bet · GT01NU18 · 2006-05-11 00:00:00 — Utskottet avvisade även två motioner vari föreslogs ökade möjligheter att ompröva beslut som fattats enligt naturgaslagen samt att möjligheterna att ompröva regeringsbeslut enligt naturgaslagen borde ses över. Med anledning av de sistnämnda motionerna hänvisade utskottet till den då pågående översynen av rättsprövningslagen. I en reservation (kd) bifölls den förstnämnda motionen. I en annan reservation (mp) bifölls de båda sistnämnda yrkandena. I samband med behandlingen av budgetproposition (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3) hanterade utskottet ett antal motioner rörande naturgasens förutsättningar i . I flera av de då aktuella motionerna förordades en utbyggnad av naturgasnätet till olika delar av landet. Flera av de då behandlade motionerna är snarlika eller överensstämmer med de här aktuella. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden och anförde bl.a. följande (s. 49). Enligt de riktlinjer som fastställt skall naturgasen konkurrera av egen kraft. Utskottet vill redan inledningsvis framhålla sin uppfattning att det inte är aktuellt med någon storskalig introduktion av naturgas i . Naturgas används i liten skala i som det från klimatsynpunkt kan sägas vara det bästa fossila bränslet. Enligt utskottets bedömning kan naturgasen ha betydelse . Detta förutsätter dock att den används på ett sätt som leder till bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna och minskad belastning på miljö och klimat. Naturgasen bör därför företrädesvis utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för att ersätta kol och olja. Däremot får naturgasen inte förhindra den kraftfulla utvecklingen av biobränslen som sker. Något särskilt stöd för en utbyggnad av naturgasnät från statsmakternas sida är enligt utskottet inte aktuellt. Enligt utskottets mening bör naturgasen växa på egna meriter och det är upp till energibolagen att avgöra vad de vill satsa på. Utskottet vill även påminna om att regeringen, som även meddelas i budgetpropositionen, avser att överlämna en proposition till innefattande förslag rörande bl.a. den fortsatta marknadsöppningen för naturgasen. Därtill skall den av regeringen tillsatta el- och gasmarknadsutredningen (dir. 2003:22) avlämna sitt slutbetänkande vid utgången av året. Andra uppfattningar framfördes i två reservationer (m, fp, kd; mp). Översyn av koncessionssystemet för naturgasmarknaden I propositionen gör regeringen bedömningen att frågan om koncession för distributionsledningar behöver utredas ytterligare. Med anledning därav kan åter igen erinras om att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att se över regleringen av elnätstariffer m.m. (dir. 2006:39). Vad gäller naturgasmarknaden skall utredaren bl.a. analysera sambandet mellan koncession och monopolrättigheter, hur koncessionen kan effektivisera en utbyggnad av naturgasnätet och hur konkurrensen på den svenska naturgasmarknaden påverkas. skall utredaren redovisa de delar av uppdraget som avser förslag till lagstiftning samt vissa andra frågor. Övriga frågor skall redovisas . () har frågat samhällsbyggnadsminister vad hon avser att göra för att undvika att gör sig beroende av det fossila bränslet naturgas (fr. 2005/06:341). I sitt svar erinrade statsrådet om den syn som redovisats i propositionen om genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. (prop. 2004/05:62), vari bl.a. sägs att naturgasen endast skall användas på ett sätt som leder till bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna och minskad belastning på miljö- och klimat. Därför bör naturgasen företrädesvis utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för att ersätta olja och kol. Naturgasen är ett fossilt bränsle och får inte hota utvecklingen av biobränslen. Det nya mål som regeringen har uttalat om att bryta beroendet av fossila bränslen understryker ytterligare visionen om att energitillförsel skall vara baserad på förnybar el, framhöll statsrådet. Miljöorganisationers rätt till rättsprövning överlämnade regeringen en proposition om en moderniserad rättsprövning m.m. till (prop. 2005/06:56). I propositionen föreslogs bl.a. att den rätt till domstolsprövning av tillståndsbeslut av regeringen som miljöorganisationer har enligt artikel 9.2 i Århuskonventionen skall tillgodoses inom ramen för rättsprövningssystemet. Enligt det lagförslag som biföll (bet. 2005/06:KU29) får en miljöorganisation som avses i 16 kap. 13 § i ansöka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av regeringen som omfattas av artikel 9.2 i konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. I propositionen sägs att ett tillståndsbeslut i vissa fall kan fattas av regeringen som enda instans. Detta gäller bl.a. naturgaslagen. Dessa tillståndsbeslut utgör beslut som enligt artikel 9.2 i Århuskonventionen måste kunna bli föremål för domstolsprövning efter talan från miljöorganisation. Utskottet tar först ställning till de här aktuella motionerna rörande naturgasmarknaden och därefter till förslaget i propositionen om ändringar i naturgaslagen. I flera av de här aktuella motionerna förordas en utbyggnad av naturgasnätet i . Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Enligt de riktlinjer fastställt skall naturgasen konkurrera av egen kraft. Som utskottet i andra sammanhang påpekat är något särskilt stöd från statsmakternas sida för en utbyggnad av naturgasnätet inte aktuellt. En eventuell utbyggnad måste således ske på kommersiella grunder. Naturgas används i liten skala i . kan det från klimatsynpunkt sägas vara det bästa fossila bränslet. Den bedömning utskottet tidigare gjort är därför att naturgasen kan ha betydelse . Utskottet står fast vid denna bedömning. På lång sikt är dock visionen att basera energitillförseln på enbart förnybara energikällor, alltså inte på fossila bränslen som olja eller naturgas och inte heller på uran. Med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:N338 (mp, -) om tillståndsprövningen av naturgasprojekt vill utskottet framhålla sin uppfattning att den samhälleliga bedömningen av naturgasprojekt skall göras i samband med tillståndsprövningen. När det gäller vad som anförs i motion 2005/06:N256 (mp) rörande bl.a. miljöorganisationers möjlighet att begära rättsprövning anser utskottet motionen tillgodosedd genom beslut att anta en ny lag om rättsprövning av vissa regeringsbeslut (prop. 2005/06:56, bet. 2005/06:KU29). Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motioner i berörda delar. Utskottet har inget att erinra när det gäller förslagen i propositionen om ändringar i naturgaslagen. Samtliga förslag i propositionen under denna punkt tillstyrks således. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Sanktionssystem mot nätkoncessionshavare, punkt 1 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N19 yrkande 1, 2005/06:N441 yrkande 6 och 2005/06:N476 yrkande 7. För att konkurrensen på elmarknaden skall fungera måste det vara lätt för konsumenterna att byta elleverantör. Att elanvändarna på ett enkelt och smidigt sätt skall kunna byta elleverantör är enligt vår uppfattning en av de viktigaste frågorna när det gäller att upprätthålla förtroendet för elmarknadens funktion. Av dessa skäl har , inte en utan två gånger, begärt att regeringen skall återkomma med ett förslag rörande sanktionssystem gentemot de nätägare som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör. Vi kan konstatera att det nu förlupit utskottet anmodade regeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna för ett effektivt sanktionssystem och lägga fram erforderliga förslag till de lagändringar som krävs för ett snabbt införande. När nu regeringen slutligen återkommer till i frågan gör den bedömningen att ett sanktionssystem inte behövs. Den redovisning regeringen lämnar i propositionen förändrar emellertid inte vår uppfattning i denna fråga. Enligt vår uppfattning är det viktigt, både utifrån principiella grunder och för att stärka elkundernas ställning på marknaden, att regelbrott kan resultera i sanktioner. Vi anser därför att åter bör begära att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om ett sanktionssystem mot nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen vid byte av elleverantör. Med det anförda tillstyrks motionerna 2005/06:N19 (m, fp, kd, c), 2005/06:N441 (m) och 2005/06:N476 (kd) i berörda delar. Sanktionssystem mot nätkoncessionshavare, punkt 1 - motiveringen (mp) av (). Jag har förståelse för den kritik som framförs i motionerna 2005/06:N19 (m, fp, kd, c), 2005/06:N441 (m) och 2005/06:N476 (kd) när det gäller regeringens hantering av beställning av ett sanktionssystem gentemot nätägare som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör. begärde , på förslag från ett enhälligt utskott, att regeringen skyndsamt skulle utreda förutsättningarna och formerna för införandet av ett effektivt sanktionssystem. är det min uppfattning, vilket jag kommer att återkomma till, att elmarknaden behöver reformeras. Den modell som jag förordar skulle innebära att leverantörsbyten över huvud taget inte behövs. Detta skulle medföra att de problem som finns när det gäller leverantörsbyten med automatik skulle försvinna. Av detta skäl anser jag att ett uttalande från sida i denna fråga kan besparas. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Nationellt anläggningsregister, punkt 2 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N19 yrkande 3 och 2005/06:N436 yrkande 14. Vi delar inte den bedömning regeringen gör när det gäller behovet av att införa ett nationellt anläggningsregister. I likhet med vad som anförs i motionerna 2005/06:N19 (m, fp, kd, c) och 2005/06:N436 (fp) anser vi att ett nationellt anläggningsregister bör införas. Ett sådant register skulle enligt vår uppfattning förbättra marknadens funktion, inte minst genom att underlätta snabbare leverantörsbyten. För att uppnå avsedd effekt anser vi att ett sådant register måste kombineras med en nationell samordning av anläggningsidentiteter. bör genom ett uttalande anmoda regeringen att vidta åtgärder för att tillse att såväl ett nationellt anläggningsregister som en nationell samordning av anläggningsidentiteter införs. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Nationellt anläggningsregister, punkt 2 - motiveringen (mp) av (). Ett nationellt anläggningsregister skulle enligt min uppfattning underlätta informationsflödet mellan nätägare och elleverantörer och därmed bidra till en bättre konkurrens på elmarknaden med den utformning som den har. Ett annat sätt att lösa dessa problem, vilket enligt min mening vore att föredra, är att genomföra en reformering av elmarknaden. Den reform jag förordar skulle innebära att elsäljarna blev överflödiga liksom behovet av att rapportera mätvärden och leverantörsbyten mellan nätbolagen och elföretagen. Behovet av att införa ett nationellt anläggningsregister skulle därigenom upphöra. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2005/06:N19 (m, fp, kd, c) och 2005/06:N436 (fp) i här aktuella delar. Nätavgifter för småskalig elproduktion, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2005/06:N332. Som påpekas i motion 2005/06:N332 (mp) finns det problem kring nätanslutningar för småskaliga anläggningar för elproduktion. Problemet har bl.a. uppmärksammats i en rapport från Elforsk om nätanslutning av småskaliga solcellssystem för elförsäljning (Rapportnr 05:30). I rapporten redogörs för ett projekt vars syfte har varit att samla och dokumentera erfarenheter kring projektering, installation och inkoppling av en mindre solcellsanläggning för försäljning av all producerad el. Projektet har visat att det inte finns några tekniska hinder att bygga solcellsanläggningar som levererar all producerad el direkt till nätägaren. Däremot har det demonstrerat att den höga kostnaden för inmatningsabonnemanget i förhållande till intäkterna innebär att små installationer där man levererar all producerad solel till en nätägare skulle gå med förlust, oavsett vilken kostnaden är för uppförandet av solcellsanläggningen. Det är enligt min mening angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med detta problem. Även förekommande problem kring nättariffer för vindkraftsanläggningar finns anledning att uppmärksamma. Jag anser därför att bör anmoda regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att se över nämnda problem och föreslå åtgärder för att lösa dem. Därmed tillgodoses nämnda motion, och den tillstyrks. Avläsningsfrekvens och elräkningar, punkt 7 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 6. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N19 yrkande 2 och 2005/06:N436 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:N410. Vi anser - i likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N19 (m, fp, kd, c) - att det nuvarande systemet med preliminärdebiteringar kan leda till orimliga konsekvenser för den enskilde. Preliminärdebiteringar gör att konsumenter långt i efterhand kan mötas av betydande fordringar från elleverantörer till följd av skillnaden mellan den preliminära debiteringen och den faktiska förbrukningen. Som påpekats i propositionen kan det dröja och från det att avläsningen skulle ha skett till dess att avstämningsfakturan kommer. I propositionen sägs att detta är mycket otillfredsställande och utgör ett problem för elkunden. Vi delar denna uppfattning. saknas i propositionen konkreta förslag för att komma till rätta med problemet. I stället påpekas svårigheten med att införa en preskriptionstid för fordringar samt att det kommande kravet på avläsning kan leda till att preliminärdebiteringar kommer att vara sällsynta. Vi menar att detta är långt ifrån tillräckligt och anser att genom ett uttalande skall begära att regeringen återkommer med förslag som innebär att problemet får en lösning. Enligt vår mening är det bästa sättet att åtgärda ovan nämnda problem, samt även problemet med svårbegripliga elräkningar som påtalas i motion 2005/06:N436 (fp), att helt avskaffa den preliminära debiteringen och i stället låta elleverantörerna debitera för den faktiska förbrukningen. I förhållande till att införa mätning hos alla elkunder vore detta betydligt billigare och marknadsmässigt mer rationellt. Genom att införa krav på debitering efter verklig förbrukning skulle det skapas incitament för elleverantörerna att läsa av elmätarna oftare. Ju mer sällan elmätarna lästes av, desto skulle elföretagen tvingas leverera el på kredit. Därigenom skulle en naturlig differentiering av avläsningsintervallen sannolikt utvecklas innebärande att stora elkunder skulle läsas av oftare medan små elkunder skulle läsas av mer sällan. I enlighet med den sistnämnda motionen bör regeringen även vidta åtgärder för att tillse att elräkningarna blir mer begripliga än de är . Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Motion 2005/06:N410 (kd) avstyrks. Avläsningsfrekvens och elräkningar, punkt 7 - motiveringen (mp) av (). Införandet av en obligatorisk mätning av el är enligt min mening ett steg i rätt riktning. Denna reform borde dock genomföras snabbare än vad regeringen tidigare meddelat samt innefatta en tydlig inriktning mot realtidsmätning. Genom att ställa krav på att de mätare som installeras även klarar av minst timvis mätning eller att de på ett enkelt sätt kan uppgraderas för detta ändamål kan man minimera risken för att för binda sig vid ett system för mätning. Med det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. En integrerad elmarknad och marknadsövervakning, punkt 8 (m, fp, kd) av Per (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2005/06:N436 yrkandena 12 och 13, bifaller delvis motion 2005/06:N436 yrkande 16 och avslår motionerna 2005/06:N422 och 2005/06:N452 yrkandena 1 och 2, båda i denna del. råder i praktiken oligopol på elproduktion i . har en rad uppköp och sammanslagningar ägt rum som bidragit till att begränsa konkurrensen på marknaden. För att motverka denna utveckling anser vi, i likhet med vad som förordas i motion 2005/06:N436 (fp), att konkurrensmyndigheten framgent måste vara hårdare i sin granskning av elproduktionsmarknaden. Regeringen bör enligt vår uppfattning vidta åtgärder som verkar i denna riktning. Ytterligare en faktor som begränsar konkurrensen på såväl den svenska som den nordiska elmarknaden är den bristfälliga överföringskapaciteten mellan länderna. Ofta är marknaden uppdelad i olika prisområden. En bättre integrerad nordisk marknad skulle gynna konkurrensen genom att de största bolagens dominans skulle bli mindre på den större marknaden. bör av detta skäl, i enlighet med vad som förordas i nyssnämnda motion, göra ett uttalande med innebörden att utbyggnaden av överföringskapaciteten mellan de nordiska länderna skall prioriteras. Att ytterligare integration av den nordiska elmarknaden behövs för att stärka konkurrensen och försörjningstryggheten har även påpekats i om prisbildning och konkurrens på elmarknaden. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motion i de delar som här berörts. Övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Reformerad elmarknad, punkt 9 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 9. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 96 och 2005/06:N338 yrkande 22, bifaller delvis motion 2005/06:N289 yrkandena 6 och 7 samt avslår motion 2005/06:N402. Jag anser, i likhet med vad som anförs i motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) och 2005/06:N338 (mp, -), att en utredning bör tillsättas med syfte att lämna förslag om en större reformering av elmarknaden. Kännetecknande för dagens svenska elmarknad är att den domineras av ett fåtal aktörer och att prissignalerna till hushållskunderna under höglasttid är svaga. Den svaga konkurrensen på marknaden och tvånget att teckna elavtal har gjort att många elkunder betalar ett överpris för den el som de förbrukar. Syftet med dagens regelverk är att skapa konkurrens genom att konsumenterna skall byta mellan olika leverantörer av fysisk el. Detta är naturligtvis i realiteten en omöjlighet, i och med att el inte kan lagras och det därför inte kan finnas mellanhänder. Den nuvarande marknaden med leverantörer och leverantörsbyten är inget annat än en administrativt skapad kuliss. Vid sidan av denna kulissmarknad har även en spotmarknad upprättats för handel med fysisk el. Det är på spotmarknaden som den faktiska konkurrensen uppstår på elmarknaden, inte i den handel som förekommer enligt regelverket. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att elmarknaden behöver reformeras. Ett grundläggande problem med dagens marknad är att konsumenterna kan teckna avtal med fast pris på leverans av el, oavsett vad priset är på effekt vid ett visst tillfälle. Detta innebär i praktiken att konsumenterna har möjlighet att handla effekt gratis. Jag anser att marknaden måste utformas så att konsumenterna handlar el momentant eftersom el är en momentan vara. Själva konstruktionen med elhandelsbolag är ett onödigt mellanled mellan elmarknaden och konsumenten. Genom att avskaffa denna kulissmarknad öppnas elmarknaden för handel och prisbildning på effekt i stället för energi. Den modell jag förordar kan sammanfattningsvis sägas innebära att elmarknaden omformas till en effektmarknad, mot bakgrund av att el definitionsmässigt är effekt. Elhandelsbolagen kan avskaffas och regelverket utformas så att nätbolagen debiteras spotpris för inmatad el och debiterar konsumenterna spotpris för den el de själva köper inklusive nätförluster till spotpris, med tillägg för nätavgiften. Nätbolagen får inte samordna sin verksamhet med verksamheter som har med prisförsäkringar att göra. Handel med och försäljning av prisförsäkringar bör regleras av värdepapperslagstiftningen. Som i det föregående redogjorts för har den av regeringen tillsatta El- och gasmarknadsutredningen övergripande berört den modell för reformering av elmarknaden som jag här förordar. Utredningens avfärdande av modellen utan en mer djupgående analys måste starkt ifrågasättas. Jag ställer mig även frågande till de slutsatser som utredningen presenterat rörande modellen. Enligt min uppfattning är utredningens hantering av frågan knappast att betrakta som saklig och opartisk. bör således genom ett uttalande anmoda regeringen att tillsätta en oberoende utredning med uppdrag att utforma ett regelverk i enlighet med vad som här angivits. Med det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Även berörd del av motion 2005/06:N289 (mp) kan sägas ligga i linje med vad som här anförs. Motion 2005/06:N402 (v) avstyrks. Vissa frågor rörande effektbalansen, punkt 10 (fp, kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 10. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:N357 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2005/06:N221. När det gäller frågan om effektbrist, som tas upp i motionerna 2005/06:N221 (kd) och 2005/06:N357 (kd), vill vi framhålla vår uppfattning att det är angeläget detta problem tas på allvar. Frågan har stor betydelse för tilltron till att elmarknaden klarar av att fylla det grundläggande försörjningsansvar som konsumenterna av naturliga skäl ställer på elmarknadens aktörer. I balanserar vi på mycket små marginaler. Om en kall vinter av den sort som förekommer ungefär inträffar, finns en risk för att delar av landet måste kopplas bort från strömförsörjningen. Detta anser vi inte vara acceptabelt. En av konsekvenserna av den förtida avvecklingen av kärnkraften och stängningen av Barsebäcksverken är, förutom att det kostat skattebetalarna stora summor, att det försatt i en situation med dålig effektbalans. bör därför genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att utreda frågan om hur effektbrist kan undvikas och återkomma till med sina slutsatser i frågan. En sådan utredning bör beakta det vi ovan anfört. Det sagda ligger delvis i linje med vad som anförs i motion 2005/06:N357 (kd). Motion 2005/06:N221 (kd) bör inte föranleda någon åtgärd från sida, och den avstyrks. Vissa frågor rörande effektbalansen, punkt 10 - motiveringen (mp) av (). Behovet av en effektreserv kan kopplas till det faktum att elmarknaden inte fungerar tillfredsställande. Dagens elmarknad bidrar till att elproducenterna inte kan finansiera en kapacitetsutbyggnad, vilket gör att effektbristsituationen uppkommer. Som jag i det föregående framhållit finns det behov av att genomföra en elmarknadsreform, och jag har även förordat att regeringen låter utreda en sådan. Genom att reformera elmarknaden i den riktning som jag föreslagit bortfaller behovet av att hålla en stor effektreserv. Med det anförda avstyrks här aktuella motioner i berörda delar. Elprissättningen, punkt 11 - motiveringen (m, fp, kd, c)