätt till undervisning med en ordentlig belysning av frågor om sexualitet, samlevnad, relationer och respekt - inklusive kunskaper om homo-, bi- och heterosexualitet - samt frågor om könsidentitet och könsidentitetsuttryck. Det var ett stort felsteg av regeringen när den strök alla skrivningar om homosexualitet ur skolans kursplaner. Tydliga skrivningar om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation bör återinföras i kursplanerna, och skolans undervisning om sexualitet, identitet och relationer måste utgå från att alla sexuella läggningar och könsidentitetsuttryck finns också hos eleverna själva. Sex och samlevnad m.m., punkt 86 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 86 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sex och samlevnad m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:L375 yrkande 33 och avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 15, 2005/06:Ub291 yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:Ub428 yrkande 32. Skolan skall inte förhålla sig neutral i HBT-frågor. Tvärtom är det ett av skolans centrala uppdrag att aktivt motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. är skolan en plats där barn och ungdomar får kunskaper om sexuell läggning. Det sker både i klassrummet och på skolgården. Men det är också något som sker i samspelet mellan eleverna och skolans personal. om sex- och samlevnadsundervisningen pekar på brister i skolans undervisning om sexuell läggning. Det framgår att undervisningen i HBT-frågor är avhängig av den enskilda läraren när det gäller såväl kvantitet som kvalitet. En del klasser får besök av en person från , RFSL eller RFSL Ungdom som berättar för eleverna om hur det är att vara ung och homosexuell. För många elever är det den mest konkreta information om homosexualitet och bisexualitet de får under sin skoltid. visar att de flesta HBT-ungdomar inte har någon möjlighet att positivt spegla sig själva i skolmiljön. De får inte heller stöd och den hjälp som behövs för att bygga upp en trygg och säker identitet på samma villkor som heterosexuella elever. Många homosexuella, bisexuella och transpersoner växer upp i en miljö där de är ifrågasatta eller osynliggjorda som personer. Heterosexualiteten är norm, och homosexuella relationer nämns därför ofta inte. Det är viktigt att HBT-ungdomar kan hitta förebilder i sin vardagliga omgivning. Framför allt är det viktigt att unga människor erbjuds öppna valmöjligheter där de vuxna inte oreflekterat förutsätter att man är, eller är på väg att bli, heterosexuell. En lärare med kunskaper om homosexualitet, bisexualitet och transpersoner samt en öppen och respektfull attityd till att det bland elever finns både homo-, bi- och heterosexuella ungdomar kan då fungera som ett stort stöd. Vi vill att HBT-perspektivet skall integreras i en rad olika ämnen, t.ex. social- och samhällskunskap, psykologi, historia, svenska samt religion och livsåskådningsfrågor. Att bara diskutera homosexualitet på biologilektionerna eller under sex- och samlevnadsundervisningen förstärker fördomarna om att homosexualitet enbart handlar om sex. Vi vill att HBT-frågor skall behandlas som ett självklart inslag i undervisningen. Frågorna bör kopplas till grundläggande värderingar om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen bör därför ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att återkomma med förslag på hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet skall beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan. Sex och samlevnad m.m., punkt 86 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 86 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sex och samlevnad m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 32 och avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 15, 2005/06:L375 yrkande 33 och 2005/06:Ub291 yrkandena 3 och 4. Det är vanligt att frågor som rör HBT inte alls tas upp i undervisningen, inte ens i sex- och samlevnadsundervisningen. Ofta anlitar man frivilligorganisationer för att ta upp dessa frågor. anser att det är orimligt att elevens möjlighet att få saklig information om HBT-frågor skall vara beroende av om det finns frivilligorganisationer i närheten av skolan eller inte. Därför vill vi se att HBT-frågorna uttryckligen nämns i kursplaner. Jämställdhet m.m., punkt 87 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 87 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhet m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkandena 2 och 3 samt avslår motion 2005/06:Ub473 yrkandena 1 och 2. är det självklart att flickor och pojkar går i samma skolor, och ingen ifrågasätter påståendet att alla har rätt till utbildning, oavsett kön. Jämförelser av betyg och provresultat visar att flickor som grupp nu presterar bättre än pojkar som grupp i utbildningssammanhang. Det är givetvis i sig inget problem att flickor har bra resultat, men det är ett problem att pojkarna halkar efter alltmer. Ett annat skäl som talar för behovet av att aktivt arbeta med pojkar och manlighet är deras utsatthet och delaktighet i kränkande handlingar. Det styrker vårt krav på insatser riktade mot gruppen pojkar. Förutom att utöka möjligheterna till kunskap och färdigheter i omsorg och annat hemarbete, där flickor och pojkar undervisas gemensamt, skulle kurser riktade till pojkar med innehåll som berör manlighet, kvinnlighet, sexualitet inklusive hetero-, homo-, bi- och transsexualitet, samlevnad, medieanalyser etc. kunna fylla en viktig funktion. Med fördel skulle dessa kurser kunna parallelläggas med kurser riktade till flickor. Flickorna upplever sig mer utsatta än pojkar i skolmiljön, visar en kartläggning som har gjort. Därför kan kurserna för flickor förutom nämnda innehåll innehålla psykiskt och fysiskt självförsvar för att stärka deras självkänsla. bör få till uppgift att utveckla och initiera dessa kurser. Detta bör ge regeringen till känna. bör dessutom få i uppdrag att följa upp denna verksamhet med jämställdhetssatsningar, exempelvis i kvalitetsredovisningar och inspektioner. Feministiskt självförsvar, punkt 88 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 88 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om feministiskt självförsvar.