bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet framhöll då att EU varken skall erhålla beskattningsrätt eller ges rätt att ta ut specifika avgifter. vidhåller sin uppfattning att finansieringen av EU:s verksamhet även i fortsättningen bör ske genom avgifter från medlemsländerna. konstaterar att det sker mycket i EU inom de aktuella områdena. Utskottet har vid ett flertal tillfällen hänvisat till de av godkända målen för den svenska EU-budgetpolitiken, som innebär en effektiv och återhållsam budgetpolitik. Utskottet anförde t.ex. (bet. 2001/02:FiU5) följande: Utskottet vill erinra om att godkände målen för den svenska EU-budgetpolitiken (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5). att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Vidare skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. har hänvisat till dessa mål (senast i bet. 2001/02:FiU1 s. 301). Vidare framgår av budgetpropositionen (utg.omr. 27, s. 7) att taket om högst av BNI ligger fast i det rådsbeslut om gemenskapens egna medel som godkände (prop. 2000/01:45, bet. FiU19, rskr. Utskottet kan konstatera att regeringen redan driver en restriktiv budgetpolitik inom EU och prioriterar en förbättrad budgetdisciplin. Utskottet förutsätter att regeringen med kraft fortsätter att driva dessa ståndpunkter. Någon åtgärd är mot denna bakgrund inte påkallad. Miljöfrågor: Gröna räkenskaper och gröna nyckeltal I motion 2001/02:U348 av m.fl. (mp) anförs att regeringen i ministerrådet i de sammanhang där det lämpar sig bör driva frågan om ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet. Bland de insatser som bör ingå i ett sådant ramprogram hör en utveckling av systemet med s.k. gröna räkenskaper eller "grön NNP" där även slitage på det naturliga kapitalet finns med i kalkylen. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör verka för att EU skall utveckla systemet med gröna räkenskaper och att systemet med gröna nyckeltal införs även på EU-nivå (yrkande 6). I motionen framhålls vidare att många miljöindikatorer är komplicerade och svåröverskådliga för gemene man. För att råda bot på detta har ett system för s.k. ekologiska fotavtryck introducerats av miljöorganisationer över hela . Beräkningarna visar hur mycket en enskild individs aktivitet påverkar miljöns tillstånd. En plan för hur systemet med ekologiska fotavtryck skall kunna implementeras i unionens ekonomiska politik bör tas fram. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen skall verka för att systemet med ekologiska fotavtryck skall kunna implementeras i EU:s ekonomiska politik (yrkande 8). Regeringens skrivelse om ordförandeskapet En av de tre svenska huvudprioriteringarna under ordförandeskapet var miljön. I skrivelse 2001/02:105 om det svenska ordförandeskapet erinras om att rådet antog en gemensam ståndpunkt om det sjätte miljöhandlingsprogrammet (s. 20 f.). Jämfört med kommissionens förslag höjdes ambitionerna väsentligt under arbetet i rådet under det svenska ordförandeskapet. I programmet formuleras riktlinjerna för unionens miljöpolitik för de kommande 10 åren. I programmet anges fyra prioriterade områden för gemenskapsåtgärder: 1. klimat, 2. natur och biologisk mångfald, 3. miljö, hälsa och livsmiljö samt 4. naturresurser och avfall. Konkreta åtgärdsförslag skall antas efter ikraftträdandet och de skall vara genomförda före programtidens utgång. Programmet innebär också att sju strategier skall utvecklas av kommissionen för att fastställa ytterligare kvantifierbara och tidsbestämda mål. Strategierna skall omfatta luftkvalitet, marin miljö, resursanvändning, bekämpningsmedel, avfallsåtervinning, markfrågor och stadsmiljö. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet skall vidare vara vägledande i utformningen respektive revideringen av de s.k. sektorsstrategierna om integration av miljöhänsyn i olika politikområden. Utvecklingen av miljöräkenskaper bedrivs i som ett gemensamt projekt mellan (), () och (). Det är ett projekt med långsiktig inriktning, och arbetet avser fortfarande till stor del forskning och metodutveckling. har NV, KI och SCB i den gemensamma rapportserien publicerat flera rapporter om metoder, analyser och mätdata, t.ex. rapport nr 2000:7 Metod för samhällsekonomisk analys av miljöåtgärder. Miljöräkenskaper är i högsta grad ett internationellt projekt, i vilket EU och speciellt är ledande och långt framme i processen. , Europeiska statistikbyrån, producerar och publicerar en mängd statistik inom miljöområdet. Det internationella samarbetet drivs också i FN:s regi. Det är inom FN:s ram som EU-länderna främst samarbetar kring frågan om miljöräkenskaper. En ny och förbättrad handbok om miljöräkenskaper har just tagits fram inom ramen för den s.k. Londongruppen. Den handbok som tidigare använts av flertalet länder togs fram 1993, då de flesta ländernas räkenskapsprojekt låg i startgroparna. Som ett av de första länderna i världen presenterade regeringen en uppsättning s.k. gröna nyckeltal ekonomiska vårproposition. Nyckeltalen är ett av regeringens instrument för att följa miljöpolitikens övergripande mål. Nyckeltalen används som vägledning för politiska beslut och som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som andra ekonomiska nyckeltal. De gröna nyckeltalen presenteras löpande för . Inom EU pågår arbete på flera plan för att utveckla indikatorer för en hållbar utveckling. Till exempel har en till kommissionen knuten expertgrupp arbetat med att ta fram övergripande miljöindikatorer på EU-nivå, motsvarande de gröna nyckeltal som regeringen arbetar med. deltar i expertgruppen genom representanter från och . Inför Europeiska rådets möte i presenterade kommissionen rapporten - möjligheter till förändring. I en bilaga till rapporten redovisas olika indikatorer med avseende på Lissabonstrategien, således bl.a. inom miljöområdet. Nio olika indikatorer redovisas inom miljöområdet. Arbetet med indikatorerna fortsätter. Inför Europeiska rådets möte i tog fram en första uppsättning indikatorer med avsikt att visa omställning mot hållbar utveckling. Rapporten, Sustainable Development Indicators for - a first set 2001, togs fram av SCB i samarbete med . första uppsättning indikatorer presenteras utifrån fyra teman: effektivitet; allas bidrag, delaktighet, jämlikhet och fördelning; anpassningsförmåga samt värden som förs över till kommande generationer. Inom varje tema återfinns indikatorer inom miljö, ekonomi och det sociala området. omställning mot hållbar utveckling speglas i 30 indikatorer indelade efter dessa fyra teman. Indikatorerna redovisas i regeringens skrivelse 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling s. 110 f. och har tagit fram rapporten biokapacitet - verktyg för planering och uppföljning av hållbar utveckling i ett internationellt perspektiv. Ett ekologiskt fotavtryck kan visa vilken produktiv areal (biokapacitet) som behövs för att få fram det som en människa eller en befolkning konsumerar och för att absorbera de utsläpp som åstadkommes. Inom finns det en särskild grupp som arbetar med frågan om ekologiska fotavtryck. har sektorsstrategi för integrering av miljö och hållbar utveckling börjat tillämpas. Det handlar främst om att integrera miljö och hållbar utveckling i centrala ekonomisk-politiska processer. I de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken har ett avsnitt om att öka den miljömässiga hållbarheten infogats. Avsnittet innehåller fem rekommendationer till medlemsländerna. Vidare beslut-ades det att miljö och hållbar utveckling skall utgöra ett tema i den multilaterala ländergranskningen i politik för . Det innebär även att de nationella rapporterna om ekonomiska reformer på produkt- och kapitalmarknaderna för innehåller en miljöbilaga. Av regeringens skrivelse om verksamheten 2001 framgår det att präglades det svenska agerandet på statistikområdet till stor del av det svenska ordförandeskapets prioriteringar. För statistikområdet innebar det bl.a. att agera för att utveckla den statistik som prioriterat. Som ett led i detta stöttade tillsammans med andra statistikansvariga myndigheter aktivt arbetet i och tog fram statistik som underlag och bakgrund till olika ministermöten och konferenser. Arbetet presenterades dels i särskilda rapporter, dels på en särskild ordförandeskapssida på SCB:s webbplats. Syftet var att lyfta fram statistiken som informationskälla och visa på dess användbarhet. Ett tema var indikatorer för hållbar utveckling. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det pågår omfattande aktivitet i syfte att utveckla och tillämpa indikatorer inom miljöområdet. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt driver på arbetet, både nationellt och internationellt. Någon åtgärd är mot denna bakgrund inte påkallad. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), () och (). Relationerna mellan EMU-medlemmar och icke-EMU-medlemmar (v, mp) av (), () och (). Vi vill erinra om att efter det danska avslaget till 1992 tvingades EU ompröva sina villkor för medlemskap och bevilja fyra undantag. EU tvingades inte bara ompröva relationen till utan också ta en debatt om hur man skulle kunna öka det folkliga stödet för hela EU. Den debatten påverkade bl.a. synen på öppenhet och EU:s interna demokrati. Efter att också röstat nej till EMU-medlemskap tvingas EMU-länderna förhoppningsvis till en liknande omprövning. Argumentationen för en grundläggande demokratisering inom EU och EMU skärps. Den bör vara pådrivande i detta. Efter det danska nejet står det klart att minst ett EU-land kommer att stå utanför EMU under med gemensam valuta. Det finns ett antal oklarheter när det gäller icke-EMU-medlemmars - och särskilt - ställning i EU som behöver redas ut. En sådan fråga är relationen mellan Ekofin (de 15) och eurorådet (EU 12). Det ligger i intresse att behålla Ekofin som den överordnade instansen. Vidare finns också en rad regler och lagar som införts i och som i allt väsentligt kan ses som förberedelser för ett kommande medlemskap i . anknytning till EMU är nu en fördragsmässig anomali. Juridiskt - enligt bokstaven i - måste gå med om vi uppfyller kriterierna och om ministerrådet så beslutar. Det finns höga företrädare i EU som ännu hävdar denna strikt juridiska tolkning. Men de flesta verkar nu ha accepterat att den svenska ensidiga protokollsanteckningen om att vi själva beslutar i frågan är en politisk realitet, trots att vi inte har och fördragsmässiga undantag. Regeringen bör verka för att detta "undantag i praktiken" bekräftas officiellt i EU och EMU. Den borde nu i första hand ta kontakt med sina danska och brittiska kolleger för att diskutera initiativ till diskussion och klarläggande av hur relationerna till EU för medlemmar som inte är med i skall se ut i enlighet med vad som sägs i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 2000/01:U505 (v) bör således tillstyrkas av utrikesutskottet. Europeiska ställning (v, mp) av (), () och (). Vi vill påpeka att det finns små möjligheter att inom EU/EMU:s nuvarande system parera regionala konjunktursvängningar i form av ökade transfereringar mellan olika regioner. Detta har lett till förslag om att i stället bygga upp ett transfereringssystem där en ökning av arbetslösheten i ett medlemsland automatiskt leder till ökade bidrag från andra medlemsländer. De ekonomiska åtgärder som kan komma att krävas inom EMU medför därför att ett gemensamt skattesystem kan komma att genomföras. Även i (SOU 1996:158) påpekades att det finns skäl för system med överföringar mellan medlemsländerna för att kompensera för förlusten av penningpolitisk självständighet. I utredningen poängterades dock att de politiska riskerna med att bygga upp omfattande transfereringssystem inom EU översteg eventuella ekonomiska fördelar. Att en skattepolitik på EU-nivå följer i valutaunionens fotspår uttalas även ofta av , exempelvis i dess årliga arbetsprogram: "För att den ekonomiska och monetära unionen skall bli en framgång måste den europeiska integrationen fördjupas vidare och konvergensen inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken fördjupas, som medlemsländernas skattepolitik samordnas bättre." På samma sätt som ekonomisk-politiska skäl innebär att EMU successivt kommer att öka det överstatliga inslaget i EU, kan det demokratiska underskottet inom EMU innebära att utvecklingen mot en EU-stat påskyndas. Resonemanget går ut på att det demokratiska underskott som EMU lider av måste motverkas, exempelvis genom att () underställs (EU:s demokratiskt valda organ), på samma sätt som riksbank är underställd . Frågan om ett svenskt medlemskap i gäller alltså inte bara om vi vill ha en gemensam valuta eller inte, utan om vi vill fortsätta utvecklingen mot en EU-stat eller inte. Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om att () underställs . Motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 1 bör således tillstyrkas av utrikesutskottet. (v, mp) av (), () och (). Vi vill erinra om att med infördes en konkret plan för hur en ekonomisk och monetär union skulle skapas. I anges att den gemensamma penning- och valutapolitiken skall ". ha som huvudmål att upprätthålla prisstabilitet samt att, utan att detta mål åsidosätts, understödja den allmänna ekonomiska politik som bedrivs inom gemenskapen i överensstämmelse med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens." Vilken ekonomisk politik som skall genomsyra valutaunionen är alltså fastställd i fördragen. EMU-förespråkarna menar att med EMU får vi en stabilitet i penningpolitiken, i och med att riktlinjerna för den ekonomiska politiken är fördragsfäst på ett sätt som omöjliggör för politiker och folkopinion att påverka penningpolitiken. Mot detta kan anföras två saker. För det första är det svårt att se på vilket sätt marknaden som sådan verkligen är stabilare än demokratiskt fattade beslut, inte minst med tanke på hur placerare av riskkapital tenderar att reagera hastigt, kortsiktigt och med en flockmentalitet. För det andra är det i sig märkligt att låg inflation och hög tillväxt skall slås fast som ekonomiska regler som står över alla demokratiskt fattade beslut. EMU:s konstruktion som sådan, med riktlinjerna för den ekonomiska politiken fastslagen i fördragen, är ohållbar. De ekonomiska teorierna förändras, och inget säger att samma politik är rätt i alla sammanhang. Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om . Motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 2 bör således tillstyrkas av utrikesutskottet. inflytande i EU (v) av och (båda v). Ett vanligt argument för ett svenskt medlemskap i är att vårt inflytande i EU urholkas om vi inte också deltar i . Argumentet bygger på att politiskt inflytande följer av trovärdighet, och att trovärdighet endast kan nås om man deltar fullt ut. Enligt vår uppfattning är argumentet uppenbart konstruerat och avfärdas bland annat av handelsminister med att inga exempel finns på att beslut att tills vidare stå utanför EMU har medfört att förlorat politiskt inflytande inom andra områden. Inom EU har hög trovärdighet inom exempelvis miljöfrågor och öppenhetsfrågor. För att nå hög trovärdighet inom ett politiskt område är det rimligtvis mer vunnet att engagera sig kraftfullt inom detta område än att glatt följa med strömmen i allt. Vill upprätthålla ett fortsatt förtroende inom miljöområdet är det följaktligen viktigt att mer aktivt verka för mellanstatliga avtal om gemensamma miniminivåer för koldioxidskatter. Vi anser att svenskt inflytande i EU inte förutsätter att vi också går med i . Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om inflytande i EU. Motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 7 bör således delvis tillstyrkas av utrikesutskottet. inflytande i EU (mp) av (). Ett vanligt argument för ett svenskt medlemskap i är att vårt inflytande i EU urholkas om vi inte också deltar i . Argumentet bygger på att politiskt inflytande följer av trovärdighet, och att trovärdighet endast kan nås om man deltar fullt ut. Enligt vår uppfattning är argumentet uppenbart konstruerat och avfärdas bland annat av handelsminister med att inga exempel finns på att beslut att tills vidare stå utanför EMU har medfört att förlorat politiskt inflytande inom andra områden. Inom EU har hög trovärdighet inom exempelvis miljöfrågor och öppenhetsfrågor. För att nå hög trovärdighet inom ett politiskt område är det rimligtvis mer vunnet att engagera sig kraftfullt inom detta område än att glatt följa med strömmen i allt. Vill upprätthålla ett fortsatt förtroende inom miljöområdet är det följaktligen viktigare att exempelvis sluta att agera bromskloss i fråga om gemensamma miniminivåer för koldioxidskatter. Vi anser att svenskt inflytande i EU inte förutsätter att vi också går med i . Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om inflytande i EU. Motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 7 bör således tillstyrkas av utrikesutskottet. EU:s budget (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi vill framhålla att frågan om EU:s budget har flera aspekter. EU:s gemensamma jordbrukspolitik är dyr och snedvrider marknaden. En världsmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn är angelägen både med hänsyn till EU-utvidgningen och till vikten av att skapa en sund världsmarknad för jordbruksprodukter. Världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter är ofta konstlat låga till följd av subventioner och åtföljande dumpning från de skyddade marknaderna. Detta drabbar framför allt de fattigaste bönderna i utvecklingsländerna. EU bör därför ta fram en plan för att successivt avveckla jordbruksskyddet och reformera jordbrukspolitiken. EU:s regionalpolitik måste också reformeras. Att betala in pengar till EU för att sedan få tillbaka dem i form av strukturstöd är fel. Kostnaderna för jordbrukssubventioner och regionalstöd i de nuvarande medlemsländerna bör således minskas. Bidragsbestämmelserna skall göras klarare och mer entydiga. EU måste kraftfullt förbättra kontrollen och möjligheten att beivra fusk och bedrägerier. EU skall inte utvecklas till att bli en transfereringsunion med beskattningsrätt. Nyttan av EU för var och en ligger inte i att unionen delar ut bidrag på skattebetalarnas bekostnad. Dessutom har det förekommit fusk och bedrägeri med pengar som kanaliseras via EU:s budget. Detta är allvarligt av ekonomiska skäl men också för att det uppluckrar samhällsmoralen. EU:s budgettak - att högst av BNI skall gå till EU - måste ligga fast. Finansieringen skall som ske via avgifter från medlemsländerna, dvs. EU skall inte ha beskattningsrätt. Det är viktigt att regeringen inom EU agerar i linje med dessa riktlinjer. Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts. Motion 2001/02:U303 (m) yrkande 11 bör således tillstyrkas av utrikesutskottet. Miljöfrågor: Gröna räkenskaper och gröna nyckeltal (v, mp) av (), () och (). Vi anser att regeringen i ministerrådet i de sammanhang där det lämpar sig skall driva frågan om ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet. Insatser som bör ingå i ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet är: Inrätta en miljökommitté som granskar kommissionens förslag till beslut utifrån fördragens miljöprinciper. Ge ökade resurser och befogenheter till EEA, , som samlar in och sammanställer information om miljötillståndet i unionen. Miljöchecka alla beslut med hjälp av en checklista där miljöprinciperna kollas av mot föreslagna beslut. Detta skulle öka tydligheten och integreringen i miljöarbetet. Ge ekonomin ekologiska spelregler. Ökad konsumtion, dvs. ökad BNP, är ett av unionens huvudmål trots att miljöforskning visar att det är just ett ökat materialflöde som är ett av de stora hindren på vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Utveckla systemet med så kallade gröna räkenskaper eller "grön NNP" där även slitage på det naturliga kapitalet finns med i kalkylen. Många miljöindikatorer är komplicerade och svåröverskådliga för gemene man. För att råda bot på detta har ett system för s.k. "ekologiska fotavtryck" introducerats av miljöorganisationer över hela . Beräkningarna visar hur mycket en enskild individs aktivitet påverkar miljöns tillstånd. Vi anser att en plan för hur systemet med ekologiska fotavtryck skall kunna implementeras i unionens ekonomiska politik bör tas fram. Det stämmer att det pågår en del aktivitet kring gröna räkenskaper och gröna nyckeltal, men vi anser att mer kan och bör göras. Regeringen bör således verka för att EU skall utveckla systemet med gröna räkenskaper, och att systemet med gröna nyckeltal införs även på EU-nivå. Vidare bör regeringen verka för att systemet med ekologiska fotavtryck skall kunna implementeras i EU:s ekonomiska politik. Motion 2001/02:U348 (mp) yrkandena 6 och 8 bör således tillstyrkas av utrikesutskottet EU:s budget (v, mp) av (), () och (). Vi vill betona vikten av att regeringen inom EU driver en mycket stram budgetpolitik. Det förekommer alldeles för mycket fusk och bedrägerier med EU-medel. Fusk och bedrägerier är oacceptabelt både på EU-nivå och nationell nivå. EU:s stödsystem är mycket svåradministrerade. EU:s jordbrukspolitik, som motsvarar nära halva EU:s budget, måste reformeras. Politiken måste också innefatta ett miljö- och djurskyddsperspektiv. Majoritetsbeslut beträffande koldioxidskatter (kd, fp) av (), Per () och (). Ett viktigt steg i riktningen att göra EU mer handlingskraftigt på miljöområdet vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det nämligen visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter just på grund av ett fåtal länders blockering. Dessvärre har den , t.ex. i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. Vi delar uppfattningen att vilket skattetryck och vilken blandning av skatter ett enskilt land har skall vara upp till varje enskilt medlemslands medborgare att avgöra. Vi anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. En gemensam miniminivå på koldioxidskatt bör införas för att reducera utsläppen och minska växthuseffekten. Med samma motiv som att vi vill använda oss av majoritetsbeslut för regler i syfte att komma åt andra gränsöverskridande problem kan vi således behöva använda ekonomiska styrmedel i form av miljöskatter. ordförandeskap i EU (c) av (). ordförandeskap i EU har av vissa bedömare ansetts vara en framgång. På flera områden var dock inte ordförandeskapet så framgångsrikt som påståtts. Inom miljöområdet nådde regeringen inte så långt som den själv önskade. Till exempel var inte strategin för hållbar utveckling så långtgående som den borde ha varit, även om den var ett steg i rätt riktning. måste våga ta steget och säga att vi behöver miniminivåer för miljöskatterna i EU. Detta vore bra för miljön och det är ett bra sätt att skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom EU. bör driva frågan om miniminivåer för miljöskatter i EU. Både under ordförandeskapet och annars har regeringen avstått från att driva denna fråga. På hemmaplan sköts utlovade propositioner . Det är allvarligt att regeringen är passiv på hemmaplan när man säger att man vill ha en framskjuten position internationellt. En overksam regering får trovärdighetsproblem på den internationella scenen. Det demokratiska underskottet är ett stort problem inom EU. Det är viktigt att EU har en folklig förankring. Demokratin måste utvecklas och beslutsvägar, ansvar och ansvarsområden bli tydligare. var påfallande passivt i dessa frågor under ordförandeskapet. I är det angeläget att har en stark roll i hanteringen av EU-frågor.