bet · GT01UbU13 · 2006-04-20 00:00:00 — Enligt förordningen om fristående skolor får meddela närmare föreskrifter som behövs om innehållet i en ansökan om rätt till bidrag. Utskottet är inte berett att förorda någon annan ordning. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om konfessionella fristående skolor med hänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående lagstiftningsarbete. Jämför reservationerna 10 (m), 11 (fp), 12 (kd) och 13 (v). anser i motion 2005/06:Ub532 yrkande 11 att undervisningen i skolor med konfessionell inriktning skall vara allsidig, men att skolorna också skall ha rätt att ha konfessionella inslag, t.ex. morgonbön eller koranstudier. I motion 2005/06:Ub312 (fp) ifrågasätter motionärerna att offentliga medel används för att fostra och utbilda i en tro när det står klart att konfession och svensk läroplan inte går att förena. I motionerna 2005/06:K398 (kd) yrkande 4 och 2005/06:Ub449 (kd) hänvisar motionärerna till att Utbildnings- och i ett utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. lagt fram ett förslag som i praktiken innebär att alla friskolor utom de med konfessionell undervisning skall omfattas av den allmänna finansieringen, och man menar att om förslaget blir verklighet kommer regeringen att göra sig skyldig till uppenbar diskriminering och allvarliga konventionsbrott. Motionärerna menar att det inte skall inrättas en ny skolform för konfessionella skolor. föreslår i motion 2005/06:Sf336 yrkande 30 att skall avslå ansökan om bidrag till fristående konfessionella skolor eftersom de motverkar skolans syfte som en mötesplats för barn och elever med olika bakgrund och erfarenheter. Motsvarande förslag finns i motion 2005/06:Ub398 (v) yrkande 3. I motionerna 2005/06:Ub329 (s), 2005/06:Ub526 (s) och 2005/06:Ub536 (s) anser motionärerna att tillsynen över de konfessionella friskolorna bör öka, bl.a. vad gäller riskerna med segregation, utanförskap och upprätthållande av religionsfriheten. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet behandlade yrkanden om konfessionella fristående skolor senast i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet ansåg då att inte borde göra något särskilt uttalande med anledning av liknande motionsyrkanden. Utskottet har ingen annan uppfattning , men vill - liksom tidigare - påpeka att fristående skolor, såväl på grundskolenivå som på gymnasienivå, enligt gällande regler i skollagen skall svara mot allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet (9 kap. 2 och 8 §§). I samma lagrum stadgas att en fristående skola, som uppfyller de krav som ställs i fråga om bl.a. värdegrunden, får ha en konfessionell inriktning. När det gäller yrkandena om framtida reglering av konfessionella skolor i skollagen hänvisar utskottet till det pågående lagstiftningsarbetet. Liknande yrkanden angående tillsyn av konfessionella skolor har behandlats i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet pekade då på att regeringen i proposition 1995/96:200 Fristående skolor m.m. understrukit att i sin tillsyn av fristående skolor särskilt borde ge akt på om skolan bedriver sin verksamhet i enlighet med skollagens och läroplanens värdegrund och allmänna mål. Utöver ordinarie inspektioner fick verket i uppdrag av regeringen att genomföra en särskild inspektion. överlämnade rapporten av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande (dnr 54-2003:2372). samlade bedömning i rapporten visade att skolornas verksamhet inte stred mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för all utbildning inom det offentliga skolväsendet. Yrkanden om tillsyn av fristående skolor i övrigt behandlas nedan under rubriken av fristående skolor. Ersättningsfrågor för fristående skolor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om beräkningsunderlag för ersättning, införande av den s.k. riksprislistan, momsregler och tillsättande av en utredning om en utredning om ett nytt bidragssystem. Vidare bör yrkandena om att bidragen bör prövas i allmän förvaltningsdomstol avslås. Jämför reservationerna 14 (m, fp, kd, c), 15 (m, fp), 16 (m, fp, kd, c), 17 (kd, c) och 18 (m, fp, kd, c, mp) samt särskilt yttrande 4 (v). framställer i motion 2005/06:Ub342 ett antal förslag vad gäller ersättningen till fristående skolor. I yrkandena 4 och 8 menar man att kommunernas beräkningsunderlag för att fastställa bidragsbeloppet till fristående skolor ofta är till skolornas nackdel och därför snedvrider konkurrensen mellan fristående skolor och kommunala skolor. Man menar att med dagens ersättningssystem är de fristående skolorna beroende av kommunledningens välvilja i fråga om hur stor ersättningen per elev skall bli. I yrkande 5 pekar man på osäkerheten kring kommunernas ersättning för lokalkostnader. Kostnaderna varierar kraftigt mellan kommuner och skolor och hur hyrorna sätts och fördelas skiljer sig från kommun till kommun. I yrkande 10 menar att en riksnorm för ersättningsnivån för fristående grundskolor bör införas. En sådan norm skall kunna ligga till grund för överenskommelser mellan kommun och skola och användas vid eventuella tvister. I motion 2005/06:Ub353 (m) föreslås att ersättningen för fristående skolor skall vara densamma som för kommunala skolor och att kommunernas möjlighet att kompensera sig för de s.k. skolpliktskostnaderna tas bort. I motion 2005/06:Ub524 (s) framhåller motionären att kommunerna bör ha en möjlighet att ta ut en merkostnad när man fördelar bidragen till fristående skolor eftersom man har det yttersta ansvaret för och skyldigheten att ordna undervisning för alla. och vill återinföra riksprislistan för ersättning till fristående skolor. I motion 2005/06:Ub342 yrkande 9 menar att genom riksprislistan garanteras eleverna att gymnasieskolorna långsiktigt kan planera verksamheten. pekar i motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 48 och 2005/06:Ub344 yrkande 54 på att sedan riksprislistan avskaffades har osäkerheten om fristående grundskolors och gymnasieskolors ersättning från kommunerna ökat. Oklarheten om vilken ersättning kommunen skall lämna är stor och skillnaderna mellan godkända friskolors ekonomiska villkor har ökat. menar i motion 2005/06:Ub342 yrkande 3 att friskolorna missgynnas i förhållande till de kommunala skolorna eftersom de fristående skolorna ofta får en lägre - eller ingen - ersättning för kostnaderna för moms. För de kommunala skolorna är tjänsteproduktionen momsbefriad. föreslår i motion 2005/06:Ub532 yrkande 6 att det skall tillsättas en statlig utredning för att utarbeta ett nytt bidragssystem till de fristående skolorna som så långt som möjligt garanterar likvärdiga villkor för kommunala och fristående skolor. , föreslår att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. pekar i motion 2005/06:Ub342 yrkande 11 på att en kommuns bidragsbeslut till en fristående skola kan undanröjas genom laglighetsprövning om det anses oskäligt. Däremot kan en sådan prövning inte leda till att ett nytt bidragsbelopp fastställs av domstolen. Det innebär att kommuner som vill motverka en fristående skola helt eller delvis kan fatta ett nytt olagligt beslut om en för låg bidragsnivå. framhåller i motion 2005/06:Ub532 yrkande 7 behovet av att kunna få ersättningens storlek fastlagd av domstol. menar i motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 49 och 2005/06:Ub344 yrkande 55 att en sådan ändring av möjligheterna att överklaga skulle skapa större rättvisa för de fristående skolorna. I motion 2005/06:Ub303 (mp) framställs motsvarande förslag om möjligheten till förvaltningsbesvär. I motion 2005/06:Ub317 (mp) yrkande 2 föreslås att fristående huvudmän som anordnar individuellt program skall kunna överklaga ersättningsnivån genom förvaltningsbesvär. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Vad gäller yrkanden om beräkningen av ersättningen till fristående skolor och om införandet av en riksprislista vill utskottet anföra följande. Utskottet behandlade frågor om bidrag till fristående skolor senast i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet framhöll då att det var viktigt att principen att likvärdiga och rättvisa villkor skall gälla för alla skolor oavsett huvudman upprätthölls. Utskottet har ingen annan uppfattning . Reglerna om fördelning av resurser till finns i 9 kap. 6 § skollagen. Där stadgas att för varje elev som genomgår utbildning motsvarande den som ges i lämnas bidrag av hemkommunen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Utskottet förutsätter, liksom i betänkande 2003/04:UbU4, att kommunerna utvecklar regler för resursfördelningen på grundskolenivån som är rimliga. En prislista på nationell nivå för kan utskottet inte förorda eftersom förutsättningarna för skolverksamheten är alltför skiftande mellan olika kommuner. När det gäller ersättningssystemet för fristående gymnasieskolor regleras detta i 9 kap. 8 a § skollagen. Där stadgas att om utbildningen i bidragshänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. Paragrafens lydelse beslutades (prop. 2001/02:35, bet. 2001/02:UbU7, rskr. 184) och utskottet ansåg att det nya bidragssystemet, bättre än vad riksprislistan gjort, borde kunna garantera att likvärdiga och rättvisa ekonomiska villkor skulle gälla för kommunala och fristående gymnasieskolor. Utskottet har fortfarande denna uppfattning. Vidare beslutade (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:UbU1) att, för det fall elevens hemkommun inte anordnar det aktuella programmet, ersättning alltid skall utgå med det belopp som har föreskrivits av regeringen eller den myndighet regeringen bestämt. har utfärdat en sådan föreskrift (SKOLFS 2006:9). Utskottet vill också peka på att , som de nya bidragsreglerna för fristående gymnasieskolor beslutades, gjorde ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att det utarbetades ett system för redovisning av kostnaderna för olika program vid kommunala gymnasieskolor. Ett sådant system har utarbetats av . Utskottet behandlade momsfrågor senast i betänkande 2003/04:UbU4. Utskottet erinrade då om förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Där föreskrivs att en kommun som lämnar bidrag för en elev i en fristående skola skall för skolan kunna redovisa hur stor andel av bidraget som är ersättning för kostnader för mervärdesskatt. Utskottet förutsätter att kommunen beaktar att den fristående skolan till följd av skillnaden i huvudmannaskap har vissa högre kostnader vad gäller mervärdesskatt. Utskottet anser inte, mot bakgrund av det ovan anförda, att en utredning om ett nytt ersättningssystem till fristående skolor behövs. När det gäller yrkandena om möjligheten att få ersättningen prövad i domstol behandlades ett liknande yrkande i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet ansåg då att beredningen av förslaget till ny skollag borde avvaktas och utskottet har igen annan uppfattning . Utskottet vill också framhålla regeringens uppdrag åt att, i samråd med Kommuner och Landsting samt , överväga och lämna förslag angående prövning och bidrag för fristående skolor. Redovisningen av uppdraget - - skall dels omfatta insatser som kan vidtas gemensamt eller enskilt av myndigheten och organisationerna, dels behov av eventuella ändringar i regelverket för fristående skolor. Utskottet anser att det är anmärkningsvärt att motionärerna vill ta ställning i en rad frågor som omfattas av uppdraget innan detta är redovisat. Tillsyn av fristående skolor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om förändrade regler för tillsyn av fristående skolor med hänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående utredningsarbete. Jämför reservation 19 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 5 (v). anser i motion 2005/06:Ub342 yrkande 14 att kommunerna inte skall ha insyns- och granskningsrätt i de fristående skolorna. Alla tillsyns- och utbildningsinspektioner bör skötas av . I samma motion, yrkande 15, framhåller att alla skolor skall behandlas lika vad avser kvalitetsgranskning, något som innebär att de konfessionella skolorna inte bör särbehandlas. anser också att granskningen av skolorna har politiserats genom särbehandlingen av de konfessionella skolorna. I motion 2005/06:Ub203 (m) anförs också att de fristående skolorna inte skall utvärderas av kommunerna. anser i motion 2005/06:Ub532 yrkande 8 att tillsyn skall vara likvärdig för alla skolor oavsett huvudman. Det är inte rimligt att de fristående skolorna granskas hårdare än skolor som har huvudman. I samma motion, yrkande 9, anför att de fristående skolorna inte bör vara skyldiga att delta i kommunernas utvärderingar av skolväsendet. I stället skall kommunerna vara skyldiga att erbjuda de fristående skolorna att delta i de kommunala utvärderingarna och kvalitetsredovisningarna. föreslår vidare i motion 2005/06:Ub593 yrkande 18 att skall vara tillsynsmyndighet för fristående skolor för funktionshindrade och inte . Man menar att nuvarande ordning är en oförklarlig särbehandling av de funktionshindrade. I motion 2005/06:Ub540 (s) menar motionären att planlagda inspektioner bör kunna kompletteras med en möjlighet till oanmälda inspektioner när en anmälan mot en skola tyder på grava missförhållanden. Skolpersonal bör få en lagstadgad anmälningsplikt till när man blir varse t.ex. brott mot skollagen. I motion 2005/06:Ub421 (s) efterfrågas hårdare krav på att kommunerna håller fristående skolors verksamhet under uppsikt och man menar att kommunerna bör få möjlighet till ökad insyn. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Fristående skolor skall i fråga om sin utbildning stå under tillsyn av och vara skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av verket. Bidragsberättigade fristående skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende. I behandlingen av betänkande 2002/03:UbU15 Fristående skolor, biföll en reservation rörande uppföljning och utvärdering av fristående skolor. Reservanterna konstaterade att det fanns en vilja hos regeringen att låta kommunerna kontrollera de fristående skolorna, något som de vände sig emot. Enligt deras mening skall uppföljning och utvärdering av fristående skolor utföras av . tillkännagivande med anledning härav bereds tillsammans med förslaget om ny skollag. fick i uppdrag att bl.a. redovisa hur verket inom ramen för den nya utbildningsinspektionen kunde skapa nya och skarpa rutiner och metoder för inspektion av fristående skolor, liksom för verkets tillsyn under nya skolors andra verksamhetsår. Särskild tonvikt skulle läggas vid hur kan säkra att läroplanernas värdegrund och allmänna mål följs i verksamheten. redovisade rutiner vid tillståndsprövning och inspektion av fristående skolor (dnr 01-2003:1995). I rapporten redogör verket för i vilken omfattning inspektion genomförts enligt uppdraget, vilka iakttagelser som gjorts samt vilka åtgärder detta föranlett. I rapporten redogör verket för en rad åtgärder som man avser att vidta inom ramen för dess tillståndsgivning respektive inspektion. Därutöver föreslår myndigheten ett antal författningsändringar samt en utredning för att studera för- och nackdelar med olika huvudmannaformer. Också detta förslag bereds tillsammans med förslaget om ny skollag. Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas. Individuella program vid fristående skolor Utskottets förslag i korthet bör anta förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) med innebörden att fristående skolor skall få möjlighet att bedriva individuellt program. Därmed bifaller delvis motionsyrkandena som rör denna fråga. Ersättning föreslås utgå från elevens hemkommun efter överenskommelse mellan kommunen och den fristående skolan. Ändringarna föreslås träda i kraft . Jämför reservation 20 (v). föreslår i motion 2005/06:Ub283 yrkande 5 att friskolor skall tillåtas driva individuella program. Man framhåller att de fristående skolorna ofta är små och kan erbjuda miljöer som verkar gynnsamt på skoltrötta elever. Också anser i motion 2005/06:Ub426 yrkande 39 att det är angeläget att ta vara på den kunskap och det engagemang som finns också hos fristående skolor och att de därför bör få möjlighet att driva individuella program. menar i motionerna 2005/06:Ub532 yrkande 13 och 2005/06:Ub555 yrkande 21 att begränsningen att fristående skolor inte kan driva individuella program är orimlig. I motion 2005/06:Ub317 (mp) yrkande 1 understryker motionärerna rättviseperspektivet och menar att alla skolor bör kunna anordna individuella program. Man menar också att det kan vara motiverande för en elev att ha möjlighet att välja skola. , har med utgångspunkt i motionerna föreslagit ändringar i skollagen vad gäller möjligheten för fristående gymnasieskolor att anordna individuella program. Utskottet föreslår att fristående gymnasieskolor ges rätt att anordna individuella program. En skyldighet att ta emot en elev på ett individuellt program föreslås endast finnas om skolan och elevens hemkommun kommer överens om det bidrag som kommunen skall betala för eleven. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Förslaget innebär ändringar i 9 kap. 8 och 8 a §§ i skollagen (1985:1100). Utskottet redovisar i det följande bakgrunden till förslaget, skälen för förslaget, de ekonomiska konsekvenserna av förslaget samt författningskommentar. Utskottet har inhämtat Lagrådets yttrande (bilaga 5). En elev som lämnar utan att ha uppnått gymnasiebehörighet kan komplettera sin utbildning inom ramen för det individuella programmet. Till skillnad från en elev som uppnått gymnasiebehörighet finns för en sådan elev inte möjlighet att genomföra sin utbildning vid en fristående gymnasieskola, eftersom individuellt program endast får bedrivas av kommunala gymnasieskolor. Regeringen kan enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan medge en kommun att sluta avtal med fristående gymnasieskolor om utbildning på individuella program. har tio kommuner fått dylikt medgivande beträffande utbildningar vid nio fristående gymnasieskolor. Frågan om fristående gymnasieskolor skall ges möjlighet att anordna individuella program, har varit föremål för utredning i såväl slutbetänkandet från den s.k. (av resursfördelning till fristående grundskolor, SOU 2001:12), som i Åtta vägar till kunskap - en ny struktur för gymnasieskolan (den s.k. , SOU 2002:12). I bägge fallen föreslogs att sådan rätt för fristående gymnasieskolor skall införas. Förslaget ingick också i Utbildnings- och utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S). Utkastet till lagrådsremiss har dock inte lett till en proposition. förslag överensstämmer huvudsakligen med det aktuella förslaget. förslag innebar att en fristående skolas möjlighet att anordna individuellt program är avhängigt av en överenskommelse om bidraget för eleven mellan elevens hemkommun och den fristående skolan. I det aktuella förslaget föreslås att en fristående skolas skyldighet att ta emot en elev på ett individuellt program föreligger om en överenskommelse om bidrag ingåtts. Majoriteten av de remissinstanser som uttalar sig om det individuella programmet är positiva till förslaget. För att uppnå likvärdighet mellan skolformerna bör samma regler gälla för fristående skolor som för kommunala skolor. anser att förslaget inte är ordentligt utrett och att frågan om hur intagningen skall gå till inte har behandlats. anser att utredningens förslag bör skjutas och att programmets nuvarande former bör utredas mer ingående utifrån de erfarenheter kommunerna har. Också Gymnasiekommitténs förslag överensstämmer huvudsakligen med utskottets förslag. Remissinstanserna framför följande. , i (LO),, Infokomp, kommun m.fl. välkomnar förslaget att fristående skolor ges möjlighet att anordna individuella program. tillstyrker förslaget att fristående gymnasieskolor skall få anordna individuella program samt påpekar att förslaget bör kompletteras med bestämmelser om hur intagningen till dessa program skall gå till om urval måste ske. Myndigheten för skolutveckling är tveksam till förslaget på grund av att skolorna kan bli mycket små och resursfattiga. Enligt dagens bestämmelser kan en fristående gymnasieskola inte anordna utbildning på ett individuellt program och få bidrag för detta från elevens hemkommun. Det begränsar således valmöjligheterna för elever som inte har uppnått gymnasiebehörighet. I propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) bedömde regeringen att ett ställningstagande om rätt för fristående gymnasieskolor att anordna individuella program borde göras först efter det att 2000 hade redovisat sitt arbete. Bakgrunden var att den s.k. i betänkandet Fristående gymnasieskolor - hot eller tillgång? (SOU 2001:12) hade föreslagit att en fristående gymnasieskola skulle få anordna utbildning på individuella program om skolan och elevens hemkommun kommit överens om det bidrag som kommunen skall betala till skolan för eleven. 2000 föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:120) att obehöriga elever, på samma sätt som behöriga elever, skall ha rätt att söka och bli preliminärt antagna till utbildning inom en sektor i en skola eller vid en fristående skola. I Utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S) har därefter regeringen föreslagit att fristående gymnasieskolor skall kunna anordna individuella program för obehöriga elever på samma villkor som gymnasieskolor med offentlig huvudman. är det således inte möjligt för en fristående gymnasieskola att få bidrag för utbildning på individuella program. Många gymnasieskolor med fristående huvudman har dock en lämplig pedagogik och kompetens och bedriver med framgång sådana verksamheter som kan vara väl lämpade för elever med svårigheter i skolan och andra problem. Många fristående huvudmän har även efterfrågat möjligheter att anordna individuella program för de elever som av någon anledning inte kan följa hela det ordinarie kursutbudet. En sådan lösning kan innebära utökade utbildningsmöjligheter för de elever som har särskilda utbildningsbehov, men även göra det möjligt för obehöriga elever att ta del av innehållet i sådana nationella kurser som de har förutsättningar att tillgodogöra sig, utan att begränsas av det utbud av kurser som erbjuds av hemkommunen. Det är enligt utskottets mening önskvärt att även en gymnasieskola med fristående huvudman skall kunna anordna individuellt utformad utbildning för elever som ännu inte uppnått behörighet för nationella och specialutformade program. Det aktuella förslaget innebär att en sådan möjlighet införs. Förslaget syftar till att uppnå mer likvärdiga villkor och förbättrade möjligheter för elever att få en individuell studiegång av hög kvalitet. Individuellt program får bedrivas i fristående gymnasieskolor som förklarats berättigade till bidrag av . Utbildningen skall på samma sätt som fr.o.m. gäller för elever vid individuella program inom det offentliga skolväsendet enligt 5 kap. 4 b § skollagen, normalt sett bedrivas på heltid oavsett vilken huvudman som anordnar den. Förslaget innebär att valfriheten ökar för obehöriga elever såtillvida att eleven kan välja att söka till ett individuellt program som anordnas av en fristående skola. Vad gäller kostnaderna för elevens utbildning krävs en särskild lösning som avviker från gängse metoder att fastställa ersättningsnivåer för nationella och specialutformade program. Den grupp elever som inte uppnått behörighet till gymnasieskolan är en heterogen grupp med inbördes skiftande förutsättningar och behov. Insatserna för dessa elever måste därför vara mycket flexibla och individuellt utformade.