bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — I samma motion yrkande 28 anförs, rörande svenskt bistånd till , bl.a. att biståndets fokus bör flyttas österut, från östra strandstater till det nära och till de demokratiska krafterna i , samt att östbiståndet bör ha en tydlig inriktning på att stödja smittskyddsarbete. utvecklingssamarbete med har från början inriktats på närområdet. Samarbetet har huvudsakligen varit fokuserat på , , , , och , och också på . I den tidigare nämnda propositionen 2000/01:119 i omvandling - utvecklingssamarbete med föreslår regeringen, i ljuset av det förestående EU-medlemskapet för , , och , att geografiskt fokus i det svenska utvecklingssamarbetet skall skifta från dessa länder till länder längre österut, särskilt mot , vilket ställde sig bakom. Utskottet menar dock att även vad gäller bör insatserna kunna breddas. De nuvarande svenska insatserna i är främst inriktade på stöd för demokrati och mänskliga rättigheter och kanaliseras huvudsakligen via enskilda organisationer. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U303 (m) yrkande 28 kan besvaras. Ett flertal motioner behandlar funktionshindrades situation i och särskilt i de länder som har ansökt om medlemskap i . I tre av dessa motioner är yrkandena likalydande. Det gäller motion 2001/02:U218 (fp) yrkande 1-3, motion 2001/02:U298 (s) yrkande 1-3 samt motion 2001/02:U340 (kd) yrkande 1-3. I yrkande 1 i motionerna begärs ett tillkännagivande om vad i motionerna anförs om de funktionshindrades villkor i . Vad gäller yrkande 2 i motionerna anförs att de funktionshindrades situation i skall granskas vid dessa länders ansökningar om EU-medlemskap. I motionernas yrkande 3 anför motionärerna att bör bistå kandidatländerna med kunskap inför det förändringsarbete angående de funktionshindrades villkor som måste ske i . I motionerna 2001/02:U261 (m) och 2001/02:U302 (c) yrkande 1 anförs att de funktionshindrades situation skall granskas vid dessa länders förhandlingar om EU-medlemskap. Inledningsvis i denna del vill utskottet framhålla att processen fram till ett EU-medlemskap i sig själv är en väg mot att förbättra situationen för funktionshindrade personer i kandidatländerna. Detta genom att länderna i sin anpassning till EU måste uppfylla kriterier för upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna. Ekonomisk tillväxt i kandidatländerna ger också större möjligheter till förbättringar. Utskottet konstaterar att kandidatländernas framsteg i processen utvärderas av Kommissionen vad gäller uppfyllandet av de så kallade politiska Köpenhamnskriterierna. Det är av särskild vikt, menar utskottet, att de inkluderar respekten för de mänskliga rättigheterna för alla medborgare, även medborgare med funktionshinder. Utskottet vill även framhålla att förhandlingarna om medlemskap innebär att kandidatländerna förklarar sig villiga att anta EU:s hela regelverk. Därmed accepterar kandidatländerna också de bestämmelser som reglerar handikappfrågor inom EU. Det måste dock framhållas att det mesta av politiken vad gäller funktionshindrade beslutas på nationell nivå. Det bör i sammanhanget uppmärksammas, menar utskottet, att stöd till särskilt utsatta grupper i samhället, såsom funktionshindrade, misshandlade kvinnor, institutionaliserade barn samt kvinnor och barn som utsatts för sexuell exploatering genom exempelvis människohandel, ges särskild uppmärksamhet i betänkandet 2000/01:UU9 (prop. 2000/01:119 i omvandling - utvecklingssamarbete med ). Bilaterala svenska insatser till förmån för funktionshindrade genomförs främst i de baltiska staterna. Handikappfrågor bör enligt utskottets uppfattning betraktas som en integrerad del i utvecklingsplaneringen för varje land. Utskottet har inhämtat att ett projekt i , där deltar, syftar till att utveckla en modell för kommunbaserat socialt arbete för att minska antalet personer med fysiska eller mentala funktionshinder som är hänvisade till ett liv på institution. Målet är att barn och vuxna med funktionshinder skall kunna integreras i samhället. Utskottet har även erfarit att i går svenskt stöd bl.a. till ett projekt som skall förbättra rehabiliteringskompetensen på ett neurologiskt centrum i Haapsalu. Det långsiktiga målet är att förbättra kvaliteten på behandling och vård av personer med fysiska funktionshinder i landet. Insatser genomförs också av organisationer som Svenska handikapporganisationers internationella biståndsförening (SHIA) och (). Utanför kretsen av kandidatländer genomförs olika projekt för att förbättra situationen för funktionshindrade även i . Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U218 (fp) yrkandena 1-3, 2001/02:U261 (m), 2001/02:U298 (s) yrkandena 1-3, 2001/02:U302 (c) yrkande 1 och 2001/02:U340 (kd) yrkandena 1-3 kan besvaras. Motionärerna bakom motion 2001/02:U312 (m) yrkande 2 anför att EU:s kvarvarande restriktioner och antidumpningsåtgärder mot bör avskaffas. Utskottet konstaterar att de restriktioner i EU:s handel med kandidatländerna som regleras i Europaavtalen gradvis håller på att avvecklas för att säkerställa en gradvis infasning till medlemskap. Liberaliseringen sker asymmetriskt, dvs. kandidatländernas skyddstullar är högre än EU:s. Europaavtalen är kompatibla med WTO. I Europaavtalen finns regler om att inga tullar eller kvoter får nyintroduceras eller givna förmåner försämras. Utskottet vill framhålla att för handel med industriprodukter - med undantag för textilier och EKSG-produkter - avskaffades i princip tullar och kvoter när avtalen trädde i kraft. I vissa fall tillämpar avtalet en tioårig övergångsperiod, men därefter råder frihandel. För gäller frihandel direkt. För gäller en fyraårig övergångsperiod från avtalets ikraftträdande. För och för gäller en sexårig övergångsperiod från avtalets ikraftträdande. När det gäller jordbruksprodukter kan utskottet konstatera att frihandel inte gäller inom detta område. Parterna ger i stället varandra koncessioner - tullsänkningar eller förmånskvoter - för ett antal produkter. Dessa produkter specificeras i varulistor i bilagor och protokoll till avtalen. Dessa listor är asymmetriskt utformade för att ge kandidatländerna möjlighet att exportera vissa av sina jordbruksprodukter till EU. Förhandlingar om nya koncessioner för handeln med jordbruksprodukter respektive för bearbetade jordbruksprodukter, fisk samt vin och sprit sker successivt. De varor som är aktuella listas i speciella tilläggsprotokoll till avtalet. Dessa listor förhandlades klart och en ny förhandlingsrunda kunde påbörjas . pågår förhandlingar om nya koncessioner för fisk och fiskprodukter. Vad gäller antidumpning tillämpar EU strafftullar på olika varor gentemot länderna i . genomförde EU en förändring för som innebar att exportföretagen, efter ansökan hos kommissionen, kunde få s.k. marknadsekonomistatus om vissa ekonomiska villkor uppfyll utvidgades denna möjlighet till att även omfatta exportörerna i . Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att i regel verkar aktivt mot att tillämpa antidumpningsinstrumentet. Det är utskottets uppfattning att även framgent aktivt bör agera mot tillämpning av detta instrument. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U312 (m) yrkande 2 kan besvaras. I motionerna 2000/01:U509 (m) yrkande 4 och 2001/02:U312 (m) yrkande 3 menar motionärerna att det inte får bli fråga om att handeln återregleras på något område om något av de baltiska länderna kommer in som EU-medlem senare än andra. Utskottet konstaterar att det mesta av handeln mellan EU och kandidatländerna är fri i enlighet med Europaavtalen. Någon omfattande återreglering kan det således inte bli frågan om. Skulle det, mot förmodan, visa sig att något baltiskt land inte blir medlem som de övriga kan en diskussion om övergångsåtgärder aktualiseras. Det är dock utskottets ståndpunkt att en intern återreglering kandidatländer emellan i görligaste mån skall undvikas under den övergångsperiod detta blir aktuellt. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2000/01:U509 (m) yrkande 4 och 2001/02:U312 (m) yrkande 3 kan besvaras. Motionärerna bakom motionerna 2000/01:U509 (m) yrkande 5 och 2001/02 U312 (m) yrkande 4 menar att och öppna handel med bör kunna fortsätta när de blir EU-medlemmar. I samma motioner yrkandena 6 respektive 5 samt i motion 2000/01:U512 (kd) yrkande 10 menar motionärerna att EU:s yttre gränsskydd skall utformas med hänsyn tagen till att människors traditionella kontakter, handel och rörlighet inte får inskränkas på ett orimligt sätt. Relationer av olika slag över gränser fyller en funktion som sammanlänkande och stabiliserande. Utskottet vill framhålla att det är ett svenskt intresse att och blir medlemmar i . Det kan de endast bli genom att anta , vilket bl.a. reglerar relationerna med och . Den gemensamma handelspolitiken innebär att nya medlemsländer måste ansluta sig till de avtal med tredje land som EU har. Utskottet har inhämtat att det inom ramen för EU:s Rysslandsrelationer pågår en översyn av unionens politik avseende . Detta arbete sker inom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med och syftar bl.a. till att underlätta att mänskliga och kommersiella kontakter med skall kunna fortsätta att utvecklas även efter det att och träder in i unionen. Avtalet syftar till att etablera ett frihandelsområde mellan och . Utskottet menar att det bör uppmärksammas att och EU-inträde handelsmässigt innebär att nya exportmöjligheter öppnar sig för . Eftersom EU tillämpar lägre MGN-tullar (mest gynnad nation) gentemot än vad och gör kommer villkoren för rysk export, vilket även gäller export från , att förbättras efter dessa länders EU-inträde. Utskottet konstaterar att dagens kandidatländer ställs inför relativt hårda krav att anta med avseende på relationer med tredje land. Bland annat höjs gränsbevakningen österut, och visumregimer med grannländerna måste harmoniseras med . har flera av de aktuella länderna intensiva förbindelser österut, och i många fall är den statsbärande nationella gruppen spridd även öster om landets gränser (t.ex. etniska polacker bosatta i dagens ). Utskottet vill framhålla att de vardagliga kontakterna mellan människor i olika länder är av stort värde. De har en stabiliserande och sammanlänkande verkan. Det är inte rimligt, menar utskottet, att människors traditionella kontakter och rörlighet begränsas när och blir medlemmar i . Därför menar utskottet, när det gäller personers rörlighet, att det är betydelsefullt att inom ramen för finna praktiska lösningar som innebär minsta möjliga avbräck i de väl etablerade kontakterna över gränserna. Även måste bidra i detta arbete, t.ex. genom att modernisera gränsövergångar, förenkla administrativa rutiner och förse Kaliningradbor som så önskar med utrikespass till en rimlig kostnad. Detta är viktigt inte minst för att säkra att kan dra nytta av de positiva effekter som kommer att föra med sig för regionen. Utskottet konstaterar att inom ramen för utvidgningsprocessen har betonat vikten av samarbete och integration även med de östeuropeiska länder som inte är aktuella som kandidatländer. Detta återspeglas även av det faktum att bilaterala utvecklingssamarbete förutom till kandidatländerna även i stor utsträckning går till , och . Vidare noterar utskottet att verkar aktivt i EU-samarbetet för att det skall vara möjligt att inom ramen för EU:s gällande regelverk underlätta de mänskliga och kommersiella kontakterna mellan kandidatländerna och deras grannar i öst. En konkret möjlighet kan vara att utfärda viseringar gällande för upprepade besök (multipla viseringar) för medborgare från t.ex. till . Det är också väsentligt att även kandidatländerna tar sitt ansvar i detta sammanhang, menar utskottet. De normala och vardagliga kontakterna får inte förhindras av omständliga administrativa rutiner eller prohibitiva kostnader för att erhålla viseringar. Regeringen bör särskilt verka pådrivande och bevaka dessa frågor samt göra kandidatländerna uppmärksamma på syn att det gäller för dessa länder att vidta de åtgärder som är möjliga för att underlätta den fria rörligheten för personer inom ramen för gällande regelverk. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2000/01:U509 (m) yrkandena 5 och 6, 2001/02:U312 (m) yrkandena 4 och 5 samt 2000/01:U512 (kd) yrkande 10 kan besvaras. I motionerna 2000/01:U509 (m) yrkandena 7 respektive 2001/02:U312 (m) yrkande 6 menar motionärerna vidare att de svenska stödinsatserna måste utformas med tanke på EU-integrationen av . lade på grundval av betänkande 2000/01:UU9 fast att samarbetet med bl.a. skall syfta till att främja EU-anpassningen i kandidatländerna samt, vad avser , och , att främja systemförändringar och integration i europeiska samarbetsstrukturer. Redan i riksdagsbeslutet om samarbetet med fastställde att det svenska utvecklingssamarbetet skall stödja kandidatländernas EU-integration. Utskottet konstaterar att detta har haft en starkt styrande roll i det hittillsvarande utvecklingssamarbetet med kandidatländerna. är en av de högst prioriterade frågorna för , och utvecklingssamarbetet skall bidra till att underlätta denna process. Det speglar såväl kandidatländernas behov av att få stöd för att underlätta anpassningen till som starka intresse av att kandidatländerna i regionen upptas som medlemmar i . riksdagsbeslut angavs vidare att en prioritering för samarbetet skall vara att på olika sätt stödja och vidare integration i och i europeiska samarbetsstrukturer. Ett viktigt syfte med utvecklingssamarbetet i dessa länder är att motverka nya politiska skiljelinjer i spåren av utvidgningen och bidra till stabilitet och säkerhet i regionen. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2000/01:U509 (m) yrkande 7 och 2001/02:U312 (m) yrkande 6 kan besvaras. I yrkande 13 i motion 2000/01:U509 (m) anförs att EU skall medverka i omställningen av energisystemen i . Utskottet konstaterar inledningsvis att det energipolitiska riksdagsbeslut anges att det är av stort svenskt intresse att minska riskerna med kärnkraften i samt att utveckla ett energisystem kring som är säkert, väl dimensionerat och ekologiskt uthålligt. Vidare framhålls att aktivt skall verka för en integrering av de nationella energisystemen i och . Det s.k. Baltic , dvs. en framtida sammankoppling av elnäten i länderna runt , bedrivs i samarbete mellan elföretagen i regionen. En kontinuerlig dialog om projektet förs mellan industrin och berörda regeringar, bl.a. inom ramen för det nordiska samarbetet och inom det mellanstatliga energisamarbetet i . Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhålla att det svenska bilaterala stödet på energiområdet har inriktats på energieffektivisering och institutionell uppbyggnad inom värmeförsörjningen samt på ett utökat utnyttjande av förnybara energislag. i samarbete med slutfört ett omfattande projekt på fjärrvärmeområdet i samt genomfört projektförberedelser för förbättrad fjärrvärmeservice i och . Utskottet finner att det är av vikt att EU har ställt som krav för medlemskap att kandidatländerna före ett medlemskap gör ett bindande åtagande för avveckling av kärnkraftverk av Tjernobyltyp enligt fastställda tidtabeller. Det rör sig om (), Bohunice () och Kozloduy (). Inom ramen för utvidgningsförhandlingarna har frågan om kärnsäkerhet (för annat än kärnkraft av Tjernobyltyp) lösts genom att en expertgrupp, AQG (), som är kopplad till rådsarbetsgruppen för kärnkraftsfrågor, utarbetat ett antal rekommendationer för kandidatländerna att uppfylla. Svar har inkommit från samtliga kandidatländer, och de har lovat att uppfylla de krav som ställts. Utskottet välkomnar detta. Vidare vill utskottet betona att det svenska bilaterala stödprogrammet på kärnsäkerhetsområdet i bl.a. syftar till att minska sannolikheten för att en kärnkraftsolycka skall inträffa vid något av de sovjetbyggda kärnkraftverken. Det syftar även till att sätta in sådana åtgärder att uppenbara säkerhets- och strålskyddsrisker undanröjs i de reaktoranläggningar som av energibalansskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoende säkerhets- och strålskyddsmyndigheterna. Sammanlagt har ca anslagits för bilaterala insatser för detta ändamål . Det svenska stödet har framför allt varit inriktat på säkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverket . beslut att stänga den ena reaktorn innebär att det svenska stödarbetet vid alltmer kommer att koncentreras på avvecklings- och avfallsfrågor. Vid en givarkonferens mobiliserades till en av Europeiska () förvaltad fond till stöd för avvecklingen av ena reaktor. bidrag till fonden är . gör även vissa säkerhetshöjande insatser i , såväl vid Sosnovy utanför som vid Kola kärnkraftverk. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U509 (m) yrkande 13 kan besvaras. Motionärerna bakom motion 2000/01:U512 (kd) yrkande 9 menar att det från EU:s sida är nödvändigt att ge högre prioritet till säkerställandet av gränsskydd och till uppbyggnad av effektiva polismyndigheter i kandidatländerna. Utskottet vill understryka att det i enlighet med Köpenhamnskriterierna av kandidatländerna krävs att de kan uppvisa en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt och skydd för minoriteter innan ett medlemskap i unionen kan komma att bli aktuellt. Inom det asyl- och migrationspolitiska området krävs också en fullständig tillämpning av . Utskottet vill även betona att mycket av det bistånd som riktas till kandidatländerna syftar till att dessa skall kunna uppnå den institutionella stabilitet, främst vad avser gränskontroll-, tull- och polismyndigheter samt hantering av flyktingar, som krävs för medlemskap. Utskottet konstaterar att mycket har gjorts inom området rättsliga och inrikes frågor (RIF) för att bygga upp en fungerande kapacitet i kandidatländerna. Samtliga kandidatländer ansågs i kommissionens yttranden vara svaga i rättsliga och inrikes frågor. Mot bakgrund härav och med hänsyn till områdets centrala betydelse för bl.a. rättsstatskriteriet förklarade justitie- och inrikesministrarna tidigt att de avsåg att spela en aktiv roll i utvidgningsprocessen. Utskottet noterar att det har tagits flera initiativ i utvidgningsprocessen inom området. Sålunda slöts vid en föranslutningspakt mot organiserad brottslighet mellan kandidatländerna och medlemsländerna. Pakten är en politiskt men inte rättsligt bindande överenskommelse och innehåller ett antal principer om åtgärder för att förbättra samarbetet i kampen mot internationell brottslighet. Vidare har rådet antagit en gemensam åtgärd om en kollektiv utvärderingsmekanism. En särskild rådsarbetsgrupp bestående av experter från medlemsländerna bistår rådet och kommissionen med utvärderingar av kandidatländerna inom RIF-området. I detta arbete deltar således inte kandidatländerna. Expertrapporterna är avsedda att utgöra ett stöd för rådet under de kommande förhandlingarna på området rättsliga och inrikes frågor. Mot bakgrund av den vikt som läggs vid de rättsliga och inrikes frågorna tog regeringen initiativ till ett intensifierat institutionellt samarbete på rättsområdet med främst , och för att underlätta för dessa stater att bli medlemmar i . Inom EU bedrivs ett omfattande arbete mot organiserad brottslighet. En särskild handlingsplan mot den organiserade brottsligheten antogs av och godkändes av vid dess möte i . Handlingsplanen innehåller politiska riktlinjer och särskilda rekommendationer till rådet (rättsliga och inrikes frågor) att vidta en rad åtgärder som spänner över ett vitt fält. Vid sitt möte i gav i uppdrag åt att förstärka åtgärderna mot den organiserade brottsligheten med beaktande av de utökade möjligheter i detta hänseende som Amsterdamfördraget ger. Uppdraget återfinns i en handlingsplan för genomförande av Amsterdamfördraget, den s.k. Wienhandlingsplanen. Initiativen på detta område har sedan ytterligare förstärkts genom det beslut om upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som fattades av vid dess möte i under det finska ordförandeskapet . Stats- och regeringscheferna enades om politiska riktlinjer och prioriteringar i 62 punkter som utgår från och vidare utvecklar Wienhandlingsplan. I enlighet med en rekommendation handlingsplan har inrättat en sektorsövergripande arbetsgrupp mot den organiserade brottsligheten. En av gruppens huvuduppgifter är att genomföra de riktlinjer och rekommendationer som finns i handlingsplanen. Arbetsgruppen har utarbetat en ny sammanhållen strategi för det fortsatta arbetet med att förebygga och bekämpa den organiserade brottsligheten. Strategin antogs av . Särskilda insatser görs också för att höja kvaliteten såväl på rättskipningen som på de rättsvårdande myndigheterna i olika kandidatländer. Utskottet konstaterar att under det svenska ordförandeskapet kunde förhandlingsdelen om rättsliga och inrikes frågor avslutas med , , och . Vidare verkar unionens institutioner och medlemsländer också aktivt för att kandidatländerna skall involveras i stärkandet av EU:s konfliktförebyggande arbete och krishanteringsförmåga. Utskottet menar att detta inte minst är viktigt vad gäller den civila sidan. Utskottet vill framhålla att under ordförandeskapet i arbetsgruppen gränskontrollgruppen lade fram ett initiativ om människohandel. Initiativet innehåller förslag till flera åtgärder: sammanställning av s.k. bästa metoder, utbildning av personal vid gränskontroll och vid beskickningarnas visumavdelningar samt sammanställning av nationella kontaktpunkter för informationsutbyte. Utbildningen kommer att inkludera även kandidatländerna. Som en följd av händelserna i har gränskontrollfrågorna kommit alltmer i fokus. Medlemsländerna i EU är överens om att förstärka det operativa gränskontrollsamarbetet, och inrättades som en tillfällig lösning ett forum för gränsfrågor där varje ordförandeskap skall inbjuda de operativa cheferna för medlemsstaternas gränskontrollmyndigheter för samråd inom ramen för styrkommittén för frågor som rör invandring, gränser och asyl. Kandidatländerna kommer att inbjudas till samråd en gång . Utskottet vill för sin del instämma i motionärernas uppfattning att det är utomordentligt viktigt för EU att bekämpa den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten. Att såväl brottsligheten som kvaliteten på brottsbekämpningen och rättskipningen i kandidatländerna måste ägnas särskild uppmärksamhet är enligt utskottets mening tydligt. Utskottet kan emellertid konstatera att det inom EU pågår ett omfattande arbete för att bekämpa den organiserade brottsligheten såväl inom unionen som i kandidatländerna. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U512 (kd) yrkande 9 kan besvaras. I motion 2001/02:U334 (s) yrkas att regeringen skall verka för att visumbestämmelserna för resor till och från förenklas och förbilligas. Utskottet vill inledningsvis framhålla att frågan om de höga viseringsavgifterna och de komplicerade procedurerna för att erhålla visering till tillbaka är en återkommande punkt på dagordningen i de bilaterala mötena mellan och . Utskottet konstaterar att under det att tillträde till avsevärt underlättat ryska medborgares möjligheter att inte bara besöka utan även många andra länder i , har de ryska procedurerna för att erhålla visering och de långa handläggningstiderna avsevärt komplicerat möjligheterna för svenska medborgare att besöka . Långa handläggningstider leder bl.a. till att sökanden tvingas betala olika snabbhetsavgifter. Harmonisering av viseringspolitiken inom EU fortgår, konstaterar utskottet. Tredje länders (utom kandidatländernas) viseringsregler gentemot EU:s enskilda medlemsstater är dock i allt väsentligt fortfarande en bilateral angelägenhet. Även andra medlemsstater inom EU brottas i varierande utsträckning med likartade problem. Viseringssamarbetet mellan och grundas på ett avtal .