bet · GT01TU13 · 2006-04-04 00:00:00 — Maxhastigheten på en mopedbil är vilket innebär att ett sådant fordon kan meja ned oskyddade trafikanter som cyklister, fotgängare och mopedister. Motionären föreslår att förarbevis skall dras in vid rattonykterhet. m.fl. (fp) ifrågasätter i motion 2005/06:T452reglerna för utländska körkort utfärdade utanför EES-området. Det krävs att innehavaren avlägger godkända kunskaps- och förarprov. Om innehavaren misslyckas med kunskaps- eller förarprovet finns inga hinder att fortsätta använda det utländska körkortet fram till efter folkbokföringsdatumet i . Motionären föreslår att personer som misslyckas med förar- eller kunskapsprov inte skall få fortsätta att köra bil i . Även och () diskuterar i motion 2005/06:T476 reglerna för utländska körkort utfärdade utanför EES-området. Enligt motionärerna prövar om körkortet kan bytas ut till ett svenskt körkort. Därmed finns egentligen ingen kontroll av personens faktiska trafikkunskaper. I motionen föreslås att man ändrar körkortslagen så att den som vill bytaett körkort från ett land utanför EES till ett svenskt körkort skall visa sina kunskaperi praktiskt och teoretiskt prov. () uppmärksammar i motion 2005/06:T489att det finns goda möjligheter för medborgare inom dels EU-länder, dels några länder utanför EU att få sina körkort godkända i . Detta gäller, enligt motionären, inte för och . Motionären anser att det finns skäl att överväga en förändrad körkortsvalidering för forna medborgare i och , med beaktande av de kvalitetskrav som kan och skall ställas vid validering av körkort från andra länder. m.fl. (kd) anser i motion 2005/06:T609 att den nuvarande åldersgränsen för att få köra moped innebär problem för många ungdomar. Att fylla sent innebär att man lätt kommer utanför den gemenskap som skapas. En vanlig konsekvens är, enligt motionären, att man åker moped olagligt och oskyddat med sina kompisar. En förändring av åldersgränsen för moped till det år under vilket man fyller skulle minska lagstridigt medåkande och öka rättsmedvetenheten. I motionen föreslås en lagstiftning som innebär att framförandet av moped görs tillåtet fr.o.m. det år man fyller (yrkande 11). m.fl. (fp) framhåller i motion 2005/06:JU380 om nolltolerans mot våld mot kvinnor att alla rimliga medel som kan begränsa gärningsmannens rörelsefrihet bör övervägas. Enligt motionärerna bör mot denna bakgrund övervägas att återkalla körkortet för gärningsmän som begår våldsbrott mot nära anhöriga och vid överträdelse av besöksförbud (yrkande 14). Som framgått av bakgrundsbeskrivningen har utskottet tidigare uppmärksammat dels behovet av att utbilda och testa blivande EU-mopedförare, dels frågan om att återkalla förarbevis för moped och terrängskoter. På grundval av tillkännagivande med anledning av utskottets ställningstagande utsåg regeringen en särskild utredare, med uppgift att se över regelverket för mopeder klass I och för terrängskoter, som presenterade sitt förslag . Enligt utskottets mening har utredningen lämnat angelägna förslag i syfte att främja trafiksäkerheten genom att förarbevis införs för s.k. 30-moped och körkort med AM-behörighet kommer att krävas för EU-moped för en hastighet med högst . Åldersgränsen för AM-behörighet anpassas till det kommande EG-direktivet och föreslås bli eftersom 15-åringar är en särskilt utsatt grupp när det gäller mopedolyckor. Samtliga nu aktuella behörigheter skall, enligt utredningsförslaget, erhållas i samband med kunskapsprovet. Ingripanden i form av varning och återkallelse skall kunna ske mot dem. Inom EU har man inom rådet nått en politisk överenskommelse om ett nytt körkortsdirektiv. Utskottet har erfarit att regeringen avvaktar den kommande förändringen av körkortsdirektivet innan ett förslag i frågan kommer att tillställas . Utskottet vill i samband med motionsförslaget om att människor med tidigare adhd/damp-diagnoser inte skall diskrimineras vid körkortstagning uppmärksamma att på grundval av ett regeringsuppdrag genomfört en analys av de resurser som finns för trafikmedicinska utredningar samt behov av och möjligheter till att utfärda körkort med begränsad behörighet. förslag kommer att bli föremål för remissbehandling. I utredningsförslaget föreslås bl.a. en utökad satsning på trafikmedicinska center, vilket torde överensstämma med motionärens synpunkter i frågan. När det gäller de motionsförslag som avser utbyte av utländska körkort till svenska körkort och krav på körkortsprov för personer med utländska körkort vill utskottet uppmärksamma gällande regler. Körkort från andra EES-länder är enligt giltiga i oavsett hur länge innehavaren varit folkbokförd här. Ett sådant körkort får bytas ut mot ett likvärdigt svenskt körkort om innehavaren är permanent bosatt i . Körkort från övriga länder gäller endast om innehavaren inte är folkbokförd i . Sådana körkort får ej bytas ut mot ett svenskt körkort, med undantag av körkort från och som får bytas ut mot ett likvärdigt svenskt körkort om innehavaren är permanent bosatt i och uppfyller de personliga och medicinska krav som gäller för att få körkort i . Utskottet har tidigare behandlat och avslagit motionsförslag om utbyte av utländska körkort till svenska körkort ur olika aspekter. I samband med beredningen av de nu aktuella motionsförslagen har utskottet erfarit att regeringen har för avsikt att utreda vissa frågor när det gäller utbyte av utländska körkort till svenska körkort i anslutning till införlivandet av EG:s körkortsdirektiv i den svenska lagstiftningen. När det gäller frågan om återkallelse av körkort för gärningsmän som begår våldsbrott mot nära anhöriga eller överträder besöksförbud konstaterar utskottet att körkortet kan - enligt 5 kap. 3 § 5 körkortslagen (1998:488) - återkallas även efter andra brott än trafikbrott. Om det exempelvis med hänsyn till annat brott som körkortsinnehavaren har gjort sig skyldig till kan antas att han eller hon inte kommer att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafik eller på grund av sina personliga förhållanden i övrigt inte kan anses lämplig som förare av körkortspliktigt fordon kan körkortet återkallas. Enligt gällande rättspraxis kan därmed körkort återkallas efter dom med anledning av grova våldsbrott. Utskottet har mot bakgrund av gällande lagstiftning avstyrkt likartade motionsförslag om återkallelse av körkort. Även frågan om handläggningstider för återkallelse av körkort har varit föremål för behandling av utskottet tidigare med anledning av motionsyrkanden. Utskottet har vid sin senaste behandling utgått från att som sektorsmyndighet uppmärksammar frågan och vid behov tar erforderliga initiativ för att åtgärda eventuella problem med långa handläggningstider. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrks de i detta avsnitt behandlade motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att trafiksäkerhetsåtgärder som är riktade mot barn och ungdomar måste ges högsta prioritet. Det är därför, enligt utskottet, positivt att antalet omkomna barn och ungdomar har minskat . För barn och ungdomar är dock fortfarande trafikolyckor den enskilt största dödsorsaken bland alla olycksfall. har tidigare beslutat om ett tillkännagivande till regeringen om ökad säkerhet för barn i trafiken. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen återkommer till med en redovisning av genomförda och pågående insatser i förhållande till FN:s konvention om barnens rättigheter och beslut om nollvisionen. Enligt utskottets mening bör regeringens redovisning bl.a. återspegla konkreta erfarenheter av det hittillsvarande arbetet och vilka insatser som planeras för att ytterligare utveckla arbetet med barnkonsekvensanalyser i syfte att leva upp till FN:s konvention om barnets rättigheter. Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd, c) och 7 (v). Under har antalet dödade och skadade barn i trafiken kontinuerligt minskat. Det gäller för alla trafikantkategorier. Många faktorer har bidragit till denna minskning, t.ex. trafikseparering, skyddsutrustning, teknikutveckling, trafikmiljöåtgärder och ett ökat säkerhetstänkande. Enligt årsredovisning omkom 28 barn () i vägtrafiken , jämfört med 33 under föregående år. På de statliga vägarna dödades 17 barn jämfört med 30 barn året innan. Antalet barn som dödades i mopedolyckor har minskat. Bland övriga trafikantkategorier har ingen större förändring skett . Uppgifterna är preliminära. Även antalet dödade ungdomar i vägtrafiken har minskat. omkom 67 ungdomar i åldern , enligt preliminära uppgifter från . Det är en minskning jämfört med då 78 ungdomar dödades. Antalet omkomna ungdomar motsvarar av dem som dödades i vägtrafiken 2005. Ungdomar är dock överrepresenterade i många typer av olyckor, bl.a. i singelolyckor, olyckor med höga farter och olyckor där föraren har förlorat kontrollen över bilen. De flesta olyckor inträffar , vanligtvis och nätter. I var tredje dödsolycka är föraren påverkad av alkohol, och de alkoholrelaterade olyckorna ökar kraftigt. De flesta barnolycksfallen med dödlig utgång är trafikolyckor. För barn och ungdomar utgör trafikolyckor den största enskilda dödsorsaken bland alla olycksfall. av alla barn (upp till ) som omkommer i olyckor förolyckas i trafiken. Motsvarande andel i åldern är . Detta innebär att barn och ungdomar är en särskilt utsatt grupp i trafiken. Barn är ofta beroende av samhällsbetalda transporter. Antalet barn i åldern uppgår till ca 1 miljon /05. Av dem åker ca 250 000 med någon form av skolbarnstransport, och därav uppskattas ungefär en tredjedel åka med reguljär linjelagd kollektivtrafik. Dessa uppgifter har redovisats i bussresor för barn (TR 70A 2005:1726). Enligt skollagen (1985:1100) är hemkommunen skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. Enligt förordningen (1970:340) om skolskjutsning avses med skolskjutsning sådan befordran av elev i förskola, grundskola, gymnasieskola eller motsvarande skola till eller från skolan som ordnas av det allmänna särskilt för ändamålet och inte är av tillfällig natur. Skolskjutsning skall med avseende på tidsplaner och färdvägar ordnas så att kraven på trafiksäkerhet tillgodoses. I varje kommun skall styrelsen för skolväsendet verka för att särskilt anordnade hållplatser för skolskjutsning utformas så att olyckor i möjligaste mån undviks. Styrelsen bestämmer för varje skolskjuts - efter samråd med den kommunala nämnd som ansvarar för trafikfrågor, polismyndigheten och väghållaren - färdväg och de platser där på- eller avstigning bör ske. Vidare svarar styrelsen för att eleverna undervisas om vad de skall iaktta för att undvika olyckor i samband med skolskjutsning. När ett fordon används för skolskjutsning skall det vara försett med en skylt eller liknande som visar fordonets användning. Vid skolskjutsning skall dörrar på vänster sida av fordonet inte kunna öppnas av passagerare. Andra dörrar skall vara så konstruerade att de inte kan öppnas ofrivilligt av passagerare. Sådana fordon som inte uppfyller kraven får endast i undantagsfall användas för skolskjutsning. I fråga om bilbälte anges dels att sittplatserna i en personbil som används för skolskjutsning skall vara utrustade med bilbälte, dels att den som färdas i ett sådant fordon också skall använda bilbälte. Den som färdas i en buss som används vid skolskjutsning och sitter på en sådan sittplats som är utrustad med bilbälte skall använda bältet. För undantag från dessa regler görs en hänvisning till de allmänna regler med krav på bilbälten som gäller enligt trafikförordningen. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att använda bilbälte vid skolskjutsning döms till penningböter. Till samma straff döms föraren om den som färdas i fordonet är och inte använder bilbälte eller särskild skyddsanordning när detta är föreskrivet i denna förordning och föraren uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåtit att göra vad som får anses ankomma på honom för att se till att bälte eller skyddsanordning används. För att få köra skolskjuts krävs körkort med behörighet för taxi eller buss. Inga ytterligare lagkrav avseende utbildning ställs på föraren. Kommunerna har ett inflytande i egenskap av upphandlare av skolskjutsverksamhet. Studier visar att kommunerna ställer olika krav vid upphandling av skolskjutsverksamhet. I upphandlingsavtalen kan särskilda trafiksäkerhetskrav skrivas in. Där kan också anges hur, av vem och till vem utbildning skall ges om trafiksäker skolskjuts. Skolskjutsförordningen omfattar enbart upphandlad skolskjuts och inte de barn och ungdomar som åker med busstrafik i linjetrafik. För att öka barns rörelsefrihet har väghållarna, och då särskilt kommunerna, gjort insatser för att skapa säkra och trygga närmiljöer för barn. Sedan gav ut skriften Lugna gatan har merparten av kommuner genomfört delar av de analyser som beskrivs i skriften. Till följd av detta har antalet vägsträckor och zoner där den högsta tillåtna hastigheten begränsats ökat. Vidare har analyserna lett till att biltrafiken har separerats från de oskyddade trafikanterna och att fysiska åtgärder har vidtagits för att sänka hastigheten. Insatsen Lugna gatan har sedan utvecklats till projektet där syftet är att utveckla en handbok som lotsar användaren genom en stadsplaneringsprocess som innefattar hänsyn både till bebyggelseplaneringens och till trafikplaneringens olika intressen. Projektet bedrivs av Kommuner och Landsting tillsammans med och . Inom ramen för den nationella samlingen för ökad trafiksäkerhet har ett av de tre prioriterade områdena varit barn och unga. Arbete bedrivs på såväl nationell som regional och lokal nivå. Många av de aktörer som deltar i samlingen har påbörjat samarbeten och genomför egna projekt för att åstadkomma säkrare skolskjutsar. Ett exempel är att Kommuner och Landsting har reviderat den av förbundet utgivna skolskjutshandboken. , som riktar sig till dem som arbetar med skolskjutsfrågor i kommunerna, omfattar bl.a. upphandling av miljövänliga och trafiksäkra kommunala transporter. Kommuner och Landsting har även tagit fram en av skolskjutsar som syftar till att vara ett stöd för dem i deras arbete. Den innehåller bl.a. råd om moment som säker på- och avstigning, säkerhet under resan och hur man bör agera om olyckan är framme. har på uppdrag av regeringen föreslagit åtgärder för att bl.a. säkerställa att barns resor med buss är trafiksäkra (Säkrare bussresor för barn, TR 70A 2005:1726). Uppdraget har genomförts med utgångspunkt i barnperspektivet. föreslår att hastigheten generellt sänks i samband med av- och påstigningar vid hållplats, vilket även tillgodoser säkerheten för barn som reser med linjetrafik till och från skolan. Även övriga resenärer främjas av förslaget. I rapporten analyserar frågan om en sådan bestämmelse kan leda till att barn och övriga passagerare känner en falsk trygghet. Man bedömer att en det finns en sådan risk, men denna risk är, enligt , betydligt större om man inför stopplikt för fordon eftersom bussresenärerna kan ta för givet att man har företräde. pekar på att det finns för lite kunskap om effekterna av den föreslagna åtgärden. Det kan, enligt rapporten, finnas risk för att olyckorna ökar i stället för att minska beroende på ett förändrat beteende hos barnen i kombination med dålig regelefterlevnad hos biltrafikanter. Av denna anledning behövs mer underlag i form av fortsatta studier och försöksverksamheter. Sådant underlag kan innefatta barnkonsekvensanalyser såväl i tätort som på landsbygd. I övrigt lämnas många förslag till förändringar i syfte att främja trafiksäkerheten. Några exempel är att - se över rutiner för upphandlingskrav, uppföljning och samverkansformer mellan väghållare, kommun, skola, transportör, barn och föräldrar, - utreda och förtydliga ansvaret för de olika aktörerna i skolskjutsverksamheten utifrån alla delmoment i en skolskjutsresa, - utifrån ett barnperspektiv genomföra en översyn av regelverken för placering och utformning av busshållplatser, - förbättra utformningen av på- och avstigningsplatser genom att t.ex. bygga fler plattformar på större hållplatser eller använda flyttbara plattformar i landsbygdsmiljö, - se över kraven på driften av hållplatser, t.ex. snöröjning och sandning, och undersöka hur kraven efterlevs. Regeringen har på grundval av förslag beslutat om en förordning (2005:951) om försöksverksamhet med hastighetsbegränsning vid fordon som stannat för passagerares på- eller avstigning som innebär försöksverksamhet med maximalt vid passering av buss på busshållplats. Vidare har regeringen uppdragit åt verket att inleda en försöksverksamhet i enlighet med det ovannämnda förslaget. Försöksverksamheten omfattar fem kommuner: , , , och . beräknas försöksverksamheten vara slutförd och utvärderad. Av årsredovisning framgår att verket har vidtagit mer än 300 trafiksäkerhetsåtgärder längs det statliga vägnätet som berör oskyddade barns säkerhet. Exempel på genomförda åtgärder är att gång- och cykelvägar har byggts, hastigheter vid övergångsställen har sänkts, säkrare busshållplatser har skapats, gångvägar till hållplatser har byggts, belysningen har förbättrats och gång- och cykelportar och gångpassager har byggts. bedömer att man delvis nådde det av regeringen beslutade målet att åtgärder som särskilt syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras. De ovannämnda åtgärderna har också bidragit till att det fastställda målet om att andelen barn som på egen hand kan nyttja vägtransportsystemet skall öka delvis har uppfyllts. Av redovisning framgår att man har genomfört barnkonsekvensanalyser i 16 projekt. informationssystem om skador och olyckor inom vägtransportsystemet (Strada) är föremål för översyn i syfte att ge bättre information om barn som skadats eller dödats i samband med skolskjutsning. regioner bedriver även ett arbete med s.k. gående skolbussar. Av regleringsbrev framgår att regeringens mål för gällande trafiksäkerhet och tillgänglighet för barn ligger fast. Regeringen anger även att skall redovisa hur arbetet med barnkonsekvensanalyser bedrivs, i vilken omfattning och inom vilka verksamheter dessa används samt vilka eventuella utvecklingsområden som finns för användningen av barnkonsekvensanalyser. Vidare har regeringen och i huvudsak genomfört eller genomför de förslag som rör trafiksäkerhet som Barnsäkerhetsdelegationen lämnade i sitt slutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127). Ett av dessa förslag är föremål för fortsatta utredningsinsatser eftersom regeringen har givit i uppdrag att undersöka möjligheten för Aktiebolaget att genomföra inspektioner av hur bilbarnstolar är monterade. Uppdraget skall redovisas . På uppdrag av regeringen har vidare kartlagt omfattningen av trafikundervisningen i och undersökt hur den integreras i undervisningen i olika ämnen. Resultatet av insatsen presenterades . Utredningen visar att trafikundervisningen i skolorna behöver förbättras. En av de åtgärder som föreslås är att regeringen ger i uppdrag att vidareutveckla stödet till skolans arbete med trafik. () uppger i motion 2005/06:T208 att frågan om säkerheten för skolbarn som färdas med allmänna kommunikationsmedel till och från skolan har utretts av bl.a. . Vissa åtgärder har vidtagits men visat sig otillräckliga. Många kommuner har tagit sitt ansvar i enlighet med sin kompetens. Exempelvis skall ta beslut om inköp och utlåning av refelexvästar till barn i åldern . Den viktigaste åtgärden för att väsentligt öka skolbarnens säkerhet i trafiken återstår dock. I motionen föreslås att omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och lämnar sin skolskjuts införs. och () uppmärksammar i motion 2005/06:T291att ett antal tragiska olyckor inträffar i samband med skolskjutsar. Hållplatser för skolskjutsar saknas på många ställen, vilket gör barnen ännu mer utsatta. För att åstadkomma bättre trafiksäkerhet för barnen krävs det både attitydförändringar bland trafikanterna och lagändringar. Motionärerna anser att man bör förbjuda omkörning av skolskjuts när den stannar för att låta barn stiga på eller gå av. m.fl. (v) framför i motion 2005/06:T336 att enligt fastställda strategi för att tillämpa skall bl.a. barnkonsekvensanalyser göras vid statliga beslut som rör barn, barnperspektivet finnas med i utredningsdirektiv samt barns och ungdomars inflytande och delaktighet i samhälls- och trafikplaneringen utvecklas. Den ökade biltrafiken har begränsat barnens rörelsemöjligheter, och skadas och dödas barn i trafiken. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att staten skall initiera framtagandet av ett nationellt trafiksäkerhetsprogram för barn som bygger på att alla aktörer inom trafiken tar ansvar för sin del av problematiken, att barns rörelsemöjlighet begränsas och att barn skadas och dödas i trafiken (yrkande 1). Vidare föreslås att barnperspektivet skall utgöra en grund i den fortsatta trafik- och infrastrukturplaneringen och att detta skall uttryckas i regeringens planeringsdirektiv till trafikverken (yrkande 2). Slutligen föreslås att barnen skall tillförsäkras en säker livsmiljö som trafiken inte tillåts begränsa (yrkande 3). m.fl. (fp) anför i motion 2005/06:380att barn och ungdomar är särskilt utsatta i trafiken. Unga nyblivna bilförare är särskilt olycksdrabbade på vägarna. Det bör, enligt motionärerna, utvärderas hur övergången till mer privat övningskörning påverkat t.ex. synen på alkohol och bilkörning respektive hastighetsgränser. För barn och ungdomar är cykel och moped viktiga transportmedel. Det finns en oroväckande trend mot alltfler döda och skadade mopedister. dödades 55 mopedister i trafiken. Av dem var 29 . Alldeles för ofta används inte hjälm på föreskrivet sätt. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen (yrkande 4). Motionärerna pekar också på att barnens och ungdomarnas färd till och från skolan utgör en stor del av deras vistelse i trafiken. Dessa transporter måste göras så säkra som möjligt. Motionärerna kräver i denna del att alla skolskjutsar utrustas med säkerhetsbälten och alkolås (yrkande 5). och () diskuterar i motion 2005/06:T384den kommunala beslutanderätten när det gäller att sänka hastigheten på statliga gator och vägar vid skolor och förskolor. Av motionen framgår att har vetorätt om kommunen och har olika synpunkter på hur lång sträcka av den aktuella vägen eller gatan som skall hastighetsbegränsas . Motionärerna anser att kommunen bör ha beslutandeansvar för hastighetsbegränsningar på vägar och gator som ligger i anslutning till skolor och förskolor, även i de fall där aktuell väg- eller gatusträckning faller under ansvarsområde. () framför i motion 2005/06:T538 att det inte råder något tvivel om att drogfrihet och användande av säkerhetsbälte har en avgörande betydelse för säkra persontransporter. Trots allvarliga olyckor och intensiv debatt är det alldeles för många kommuner som inte ställer krav på bilbälten och alkolås vid upphandlingen av skolskjuts. En vanlig förklaring hos de kommuner som inte ställer krav på detta i upphandlingen är att det inte finns något stöd i lagen och att det blir för dyrt att införa detta. I motionen föreslås i denna del att en lagstiftning införs så att säkerhetsbälten införs i bussarna i takt med att nya bussar tas i trafik. och () pekar i motion 2005/06:T544på att de flesta barnolycksfallen med dödlig utgång är trafikolyckor. För barn och ungdomar utgör trafikolyckor den största enskilda dödsorsaken bland alla olycksfall. Motionärerna ger exempel från olika studier som rör barn i trafiken som visar att barn dels löper större risk än vuxna att skadas i trafiken, dels saknar biologiska förutsättningar för att vid alla tillfällen visa ett trafiksäkert beteende. Vidare påpekas att den ökande bilismen har begränsat barns rörelsefrihet, framför allt när det gäller deras lekområden, skolvägar och fritidsvägar.