bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — - bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället, - bidra till att bredda intresset för och delaktigheten i kulturlivet. I fyrpartimotion Kr38 (m, fp, kd, c) föreslås att statens syften med folkbildning ska behållas (yrkande 1). Motionärerna pekar på att regeringen inte motiverat den nya inbördes ordningen på de syften som anges för folkbildningen och anser att den nuvarande ordningen därför tills vidare ska behållas. Utskottet delar regeringens uppfattning att demokratiaspekten i folkbildningen är det övergripande syftet med statens stöd. Motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 1 om att behålla den nuvarande ordningen på syftena avstyrks därför. Utskottet tillstyrker därmed de syften för folkbildningen som regeringens föreslår samt ordningsföljden på dessa. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att den gemensamma värdegrunden ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottet anser att de motionsyrkanden som berör bl.a. demokrati- och jämställdhetsaspekter på folkbildningsområdet i allt väsentligt är tillgodosedda och därför inte kräver någon ytterligare åtgärd från sida. Yrkandena avstyrks därför. Jämför reservationerna 3 (c) och 4 (kd). Regeringen föreslår att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att grundläggande demokratiska värden som alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen genomsyrar verksamhetens innehåll, former och organisation. Regeringen anger i propositionen att ett av syftena med statens bidrag till folkbildningen är att stödja en verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. Viktigt är också att folkbildningen påverkar människors grundläggande värderingar om bl.a. alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen. Regeringen anför vidare att mäns och kvinnors lika värde och lika möjligheter måste återspeglas i valet av verksamhet, verksamheternas innehåll, verksamhetsformerna och organisationernas uppbyggnad samt att detsamma gäller principen om alla människors lika värde. hävdar i motion Kr41 folkbildningens betydelse för ett där människor kan växa och tillsammans bygga samhället underifrån (yrkande 1). Motionärerna lyfter särskilt fram att det är av stor vikt att folkbildningen finns i hela landet och att den håller en hög kvalitet. framhåller i motion A3 krav på jämställdhet vid statligt stöd till folkrörelser (yrkande 11). (-) har i både motionKr403 och motionA5 (yrkande 3) lämnat förslag om en feministisk folkbildning. Motionären anser att regeringen bör ta initiativ till en feministisk folkbildningssatsning genom ett kraftigt ökat anslag till folkbildningen och direktiv om hur ska fördela medel till folkbildningen på ett sätt som främjar integrering av genus. I motion2004/05:Kr345 av m.fl. (s) betonas folkbildningens betydelse för en levande demokrati (yrkande 1). Motionärerna framhåller betydelsen av folkbildningsarbetet för att även framtida generationer ska ta till sig grunderna för ett demokratiskt förhållningssätt. Samma yrkande framställs av m.fl. (s) i motion Kr406 yrkande 1. Utskottet delar regeringens uppfattning om folkbildningens betydelse för ett demokratiskt samhälle och vikten av att särskilt lyfta fram alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen. Utskottet anser att de yrkanden som framförs i motionerna ligger väl i linje med såväl utskottets som regeringens uppfattning. Motionärernas förslag är därmed i allt väsentligt tillgodosedda och kräver ingen ytterligare åtgärd från sida. Motionerna 2004/05:Kr345 (s) yrkande 1, Kr41 (c) yrkande 1, Kr403 (-), Kr406 (s) yrkande 1, A3 (kd) yrkande 11 samt A5 (-) yrkande 3 avstyrks därför. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att den gemensamma värdegrunden ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Det mångkulturella samhällets utmaningar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det mångkulturella samhällets utmaningar ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottet avstyrker motionsyrkanden där motionärerna bl.a. efterlyser en strategi för hur människor med utländsk bakgrund och människor med funktionshinder ska engageras i folkbildningen. Yrkandena avstyrks med hänvisning till att regeringen i propositionen poängterar att det är nödvändigt att folkbildningen utvecklar metoder för en uppsökande verksamhet för att nå nya grupper och att utskottet utgår från att folkbildningens organisationer tar sitt ansvar i frågan. Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (kd). Regeringen föreslår att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer medverkar till att människor med olika bakgrund möts, får ökad förståelse för varandra och utbyter erfarenheter sinsemellan så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas. Regeringen anger i propositionen att det är en uppgift för folkbildningen att bidra till ökad integration mellan dem som bott i landet länge och dem som relativt invandrat till . Regeringen anser att folkbildningen kan underlätta integrationen genom att främja ömsesidig kunskap och förståelse mellan olika etniska, religiösa och kulturella grupper i samhället. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr37 att en strategi bör utarbetas för att människor med utländsk bakgrund och människor med funktionshinder ska engageras i folkbildningsverksamheten (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till att det i betänkandet från SUFO 2, Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30), konstaterats att studieförbunden har få deltagare med utländsk bakgrund och få med funktionshinder. föreslår i motion Kr39 att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer medverkar till att människor med olika bakgrund får ökad förståelse för varandra så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas (yrkande 4). Motionärerna vill med sitt förslag starkare än regeringen framhålla vikten av att människor med olika bakgrund får ökad förståelse för varandra. I motion Kr322 av och () föreslås användning av Fogelstadmodellen för att öka invandrarkvinnornas deltagande i samhället. Motionärerna hänvisar till den skola som verkade vid Fogelstad gods i och som riktade sig till kvinnor från alla samhällsklasser och yrkesgrupper. Det finns nästan en miljon människor i som är födda i ett annat land. Många som är födda i har i varje fall en förälder som är född utanför landet. Det gör till ett mångkulturellt samhälle, vilket innebär både möjligheter och utmaningar. För de nationella minoriteterna (samer, tornedalingar, sverigefinnar, romer och judar) bör folkbildningen kunna användas för att bevara, utveckla och främja de nationella minoritetsspråken och andra kulturella särdrag. För att detta ska kunna bli verklighet krävs dock att nationella, såväl som invandrade minoriteter ges möjlighet att påverka verksamhetens utformning. Utskottet anser att verksamheten inom folkbildningen kan fylla en väsentlig funktion i strävan att öka förståelsen och erfarenhetsutbytet mellan människor med olika bakgrund. Moderata samlingspartiet föreslår att en strategi ska utarbetas för hur bl.a. människor med utländsk bakgrund ska engageras i folkbildningsverksamheten. Utskottet delar uppfattningen att detta kan vara avgörande för hur folkbildningens organisationer ska kunna nå nya grupper. Utskottet vill dock hänvisa till att regeringen i propositionen poängterar att det är nödvändigt att folkbildningen utvecklar metoder för en uppsökande verksamhet för att nå personer som inte har etablerade kontakter med ett föreningsliv eller med andra sociala nätverk. Utskottet utgår därför från att folkbildningens organisationer tar sitt ansvar i frågan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna Kr37 (m) yrkande 3, Kr39 (kd) yrkande 4 och Kr322 (s). Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att det mångkulturella samhällets utmaningar ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att den demografiska utmaningen ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Ett motionsyrkande om flexibla utbildningsmöjligheter avstyrks. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c). Regeringen föreslår att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer kan möta de demografiska förändringarna och engagera nya generationer utan att förlora de äldres engagemang. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr37 att ska ge regeringen till känna som sin mening vad i motionen anförs om flexibla utbildningsmöjligheter (yrkande 4). Motionärerna hävdar att det finns grundläggande fel i den svenska skolpolitiken eftersom behoven av komvux och folkhögskolor blir alltmer centrala. Vidare understryks friskolornas betydelse för utvecklingen av nya utbildningsformer och pedagogiskt nytänkande. Motioner rörande bl.a. det livslånga lärandet samt behörighet till och utveckling av gymnasieskolan har tidigare behandlats av utbildningsutskottet i betänkandena /06:UbU8 Vuxenutbildningoch /06:UbU10 Gymnasieskolan. Motionsyrkandena avstyrktes av utbildningsutskottet med hänvisning till pågående insatser på området. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att nu bifalla förslaget i motion Kr37 (m) yrkande 4. Yrkandet avstyrks därför. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att den demografiska utmaningen ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det livslånga lärandet ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Motionsyrkanden bl.a. om att minska behovet av det individuella programmet avstyrks med hänvisning till att liknande yrkanden behandlats i tidigare sammanhang och då avslagits med motiveringen att möjligheten att följa ett individuellt program är betydelsefull för vissa elever. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (kd). Regeringen föreslår i propositionen att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att studieförbund och folkhögskolor medverkar till att förverkliga möjligheten till ett livslångt lärande för vuxna, till alternativa vägar för att nå gymnasiekompetens och vidare studier samt till yrkesutbildning. I propositionen lyfter regeringen fram att folkbildningen har engagerat sig i utbildning på gymnasienivå samt att såväl studieförbund som folkhögskolor är huvudmän för gymnasieskolor eller anordnar gymnasieutbildning som uppdragsverksamhet. Genom att tillämpa folkbildningens pedagogik och erbjuda en i många fall annorlunda studiemiljö, bidrar folkbildningen till att många ungdomar finner sig till rätta och lyckas med sina studier. Erfarenheter från bl.a. folkhögskolans verksamhet inom ramen för gymnasieskolans individuella program är goda. Regeringen bedömer att behoven av insatser från folkbildningens sida inom området sannolikt kommer att öka. Regeringen hänvisar även till att har beslutat om vissa ändringar av bestämmelserna om tillträde till högskolan i syfte att göra bestämmelserna enkla, rättvisa och enhetliga. Kraven för grundläggande behörighet till högskolan har också likställts med kraven för gymnasieexamen.1[Prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160.] Regeringen framhåller att den särskilda urvalsgruppen till högskolan för folkhögskoledeltagare har en unik ställning och att det kräver stor omdömesgillhet i hanteringen för att upplevas som legitim. I fyrpartimotion Kr38 (m, fp, kd, c) föreslås att behovet av det individuella programmet kan minskas genom att det individanpassade stödet i tidigare skolår ökas (yrkande 2). Om eleverna tidigt i skolan skaffar sig de grundläggande färdigheterna har de bättre förutsättningar att få behörighet för nationella program i gymnasieskolan. Det skulle enligt motionärerna i sin tur leda till att det individuella programmet kan minskas och avskaffas. I samma motion uttalar sig motionärerna för att folkbildningens möjligheter att vara en del av det livslånga lärandet bör stärkas (yrkande 3). De hänvisar till utvärderingarna inom ramen för SUFO 2 och av . Det framhålls att folkbildningen ska vara en aktiv partner exempelvis i lokala lärcentra, genom uppsökande verksamhet och genom att staten uppmuntrar kommuner att involvera det informella lärandet genom studieförbund och folkhögskolor. I motion Kr333 av () föreslås att folkhögskolan ska ges ett tydligare uppdrag att fylla en aktiv funktion för IV-deltagare på gymnasieskolan (yrkande 1). Motionären hävdar att folkhögskolan behöver få ett tydligt uppdrag för ungdomar i . I motion 2004/05:Kr345 (yrkande 3) av m.fl. (s) och i motionKr406 (yrkande 3) av m.fl. (s) föreslås att ska ge regeringen till känna som sin mening vad i motionerna anförs om folkbildningens betydelse för det livslånga lärandet. I motion2003/04:Kr381 av m.fl. (s) framförs samma förslag. I den sistnämnda motionen poängteras vikten av att folkbildningens pedagogik används i gymnasie- och vuxenutbildningen. I motion 2004/05:Kr345 av m.fl. (s) och motion Kr406 av m.fl. (s) föreslås vidare möjligheter till en utvecklad samverkan mellan folkbildning och högskola (yrkande 2 i respektive motion). För elever som inte kommer in på gymnasiet på grund av bristande betyg i svenska, engelska och matematik finns möjligheten att genom ett individuellt program (IV) delta i ett gymnasieprogram, men med särskild undervisning i de nämnda ämnena. När det gäller yrkandena i motion Kr38 (m, fp, kd, c) och Kr333 (kd) om individuella program noterar utskottet att utbildningsutskottet i betänkande 2005/06:UbU10 Gymnasieskolanhar behandlat likartade yrkanden. Yrkandena avstyrktes av utbildningsutskottet som ansåg att möjligheten att följa ett individuellt program är betydelsefull för elever som inte uppnått behörighet att komma in på ett nationellt eller specialutformat program. framhöll också förbättringar avseende det individuella programmet som tidigare beslutat om. Möjligheten till stöd i har även behandlats i betänkande 2004/05:UbU9 . gör i dessa frågor ingen annan bedömning än utbildningsutskottet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna2003/04:Kr381 (s), 2004/05:Kr345 (s) yrkandena 2 och 3, Kr38 (m, fp, kd, c) yrkandena 2 och 3, Kr333 (kd) yrkande 1 och Kr406 (s) yrkandena 2 och 3. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att det livslånga lärandet ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om en översyn av reglerna om korttidsstudiestöd avstyrks. Jämför reservation 9 (c). föreslår i motion Kr41 en översyn av reglerna för det korttidsstudiestöd som är kopplat till rehabilitering (yrkande 4). Motionärerna hänvisar till att stödet bara gäller personer upp till , men att många äldre kan drabbas av den typ av sjukdom som kan rehabiliteras med hjälp av folkbildningens verksamhet. Beträffande stöd för studier i mindre omfattning gäller reglerna i förordning (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Åldersgränsen för att vara berättigad till bidrag - t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller - är satt med utgångspunkt i syftet med stödet. Enligt 4 § i förordningen är syftet med bidraget till studerande på grundskole- och gymnasienivå att rekrytera personer med kort tidigare utbildning till studier i mindre omfattning och att stimulera till fortsatta studier. Någon översyn av stödet är inte aktuellt. Utskottet ser inte något skäl att ändra syftet med bidraget vid korttidsstudier. Utskottet avstyrker därför motion Kr41 (c) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om att folkhögskolorna ska ha rätt att sätta betyg avstyrks. Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). Regeringen anser att genom att validering - att få sina faktiska kunskaper och sin kompetens tillgodoräknad - erkänns som metod underlättas också att få erkännande för det lärande som skett inom folkbildningens ram. I motion Kr411 av m.fl. (kd) föreslås att folkhögskolorna ska ha rätt att sätta betyg (yrkande 2). Motionärerna anser att det är orimligt att t.ex. folkhögskolorna inte har rätt att betygssätta sina elever. De hänvisar till att regeringen aviserat att enskilda utbildningsanordnare av vuxenutbildningen ska få möjlighet att sätta betyg och att den möjligheten också måste gälla för folkhögskolorna. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att validering kan underlätta ett erkännande av kunskaper som erhållits inom folkbildningens ram. Folkbildningen bör dock som utbildningsform fortfarande kännetecknas av möjligheten till fritt kunskapssökande och frihet från krav på resultat i form av betyg (jfr betänkande 1997/98:KrU17 Folkbildning s. 19). Utskottet avstyrker därför motion Kr411 (kd) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att kulturverksamhet ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om samarbete och ansvarsfördelning med hänvisning till att motionärernas förslag tillgodosetts genom bedömningarna i propositionen. Vidare avstyrks ett motionsyrkande om att begreppet "folklig kultur" inte bör användas. Skälet till att utskottet avstyrker yrkandet är att stödet till kulturverksamhet bl.a. ska uppmuntra till samverkan mellan amatörer och professionella och därmed höja nivån på kulturverksamheten. Begreppet "folklig kultur" är därför relevant i sammanhanget. Jämför reservation 11 (kd). Regeringen föreslår att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer kan vara en lokal och regional drivkraft för den folkliga kulturen. Regeringen gör vidare - utan att förelägga något förslag - bedömningen att amatörkulturen spelar en central roll ur både ett delaktighets- och ett demokratiperspektiv och att samspelet med den professionella kulturen är av stor betydelse. För sin fortsatta utveckling behöver amatörkulturens centrala organisationer enligt regeringens mening ett starkare statligt stöd. Regeringen anför i propositionen att samverkan mellan olika aktörer inom kulturområdet är eftersträvansvärt. Tillsammans kan studieförbund, folkhögskolor, museer, bibliotek, länsteatrar och länsmusiken samt regionala musikstiftelser och lokala kulturföreningar finna vägar till att skapa ett rikare kulturutbud i hela landet. Amatörkulturens centrala organisationer kan vara en viktig samarbetspart. Riksutställningar, Rikskonserter och har en särskilt betydelsefull roll i kulturpolitiken. Enligt regeringens bedömning skulle ett vidgat samarbete på lokal nivå mellan dessa tre institutioner och folkbildningen verksamt kunna bidra till att de kulturpolitiska målen förverkligas. Regeringen anför vidare att det inte är möjligt att peka ut ett enskilt nationellt politikområde som ensamt kan bära det politiska ansvaret för amatörkulturen. En stor del av amatörkulturen utövas lokalt inom ramen för folkbildningen. Inom ramen för den nationella kulturpolitiken görs insatser för de centrala amatörkulturorganisationerna. Även stödet till samlingslokaler, arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken etc. har stor betydelse för amatörkulturen. Det politiska ansvaret är således, enligt regeringen, delat mellan flera politikområden. Regeringen aviserar i propositionen att en fördjupad analys av samspelet mellan de olika politikområdena och deras respektive ansvar för amatörkulturen kommer att genomföras. anser i motion Kr39 (yrkande 5) att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer kan vara en lokal och regional drivkraft för amatörkulturen. Motionärerna vänder sig mot begreppet "folklig kultur" i regeringens förslag och menar att det bör bytas ut till "amatörkultur". De hänvisar även till resonemangen i motion Kr411, som väckts under allmänna motionstiden, där bl.a. hävdar att det bör finnas ett långtgående samarbete mellan amatörkulturverksamheten och studieförbunden (yrkande 3). I motion Kr39, som väckts med anledning av propositionen, konstaterar motionärerna att propositionen går till mötes på den punkten. I motion 2004/05:Kr287 av och () understryks folkbildningens betydelse för kulturverksamheten (yrkande 1). Motionärerna anger att inget annat statligt kulturpolitiskt anslag når så brett som anslaget till folkbildningen och att studieförbunden därför är en av de viktigaste kulturpolitiska aktörerna. Vidare hänvisas till bedömningarna av SUFO 2, som bl.a. framhåller att amatörkulturens organisationer behöver ett eget organisationsstöd på central nivå och att det bör klargöras var ansvaret för amatörkulturen ligger. Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning att kulturverksamheten inom folkbildningen spelar en central roll samt att verksamheten i hög grad bidrar till att bredda kulturintresset i samhället och till att öka delaktigheten i kulturlivet. Med hänvisning till vad regeringen anför om en ökad samverkan mellan olika aktörer samt om en fördjupad analys av samspelet mellan olika politikområden och bedömningen att amatörkulturen behöver ett starkare statligt stöd för sin fortsatta utveckling anser utskottet att motionärernas förslag tillgodosetts. När det gäller begreppet "folklig kultur" syftar det i sammanhanget på kulturyttringar som riktar sig till alla grupper av människor, ett slags breddkultur. Avsikten med stödet till kulturverksamhet är, enligt vad regeringen anför, bl.a. att uppmuntra till samverkan mellan olika aktörer på kulturområdet - genom samarbete mellan amatörer och professionella är ambitionen att sammantaget höja kulturverksamheten till en högre nivå och bidra till att förverkliga de kulturpolitiska målen. Utskottet anser därför att uttrycket folklig kultur är relevant i sammanhanget. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2004/05:Kr287 (c) yrkande 1, Kr39 (kd) yrkande 5 och Kr411 (kd) yrkande 3 om kulturverksamhet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer kan vara en lokal och regional drivkraft för den folkliga kulturen. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer är öppna för personer med funktionshinder. Ett motionsyrkande om ökade möjligheter för funktionshindrade att delta i folkbildningen avstyrks med hänvisning till att yrkandet i allt väsentligt tillgodosetts. Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c). Regeringen föreslår att stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer är öppna för personer med funktionshinder och att alla deltagare erbjuds lika möjligheter till studier och till att påverka utformningen av verksamheten. I propositionen hänvisas till att studieförbundens cirklar med funktionshindrade personer omfattar ca 200 000 deltagare och att de vanligaste formerna av funktionshinder är utvecklingsstörning samt psykiska och medicinska funktionshinder. Regeringen uttalar att hög kompetens kring funktionshinder är nödvändig inom folkbildningen. Regeringen anger vidare att det behövs en ökad medvetenhet om tillgänglighet, bemötande och individuella anpassningar. Detta kräver en kontinuerlig vidareutbildning och kompetensutveckling av lärare och cirkelledare, men även av all personal som möter människor och planerar verksamhet. Regeringen poängterar att detta kan uppnås lättare om personer med funktionshinder finns representerade i personalstyrka, ledning och styrelse. I fyrpartimotion Kr38 (m, fp, kd, c) föreslås att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheterna för funktionshindrade att delta i folkbildningen måste öka (yrkande 4). Motionärerna anser att det är en rättvise- och jämlikhetsfråga att även personer med fysiska och psykiska funktionshinder har möjlighet att delta i studiecirklar och folkhögskolekurser. Vidare anges att de statliga bidragen till lokalanpassning och tekniska hjälpmedel för funktionshindrade av olika slag bör öka både inom ramen för folkbildningsanslaget och inom ramen för för särskilt utbildningsstöd (Sisus).