bet · GT01FiU20 · 2006-06-01 00:00:00 — Orderingången stiger och sysselsättningen ökar. Samtliga branscher i tjänstesektorn räknar med fortsatt uppgång framöver. Resultaten i KI:s barometer bekräftas av att inköpschefsindex för industrin fortfarande ligger på en hög nivå, även om index gick ned något . De svenska hushållens förväntningar på den ekonomiska utvecklingen, mätta enligt KI:s sammanvägda förtroendeindikator CCI, steg . Indikatorn har legat högre än . Även hushållens förväntningar på den svenska ekonomins utveckling steg kraftigt , och dessutom har hushållens uppfattning om den svenska arbetsmarknadens utveckling ljusnat markant. Detaljhandelns försäljning fortsatte att stiga starkt , med jämfört samma månad . Enligt (SCB:s) arbetskraftsundersökning () steg sysselsättningen med 91 000 personer respektive 34 000 personer jämfört . Den öppna arbetslösheten låg både på av arbetskraften, mot respektive . Inflationstakten i den svenska ekonomin har stigit , dock från en mycket låg nivå. Mätt enligt konsumentprisindex (KPI) steg inflationstakten till och från under både . Den underliggande inflationstakten (UND1X) steg till och . Sedan regeringen offentliggjorde sin prognos har IMF, Nordea, , , och presenterat nya bedömningar av den svenska ekonomin. I genomsnitt räknar de med att BNP stiger 2006 och 2007. Det kan jämföras med regeringens bedömning i vårpropositionen om en tillväxt på 2006 och 2007. Den nya information som presenterats sedan regeringen avslutade sin bedömning stöder enligt utskottets mening bilden av fortsatt god fart i den internationella konjunkturen. Industrikonjunkturen i såväl som har förstärkts som konsumtionen utvecklats väl även om en viss dämpning av de amerikanska hushållens förväntningar noterats . började kurserna på aktiebörserna världen över att sjunka, av uppgång. Enligt utskottets mening kan en kraftig nedgång få negativa effekter på efterfrågan och därmed på tillväxten i såväl som övriga världen. Men nedgången kom av kraftigt stigande aktiekurser. Till exempel har kurserna på Stockholmsbörsen enbart gått upp med och det finns, så vitt utskottet kan bedöma, inget som tyder på att de internationella aktiebörserna är kraftigt övervärderade, vilket de var perioden före det omfattande börsfallet . Dessutom är den underliggande internationella konjunkturbilden stark. Tillväxten och lönsamheten är hög och det globala inflationstrycket är relativt lågt, även om pristrycket förväntas stiga framöver till följd av höga oljepriser och ökat resursutnyttjande i flertalet länder och regioner. Med den goda internationella utvecklingen som grund är det enligt utskottets mening rimligt att räkna med att BNP stiger med i genomsnitt . De åtgärder som regeringen föreslog i budgetpropositionen och de åtgärder som aviseras i vårpropositionen kommer enligt utskottets mening att bidra till denna goda utveckling. Den höga tillväxten gör att sysselsättningen fortsätter att öka efter den uppgång som tog fart . Den öppna arbetslösheten sjunker till följd av den stigande sysselsättningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidtas. Utskottet konstaterar att Moderata samlingspartiet, liberalerna, och i sina respektive partimotioner i stort sett delar regeringens beskrivning av konjunkturutvecklingen internationellt och i . I likhet med regeringen anser i sin motion att en eventuell snabb korrigering av de stora underskotten i handels- och bytesbalanser är en av de främsta riskerna i prognosen. liberalerna anser att underskotten i bytes- och budgetbalanser kommer att hamna i större fokus när tillväxten i den inhemska efterfrågan i dämpas. hävdar i sin motion att flertalet prognosmakare, inklusive regeringen, räknar med att tillväxten i den svenska ekonomin viker ned kraftigt . Utskottet kan konstatera att detta inte stämmer överens med verkligheten. Utskottet har granskat de prognoser som publicerats efter det att regeringen offentliggjorde sin prognos i vårpropositionen. Sammantaget räknar bedömarna med att BNP stiger med i genomsnitt 2006 och 2007. Den förväntade tillväxttakten är visserligen lägre än , men det kan enligt utskottets mening knappast beskrivas som en kraftig nedgång. Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens bedömning i vårpropositionen att det mesta tyder på att tillväxten i världsekonomin fortsätter att vara hög framöver. Den ekonomiska aktiviteten i euroområdet har börjat stiga, den starka tillväxten i fördjupas och tillväxttakten i är fortsatt god, även om det är rimligt att räkna med en viss inbromsning i den amerikanska ekonomin framöver. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen redovisar i vårpropositionen. Utskottet föreslår att avstyrker de förslag som förs fram i motionerna. Jämför reservation (m, fp, kd, c). Utskottet börjar med att konstatera att konjunkturläget är gott. Både den svenska och den internationella ekonomin utvecklas starkt. Det mesta tyder på att tillväxten fortsätter att vara hög . Den inhemska svenska efterfrågan växer i god takt som exportindustrin gynnas av en hög internationell efterfrågan och god konkurrenskraft. Sysselsättningen har vänt uppåt Utskottet kan också med glädje konstatera att den tidigare svaga utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden har vänt. Sysselsättningen började stiga kraftigt och totalt steg antalet sysselsatta med 35 000 personer eller , enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar (). Uppgången har fortsatt och t.o.m. tilltagit . steg antalet sysselsatta med hela 71 000 personer eller jämfört med , enligt . Uppgången bekräftas också av SCB:s konjunkturstatistik. Utskottet tvingas dock konstatera att arbetslösheten ännu inte utvecklats riktigt lika gynnsamt. Den öppna arbetslösheten låg på av arbetskraften, mot . Den totala arbetslösheten, dvs. öppen arbetslöshet plus andelen personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, låg på enligt AMS statistik, vilket är samma nivå som . Oppositionen vilseleder om arbetslösheten Innan utskottet går vidare med behandlingen av utvecklingen på arbetsmarknaden vill utskottet kommentera oppositionens, enligt utskottets mening, vilseledande beskrivningar av arbetsmarknaden. Samtliga borgerliga partier hävdar i sina motioner att den svenska arbetslösheten är betydligt högre än den officiellt redovisade. De är dock inte överens om hur vilseledande de ska vara. I t.ex. liberalernas motion hävdas att den verkliga arbetslösheten är . I partiernas gemensamma motion står det i sammanfattningen att över 1 miljon vuxna inte går till jobbet en vanlig dag. Lite längre in i motionen påstås att drygt 1,5 miljoner människor som vill och kan arbeta inte bereds arbete. I Moderata samlingspartiets motion hävdas att varje vardag är det nära 1,5 miljoner människor som inte går till jobbet eller som arbetar mindre än de skulle vilja. I motion skriver motionärerna att över 1 miljon människor helt eller delvis står utanför arbetsmarknaden. talar i sin motion om en total arbetslöshet, öppen som dold, på . Det är enligt utskottets mening mycket allvarligt att företrädare för de borgerliga partierna, vid sidan av den officiella statistiken, skapar egna oprecisa och skiftande mått över någon sorts "verklig" arbetslöshet. Den officiella svenska arbetskraftsundersökningen bygger i huvudsak på internationellt vedertagna kriterier, resolutioner och vägledningar som utvecklats av bl.a. Internationella arbetsorganisationen (), och statistikmyndighet, . Den internationella samsynen kring kriterierna är bred och samordningen gör det möjligt att jämföra utvecklingen i olika länder. Kriterierna bygger dessutom på en lång praktisk erfarenhet och en omfattande forskning över vad som kan och bör betraktas som arbetslöshet. Den vedertagna definitionen av arbetslöshet ger dessutom en viktig grund för den ekonomiska politikens utformning. Internationella konventioner ska respekteras Enligt utskottets mening är det av största vikt att beskrivningen av arbetslösheten grundar sig på internationellt vedertagen praxis och internationellt vedertagna konventioner. Om man som partierna i alliansen skapar egna definitioner av arbetslösheten riskerar man att skapa förvirring bland olika ekonomiska aktörer samt leda den ekonomiska politiken i fel riktning. Sysselsättningen fortsätter att stiga Olika indikatorer talar för att sysselsättningen fortsätter att stiga relativt kraftigt . Till exempel var antalet nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingarna högre än , enligt AMS statistik. Uppgifterna bekräftas av att antalet lediga jobb i SCB:s företagsbaserade konjunkturstatistik steg . Till detta kommer att företagen i KI:s barometrar anger att sysselsättningen stigit och att uppgången kommer att fortsätta, framför allt gäller det företagen i byggsektorn och den privata tjänstesektorn. hävdar i sin motion att regeringen inte på långa vägar når sysselsättningsmålet eller målet om en öppen arbetslöshet om , trots idogt trixande med såväl statistik som budgetmedel. Även och kritiserar regeringen för att inte nå målen inom arbetsmarknadspolitiken. Moderata samlingspartiet påstår i sin motion att regeringen saknar sysselsättningspolitik samt att den dessutom saknar ambitionen att presentera en samlad strategi som leder till en varaktig höjning av sysselsättningen. De arbetsmarknadspolitiska målen ligger fast Regeringens delmål på vägen mot det långsiktiga målet om full sysselsättning är att minska den öppna arbetslösheten till samt höja den reguljära sysselsättningsgraden till . Arbetslöshetsmålet, som sattes upp 1996, nåddes , och arbetslösheten låg kvar på i genomsnitt under både 2001 och 2002 men började stiga till följd av lågkonjunkturen, stigande produktivitet i näringslivet och en sjunkande sjukfrånvaro. Sysselsättningsmålet utvecklades väl då sysselsättningsgraden i genomsnitt uppgick till . Därefter har lågkonjunkturen bidragit till att sysselsättningsgraden successivt sjunkit för att åter stiga , till en nivå på . Utskottet vill här klart deklarera att båda målen ligger fast samt att de i hög grad kompletterar varandra. Utskottet tar avstånd från påståenden om att den öppna arbetslösheten statistiskt manipuleras på olika sätt. Det är enligt utskottets mening minst lika viktigt att bekämpa den öppna arbetslösheten som att öka sysselsättningen. Människor som tvingas ut i öppen arbetslöshet riskerar att permanent hamna utanför arbetsmarknaden, vilket i förlängningen leder till att arbetskraftsutbudet och sysselsättningen minskar. Utskottet vill också klart avvisa Moderata samlingspartiets påståenden om att regeringen skulle sakna en samlad strategi för att öka sysselsättningen. Tvärtom är det så att regeringen mycket medvetet genomfört ett brett spektrum av åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet, höja sysselsättningen och pressa ned arbetslösheten. Det är också enligt utskottets mening tydligt att det omfattande sysselsättningspaket som regeringen presenterade i budgetpropositionen tillsammans med den goda konjunkturen nu börjar ge effekt på arbetsmarknaden. I takt med att sysselsättningen stiger ökar emellertid även utbudet av arbetskraft - människor som varit sjukskrivna går tillbaka till arbetet som många som studerar söker sig ut på arbetsmarknaden när antalet jobb ökar. Detta innebär att arbetslösheten inte sjunker lika snabbt som sysselsättningen stiger. Många som varit arbetslösa länge kommer därför fortfarande att ha svårt att hitta ett jobb trots att efterfrågan på arbetskraft stiger. Nya åtgärder för att ytterligare pressa ned arbetslösheten Enligt utskottets mening krävs därför fortsatta åtgärder för att pressa ned arbetslösheten. Det är också viktigt att åtgärderna riktas mot dem som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden - långtidsarbetslösa, ungdomar, svenskar med invandrarbakgrund och funktionshindrade. Regeringen föreslår också i vårpropositionen ytterligare åtgärder som komplement till höstens stora sysselsättningspaket. Till exempel föreslår regeringen omfattande satsningar på företagande och bättre integration för att öka sysselsättningen i den svenska ekonomin. Utskottet behandlar dessa förslag längre fram i betänkandet. De viktigaste åtgärderna inom arbetsmarknadsområdet presenteras i punkterna nedan: Ytterligare 11 000 platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen inrättas. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen utökas de arbetsmarknadspolitiska programmen med 11 000 platser . Dessutom omprioriteras befintliga resurser. Arbetsmarknadsutbildningen prioriteras framför andra utbildningar. Utbildning ska främst ges inom de områden där det finns brist på eller risk för brist på arbetskraft. Ytterligare 2 000 sysselsatta med lönebidrag. För att öka sysselsättningen bland funktionshindrade personer föreslår regeringen att 2 000 nya platser med lönebidrag införs och hela 2007. Ytterligare 250 anställningar för generationsväxling i staten. I budgetpropositionen satsades för att tidigarelägga anställningar i statliga myndigheter med upp till 1 000 personer . Regeringen föreslår nu att myndigheterna får anställa ytterligare 250 personer för generationsväxling fram till . Ytterligare 150 nya arbeten i kultursektorn. Den satsning om 650 nya arbetstillfällen för att ta hand om de statliga kulturinstitutionernas samlingar som aviserades i budgetpropositionen utökas med ytterligare 150 arbetstillfällen från . Plusjobb till pension för 60-åringar. 60-åringar med plusjobb ges möjlighet att fortsätta med plusjobbet tills de har fyllt . Krav på finansieringsbidrag vid arbetspraktik avskaffas på försök. Ytterligare 1 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning inrättas. Regeringens satsning på kvalificerad yrkesutbildning, s.k. KY, utökas med ytterligare 1 000 platser t.o.m. . Särskilda åtgärder riktas mot ungdomarna För att minska ungdomsarbetslösheten och öka ungdomarnas möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden föreslår regeringen dessutom ett antal åtgärder särskilt riktade mot ungdomarna. Till exempel utökas fr.o.m. de 20 000 s.k. plusjobben i den offentliga sektorn med ytterligare 1 000 platser, speciellt riktade mot ungdomar. Det allmänna anställningsstödet för arbetslösa ungdomar förlängs till att gälla även . För att göra det lättare för ungdomar att söka jobb i hela landet får ungdomar mellan möjlighet till ersättning för resekostnad vid jobbintervjuer. Den folkhögskoleutbildning om 500 platser för arbetslösa ungdomar som inrättades 2005 förlängs till 2007 och genomförs en satsning om för att etablera lärlingsutbildningar. Dessa resurser riktas framför allt mot 20 kommuner som har en hög andel gymnasieelever som saknar slutbetyg från de yrkesinriktade programmen. För att uppmuntra kommunerna att erbjuda ungdomar sommarjobb av olika slag satsas . Regeringen räknar med att den stigande sysselsättningen i kombination med höstens sysselsättningspaket och de kompletteringar som föreslås i vårpropositionen leder till att den öppna arbetslösheten sjunker till . Därmed skulle arbetslöshetsmålet kunna nås , om man utgår från SCB:s tidigare definition av arbetslöshet. SCB införde en ny definition av arbetslöshetsbegreppet. När regeringen formulerade arbetslöshetsmålet gjordes det utifrån den tidigare definitionen. Enligt SCB:s beräkningar ligger arbetslösheten enligt den nya definitionen omkring en halv procentenhet högre än den gamla definitionen, utan att den underliggande arbetslösheten förändrats. Ökad rörlighet och bättre matchning Enligt utskottets mening är det viktigt att nu när arbetsmarknaden tar fart och sysselsättningen stiger vidta åtgärder som ökar arbetskraftens rörlighet samt förbättrar matchningen mellan arbetssökande och nya jobb. Detta är bl.a. viktigt för att förhindra att det uppstår brist på olika delar av arbetsmarknaden. Risken är annars att tillväxten och sysselsättningsuppgången blir lägre än förväntat. Regeringen presenterade i budgetpropositionen ett antal åtgärder för att förbättra förmedlingsverksamheten och öka rörligheten. Ytterligare åtgärder presenteras i vårpropositionen, däribland det tidigare redovisade förslaget om reseersättning för ungdomar vid jobbintervjuer. Regeringen anger också i vårpropositionen att kravet som finns på arbetslösa att de efter 100 dagars arbetslöshet ska utöka det yrkesmässiga valet och det geografiska sökområdet måste tillämpas systematiskt och enhetligt runtom i landet. En viktig del i strategin för att öka sysselsättningen och nå de arbetsmarknadspolitiska målen är att vidta åtgärder som förbättrar integrationen i samhället. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland utrikes födda uppgick , vilket är betydligt lägre än sysselsättningsgraden för svenskfödda. Dessutom är utrikes födda personer överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. Skillnaderna mellan olika grupper av invandrare är emellertid stora. Det är enligt utskottets mening väsentligt att sysselsättningen i dessa grupper stiger. Betydelsen av att sysselsättningsgraden bland de utrikes födda stiger framgår enligt utskottets mening tydligt av de beräkningar som () presenterade i sin lönebildningsrapport . Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan svenskfödda och utlandsfödda är . Skulle denna skillnad halveras skulle antalet personer i arbetskraften öka med ytterligare drygt 90 000 personer, enligt KI. I absoluta tal skulle sysselsättningen vara omkring 110 000 personer högre jämfört med en trendmässig förbättring. Detta skulle i sin tur stärka de offentliga finanserna med , räknat i dagens penningvärde. Nya åtgärder i vårpropositionen Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att öka integrationen på arbetsmarknaden och i vårpropositionen presenteras ytterligare åtgärder riktade mot kvinnor och män med utländsk bakgrund. De viktigaste redovisas i punkterna nedan: Snabb etablering av nyanlända invandrare. startas en försöksverksamhet där får ett sammanhållet ansvar för att snabbt etablera nyanlända kvinnor och män på arbetsmarknaden. Försöksverksamheten med arbetsplatsintroduktion som bedrivits i 20 kommuner införlivas i den ordinarie verksamheten. Möjligheterna för invandrade svenskar att driva företag förbättras genom att och får extra 2007 och 2008. Kompletterande utbildning och validering. För att komplettera utbildningen av utländska akademiker genomförs en satsning på lärarutbildning för 300 studenter samt ett pilotprojekt med tvåårig kompletteringsutbildning för 30 jurister med utländsk examen. Den högre praktiska förvaltningsutbildningen förlängs och Verket för högskoleservice får extra resurser för att förbättra valideringen av utländska gymnasiebetyg. Vid sidan av dessa åtgärder avser regeringen att också förstärka antidiskrimineringsarbetet. Bland annat ska tillsynen av diskrimineringslagstiftningen förbättras, bidraget till antidiskrimineringsbyråerna utökas och ett försök med avidentifierade ansökningshandlingar genomföras. Lagen om allmän platsanmälan ska ses över. anmäls bara en tredjedel av alla lediga platser till arbetsförmedlingen, vilket missgynnar människor med begränsat kontaktnät. Kommuner som tar emot dem som fått permanent uppehållstillstånd till följd av den tillfälliga asyllagen får extra resurser. Alliansen föreslår i sin gemensamma motion och i sina respektive partimotioner åtgärder på integrationsområdet. Enligt utskottets mening är en del av åtgärderna sådana som regeringen redan arbetar med eller föreslår i vårpropositionen, som t.ex. validering av invandrares utbildning och yrkeserfarenhet, språkundervisning och olika förbättringar i antidiskrimineringsarbetet. Mindre undanträngning av plusjobb Såvitt utskottet kan utläsa i oppositionens olika motioner motsätter de sig merparten av det sysselsättningspaket som regeringen föreslog i budgetpropositionen och kompletterar i vårpropositionen. De arbetsmarknadspolitiska programmen bör enligt oppositionen kraftigt reduceras och plusjobben ersättas med nystartsjobb som riktas mot det privata näringslivet. Plusjobben avfärdas med motiveringen att de är inriktade mot den offentliga sektorn samt att undanträngningen av andra jobb är stor. Utskottet har svårt att förstå alliansens argument. Systemet med plusjobb har inriktats mot den offentliga sektorn, bl.a. för att såväl praktik som forskning visar att risken för undanträngning av jobb generellt sett är mindre i den offentliga sektorn än i den privata. Därför finns det skäl att misstänka att undanträngningen av jobb är större i oppositionens nystartsjobb än i plusjobben. Vidare ser utskottet med stor oro på alliansens förslag om kraftiga neddragningar av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Det är mycket viktigt för den långsiktiga sysselsättningsutvecklingen att kraftfullt bekämpa arbetslösheten, bl.a. för att förhindra att långvarigt arbetslösa permanent slås ut från arbetsmarknaden. Utifrån utskottets synvinkel är dessutom förutsättningarna just nu mycket goda för att stimulera och vidta stödåtgärder för att förstärka uppgången i sysselsättningen, minska arbetslösheten och höja det långsiktiga arbetskraftsutbudet. Det finns lediga resurser i ekonomin, inflationen är låg och lönebildningen fungerar relativt väl. Dessutom är de offentliga finanserna starka och överskottet i bytesbalansen stort. I alliansens gemensamma motion föreslås vidare att () ska reformeras i grunden, vilket bl.a. innebär att verksamheten kraftigt ska bantas. föreslås att arbetsförmedlingen i viss mening privatiseras, genom att privata arbetsförmedlingar och bemanningsföretag i större utsträckning än ska ersätta den statliga förmedlingen. Samma förslag förs fram i de olika partimotionerna. Det är utskottets fasta övertygelse att förslagen om kraftiga neddragningar av AMS verksamheter och satsningar på privata förmedlingar allvarligt skulle försämra situationen för många arbetslösa, inte minst för de människor som bor i områden och regioner där efterfrågan på arbetskraft är svag. Förslagen riskerar att leda till att de redan nu stora geografiska skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet blir än större. Oppositionens besparingar slår mot redan arbetslösa Oppositionen föreslår i den gemensamma motionen och i partimotionerna omfattande besparingar på det arbetsmarknadspolitiska området, dels genom neddragningar av de arbetsmarknadspolitiska stöden, dels genom en omläggning av arbetslöshetsförsäkringen i kombination med stora försämringar i ersättningsnivåerna. Enligt utskottets mening innebär förslagen om sänkta ersättningar i arbetslöshetsförsäkringen att den ekonomiska situationen för många arbetslösa kraftigt försämras. Sammantaget innebär också förslagen en omfattande nedmontering av den svenska arbetsmarknadspolitiken, vilken i sin förlängning hotar att permanenta arbetslösheten på en hög nivå och minska möjligheter att flexibelt utnyttja globaliseringens möjligheter. Det är utskottets fasta övertygelse att behöver en väl utbyggd arbetslöshetsförsäkring och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik för att klara de utmaningar, men också dra nytta av de fördelar, som globaliseringen skapar. Sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen innebär enligt utskottets mening att lönerna för de lägst avlönade på arbetsmarknaden pressas ned ytterligare, med vidgade klyftor i samhället och negativa välfärdseffekter som följd. Detta är enligt utskottets mening inte rätt väg att gå om man som majoriteten vill stärka framtida konkurrenskraft och förbättra välfärden. Utskottet återkommer till arbetslöshetsförsäkringen under avsnittet Välfärd och rättvisa nedan. Åtgärder för att halvera sjukfrånvaron En annan viktig del i politiken för att öka sysselsättningen och öka arbetskraftsutbudet är att minska sjukfrånvaron. Sjukfrånvaron innebär ett stort lidande för dem som drabbas men också höga kostnader för samhället, kostnader som tränger undan andra viktiga välfärdssatsningar. I oppositionens motioner presenteras olika förslag för att minska frånvaron, varav några ligger i linje med de åtgärder regeringen genomfört eller arbetar med.