bet · GT01BoU9 · 2006-06-01 00:00:00 — I fp-motionen finns invändningar mot att det i propositionen förutsedda undantaget för fritidshus från deklarationsskyldigheten inte omfattar vissa stugbyar som hyrs ut till olika besökare. Den i propositionen angivna regeln för undantag för fritidshus anses också vara svår att tillämpa. Enligt EG-direktivet kan undantag från deklarationsskyldigheten medges för "bostadshus som är avsedda för användning mindre än ". I propositionen anges att en avgränsning som bygger på denna formulering skulle leda till stora gränsdragnings- och tillämpningsproblem. Undantaget för den aktuella byggnadskategorin förutses därför kunna utformas så att det gäller för fritidshus med högst två bostäder. Regeringens bedömning innebär däremot att "större fritidsanläggningar, som är särskilt vanliga i delar av våra fjälltrakter", kan komma att omfattas av deklarationsskyldigheten. har inga invändningar mot regeringens bedömning avseende deklarationsskyldigheten för fritidshus. I mp-motionen framhålls att det i propositionen förutsätts att alltför många byggnadskategorier kommer att undantas från deklarationsskyldigheten. Motionärerna ifrågasätter undantagen för byggnader för industri och verkstäder, för religiösa ändamål, vissa fritidshus och försvarets byggnader. I propositionen anges att kategorin industri och verkstäder kräver närmare överväganden. En analys av vissa frågor med betydelse för ett ställningstagande i frågan om kravet på deklarationer för denna byggnadskategori kommer att vara klar . I avvaktan på denna analys anser regeringen att ett undantag från deklarationsskyldigheten bör gälla för den aktuella byggnadskategorin. För byggnader för religiösa ändamål anges i propositionen att kulturhistoriska frågeställningar ofta gör sig gällande. Vidare ifrågasätts det om dessa lokaler upplåts med nyttjanderätt eller säljs i en sådan utsträckning att konsumentintresset motiverar ett krav på energideklarationer. Upprättande och offentliggörande av energideklarationer för försvarsbyggnader torde enligt propositionen kunna strida mot väsentliga säkerhetsintressen. Utskottet har inte heller i dessa delar några invändningar mot regeringens bedömning. När skall en byggnad energideklareras? Lagförslaget innebär, som framgått ovan, att energideklaration skall finnas för byggnad som uppförs, därefter finnas och förnyas minst för vissa byggnadskategorier samt finnas och inte vara äldre än vid försäljning. Enligt mp-motionen bör energideklaration även göras i samband med ombyggnad och gälla som ett krav vid statligt stöd eller stimulans för energieffektivisering. Lagen utgör inget hinder för att en nyupprättad eller förnyad energideklaration kan utgöra ett av villkoren för att komma i fråga för vissa typer av statliga stöd. Lämpligheten i ett sådant krav får övervägas när utformningen av de aktuella stöden diskuteras. Regeringens lagförslag innebär inte att skyldighet att deklarera en byggnad uppkommer genom en ombyggnad. När det gäller åtgärder för att säkerställa att möjligheten till energieffektiviseringar uppmärksammas och tas till vara i samband med ombyggnader, vill utskottet dock hänvisa till ett krav som ställs i EG-direktivets artikel 6. Enligt denna artikel skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att energiprestandan förbättras så att den uppfyller minimikrav vid större renoveringar av byggnader med en total användbar golvarea som överstiger ,i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Regeringen gör i propositionen bedömningen att detta krav tillgodoses genom att den svenska byggnadslagstiftningen anger att nybyggnadskrav skall uppfyllas såväl vid tillbyggnad som i samband med "annan ändring". I propositionen anges att regeringen avser att uppdra åt att meddela föreskrifter om vilka större byggnadsarbeten som är att anse som ändring av byggnad samt om krav på energieffektiviseringar i samband med ändringar. I fråga om en befintlig byggnad innebär lagförslaget att byggnadens ägare skall se till att byggnaden besiktigas på det sätt som behövs för att en energideklaration skall kunna upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifter om besiktningens omfattning (8 §). Regeringen avser att skall få meddela sådana föreskrifter. En oberoende expert skall göra besiktningen och därefter upprätta en energideklaration (12 §). En i princip motsvarande ordning föreslås gälla för byggnader med luftkonditioneringssystem (11 §). Enligt propositionen förutsätter en energideklaration att uppgifter hämtas in från byggnadens ägare och att byggnaden besiktigas på plats i de avseenden som krävs för att en fullständig deklaration skall kunna göras. Besiktningens omfattning kommer att styras av de föreskrifter som avses bli utfärdadeom energideklarationens innehåll. I propositionen framhålls att det finns behov av mer detaljerade och i viss mån varierande kriterier för hur omfattande en besiktning skall vara. I vissa fall kan det enligt regeringen tänkas att en besiktning på plats inte är nödvändig. Det gäller t.ex. om en byggnad redan har goda energiprestanda. Behovet av en differentiering i fråga om besiktningens omfattning konstateras vara särskilt stort i fråga om ombesiktningar, bl.a. med hänsyn till byggnadens tidigare deklarerade energiprestanda och inomhusmiljö. I m-, fp, kd- och c-motionerna riktas invändningar mot att en energideklaration för en befintlig byggnad alltid måste föregås av en besiktning. I huvudsak innebär dessa invändningar att fastigheter med goda energiegenskaper inte skall behöva besiktigas före upprättande av energideklaration eller att besiktning skall vara frivillig. Motionärerna hänvisar också till att besiktning inte krävs enligt EG-direktivet. Som framgått av betänkandets inledande avsnitt, Ärendet och dess beredning, har ett antal synpunkter på regeringens förslag till lag om energideklarationer för byggnader lämnats till utskottet. De gemensamma synpunkter som framfördes av företrädare för de sex stora organisationerna inom bostadssektorn var till stor del inriktade på lagens bestämmelser om att besiktning skall föregå en energideklaration. Bostadssektorns företrädare efterlyste ett tvåstegsförfarande där besiktningsverksamheten koncentreras till den del av byggnadsbeståndet som har en hög energianvändning och där möjligheten till lönsamma energiåtgärder kan förutses. kan konstatera att regeringens lagförslag ger ett relativt stort utrymme för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att genom föreskrifter reglera omfattningen av och formen för en besiktning. Detta är nödvändigt med tanke på det vida spektrum av byggnader som kommer att omfattas av lagen. Det är rimligt att olika krav kan ställas t.ex. när en byggnad första gången skall besiktigas och energideklareras i jämförelse med när en ombesiktning skall ske av en byggnad med väl kända egenskaper. I många fall kommer det sannolikt att redan från början stå klart att upprättandet av en energideklaration kan ske först efter en besiktning på plats. I andra fall kan byggnadens egenskaper vara så väl kända att en sådan är obehövlig. Det kan därför ofta vara lämpligt att den utsedda experten, som ett första steg i det arbete som skall leda fram till en energideklaration, utifrån redan tillgänglig information gör en bedömning av om ytterligare uppgifter behöver inhämtas och om detta i så fall kräver en besiktning på plats av den enskilda byggnaden. Som framgått ovan är det även regeringens bedömning att en besiktning på plats sannolikt inte alltid kommer att vara nödvändig. Utskottet har emellertid konstaterat att den av regeringen föreslagna ordalydelsen av 8 § riskerar att leda till missförstånd om att den utsedda experten inte kan upprätta en deklaration utan att göra en besiktning på plats. Utskottet föreslår därför en mindre omformulering av bestämmelsen för att undanröja denna risk. Det bör framhållas att utskottet inte avser att förändra innebörden i sak av den av regeringen föreslagna bestämmelsen. I paragrafens andra stycke bör en mindre ändring göras för att bestämmelsen bättre skall anknyta till den av utskottet föreslagna lydelsen av första stycket. Också 12 § bör av samma anledning genomgå en mindre förändring. förslag innebär att 8 § får följande lydelse: Innan en energideklaration upprättas för en befintlig byggnad skall byggnadens ägare se till att byggnaden besiktigas, om det behövs för att en deklaration skall kunna upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om besiktning. Utskottets förslag innebär dessutom att 12 § första stycket får följande lydelse efter den nämnda ändringen samt en korrekturändring: Den som enligt 4, 5, 6 eller 11 § första stycket skall se till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll skall utse en oberoende expert, som gör en besiktning enligt 8 eller 11 § och upprättar en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll. Det bör framhållas att vid ett deklarationsförfarande som vilar på bedömningen att någon besiktning på plats inte behöver genomföras i det enskilda fallet, denna bedömning skall göras av den oberoende expert som upprättar deklarationen. Utskottet ser inte motsvarande behov att omformulera lagens 11 § som avser den besiktning som skall göras av luftkonditioneringssystem i vissa fall. Lagförslaget (9 §) innebär att det i en energideklaration för byggnaden skall anges en uppgift om energiprestanda och om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem respektive radonmätning har utförts. Dessutom skall det framgå om energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö och, om så är fallet, även rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra energiprestanda samt referensvärden för bedömning av energiprestanda och jämförelse med andra byggnader. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i vissa avseenden meddela föreskrifter om energideklarationens innehåll. I mp-motionen föreslås att energideklarationer för nya bostäder kompletteras med uppgift om faktisk energiförbrukning efter en vinter. Vidare föreslås att uppgifterna om energiförbrukningen i deklarationen kompletteras med uppgifter om års- och tioårskostnaden för energiförbrukningen vid rådande priser. Motionsförslaget om deklaration av faktisk energiförbrukning i nya bostadshus berör dels frågan om när under en byggprocess en energideklaration skall vara upprättad, dels frågan om hur uppgiften om en energiprestanda skall tas fram. Regeringens avsikt är att närmare bestämmelser i båda dessa frågor skall meddelas genom dess egna eller föreskrifter. När det gäller hur uppgiften i energideklarationen om byggnadens energiprestanda skall tas fram hänvisar regeringen till två möjliga metoder som utgår från faktisk respektive beräknad användning av energi i byggnaden. anser inte att det föreligger något behov av att i lagen precisera de krav som ställs på energideklarationens innehåll i de avseenden som tagits upp i mp-motionen. Regeringen föreslår att besiktningen av en befintlig byggnad eller ett luftkonditioneringssystem skall utföras av en oberoende expert som även skall upprätta en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll. Den oberoende experten skall utses av den som svarar för att sådana deklarationer eller protokoll upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de krav i fråga om sakkunskap och oberoende som skall ställas på sådana experter (12 §). De invändningar mot regeringens förslag i denna del som finns i m-, fp-, kd- och c-motionerna går ut på att det föreslagna systemet med oberoende, certifierade experter är onödigt krångligt och kostnadskrävande. Behovet av att ställa krav på att en oberoende expert skall upprätta deklarationen ifrågasätts i c-motionen. Enligt m-motionen borde ett system byggt på frivillighet ha övervägts. I fp-motionen föreslås att lagen inte skall innehålla någon föreskriftsrätt avseende oberoende expert. Kd-motionärerna hänvisar bl.a. till ett förslag om att småhusägare själva skall få upprätta underlaget för deklarationen. Enligt EG-direktivet skall den s.k. certifieringen av byggnader utföras på ett oberoende sätt av kvalificerade och/eller auktoriserade experter. Regeringens förslag innebär att det är ägaren till en byggnad som skall se till att energideklarationer samt besiktningsprotokoll upprättas och att de föregås av besiktningar av byggnader och luftkonditioneringssystem. För att garantera en hög kvalitet på deklarationerna och besiktningsprotokollen och att de upprättas av personer som är oberoende av sin uppdragsgivare ställs krav på att besiktningar av byggnader och luftkonditioneringssystem och upprättandet av deklarationer eller protokoll skall utföras av oberoende experter, som utses av byggnadernas ägare. I propositionen beskrivs det system med ackrediterade besiktningsorgan och certifieringsorgan samt personcertifierade experter som redan används för flera områden. Den internationella ISO-standarden avseende ackrediteringen av besiktningsorgan omfattar olika typer av organ som åskådliggör besiktningsorganets oberoende i förhållande till uppdragsgivaren. Systemet anses bl.a. ge möjlighet till en differentiering så att de olika krav som kan ställas på olika byggnadskategorier kan tillgodoses. Enligt propositionen finns det också möjlighet att tillvarata den kompetens på området som finns i större förvaltningsbolag och liknande organisationer, för att säkerställa tillgången på oberoende experter för besiktningen av tekniskt avancerade byggnader. Systemet medger också att fastighetsförvaltare med stora byggnadsbestånd kan organisera kontrollen inom den egna organisationen, genom särskilda kontrollorgan. bör det enligt regeringen även övervägas om tillämpningen av energiledningssystem, eller liknande kvalitetssystem, kan vara ett alternativt sätt att säkerställa såväl kompetens som oberoende. Enligt utskottets uppfattning medger den av regeringen föreslagna ordningen med oberoende experter en flexibel tillämpning som kan anpassas såväl till de kunskapskrav som bör ställas för olika byggnadskategorier som till den kompetens som redan finns inom bl.a. större fastighetsbolag. Utskottet är däremot inte berett att, som föreslås i vissa av motionerna, helt överlämna till byggnadernas ägare att avgöra om besiktning av byggnaden behövs och att därefter upprätta deklarationen. Lagförslaget innebär att energideklarationer och besiktningsprotokoll skall överlämnas till (15 §) samt att ett energideklarationsregister inrättas vid (16 §). Uppgifterna i registret får behandlas för framtagande av statistik, forskning, uppföljning och utvärdering av energianvändning och inomhusmiljö i bebyggelsen, tillsyn och viss annan allmän eller enskild verksamhet (18 §). Regeringen får meddela föreskrifter bl.a. om vilka uppgifter som får registreras och om utlämnande av uppgift för automatiserad behandling (19 §). I m-, fp- och kd-motionerna hänvisas till att EG-direktivet inte förutsätter att något register inrättas. Motionärerna ifrågasätter nyttan av ett energideklarationsregister och bedömer att det bl.a. kan leda till ökad byråkrati. Som motiv till inrättandet av ett register hänvisar regeringen till att ett antal grundläggande behov av ett nationellt energideklarationsregister har identifierats. Det gäller bl.a. behovet av: - statistik inom energiområdet, - uppgifter som underlag för uppföljning och utvärdering av energianvändningen och inomhusmiljön i bebyggelsen samt uppföljningen av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, - information som underlättar en effektiv tillsyn av ventilationskontrollen och vissa krav enligt , t.ex. i fråga om radonsituationen, - beslutsunderlag i valet mellan olika boendeformer och vid omsättning av byggnad, - uppgifter som underlättar de oberoende experternas arbete, - uppgifter som kan ge byggnadernas ägare underlag för jämförelser av effekter av olika energieffektiviserande åtgärder. anser, till skillnad från motionärerna, att det föreslagna energideklarationsregistret kan få stor betydelse på bl.a. de områden som regeringen lyft fram i propositionen. Utskottet kan inte se att registret i sig riskerar att ge upphov till en byråkratisk hantering som drabbar byggnadernas ägare. Det kan inte heller anses särskilt betungande för byggnadernas ägare att en redan upprättad energideklaration skall överlämnas till . När åtgärder för att förbättra byggnaders inomhusmiljö och energieffektivitet övervägts i olika sammanhang, har det ofta varit ett problem att kunskapen om byggnadsbeståndets egenskaper i dessa avseenden varit mycket bristfällig. Det är därför av stort värde att denna kunskap nu successivt kan öka. Som regeringen framhåller är också en bättre kunskap om byggnadsbeståndets egenskaper av vikt för en uppföljning och konkretisering av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. När tog ställning till regeringens förslag Svenska miljömål framgick det att möjligheterna att precisera och komplettera åtminstone två av delmålen till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö begränsades av bristen på underlag för ett närmare ställningstagande (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, yttr. 2005/06:BoU3y, rskr. 2005/06:48,49). Det gällde delmålen om energianvändning m.m. respektive om inomhusmiljön. Det kan således ses som ett av de underlag som kan bidra till arbetet med miljömålen på dessa områden. Förslaget till lag om energideklaration för byggnader innebär att den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än skall, innan byggnadsarbetena påbörjas, låta utreda alternativa energiförsörjningssystem för byggnaden och om sådana system är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara för byggnaden. Redovisningen skall lämnas till tillsynsmyndigheten (23 §). Förslaget till lag om ändring i PBL innebär att byggnadsarbetena inte får påbörjas innan en redovisning har visats upp för (9 kap. 12 § PBL). Såväl förslaget om energideklarationslag som förslaget om ändring i PBL bör enligt m- och kd-motionerna avslås av . I m-motionen konstateras att bestämmelser om alternativa energiförsörjningssystem visserligen måste införlivas i svensk rätt men att det bör ske på ett sätt som säkerställer att denna åtgärd inte leder till oacceptabla konsekvenser. Nödvändiga ändringar i PBL bör enligt kd-motionen genomföras när ett reviderat lagförslag om energideklarationer föreligger. Enligt fp-motionen är skyldigheten att redovisa alternativa energiförsörjningssystem mindre relevant i vissa fall när avtalsklausuler ger en fjärrvärmeleverantör ensamrätt till energileveranser. föreslås därför i ett tillkännagivande begära att regeringen återkommer med en analys i frågan. Regeringen hänvisar som skäl för lagförslaget i denna del till att EG-direktivet innehåller särskilda bestämmelser rörande byggnader vars användbara, totala golvarea är större än . Innan en sådan byggnad uppförs skall det bl.a. göras en särskild bedömning av om alternativa energiförsörjningssystem är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara beträffande byggnaden. Enligt regeringens bedömning kan i många fall en samordning ske av den energideklarering som skall ske i samband med uppförande av byggnad och den utredning som skall ligga till grund för redovisningen, så att de oberoende experternas kompetens kan tillvaratas även i dessa fall. I frågan om hur användningen av fjärrvärme förhåller sig till kravet på en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem framhålls i propositionen att fjärrvärmeverkens produktionssystem normalt består av ett antal olika produktionsanläggningar, t.ex. pannor för olika bränslen och värmepumpar, vilket medger en flexibilitet vid valet av energislag. Det finns således ett antal alternativa energiförsörjningssystem som redan visat sig vara tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara för olika byggnadstyper. De byggnader som ansluts till fjärrvärme torde enligt regeringen därför i de flesta fall uppfylla kraven om teknisk, miljömässig och ekonomisk genomförbarhet. har inga invändningar mot den föreslagna utformningen av förslaget till lag om energideklaration för byggnader i denna del eller förslaget om ändring i PBL. Lagen om energideklaration för byggnader föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår att introduktionen av deklarationssystemet underlättas genom övergångsbestämmelser. Syftet med dessa bestämmelser är att vissa byggnadskategorier successivt skall fasas in i systemet och att efterfrågan på deklarationer jämnas ut. Regeringen föreslår därför övergångsbestämmelser med delvis olika innebörd och lydelse avseende deklarationsskyldigheten för olika byggnadskategorier (se övergångsbestämmelserna i regeringens lagförslag, bilaga 2). Deklarationssystemet skall emellertid vara fullt ut i kraft . De föreslagna övergångsbestämmelserna har inte mött några invändningar i motioner. Under utskottets beredning av ärendet har emellertid frågan uppkommit om övergångsbestämmelserna är tillräckligt tydligt formulerade eller om det finns en risk att de kan missförstås. Det är fråga om bestämmelsen för de byggnader som omfattas av 5 § 2 och som inte är flerbostadshus. Det gäller byggnader med bl.a. kontor, lokaler och småhus, som upplåts med nyttjanderätt. Dessa byggnader skall enligt punkt 4 i övergångsbestämmelserna energideklareras första gången efter . Den avsedda innebörden är att bestämmelsen i 5 § 2 för dessa hus tillämpas fr.o.m. . skall således för dessa byggnader finnas en energideklaration som inte är äldre än . För att regeringens avsikt tydligare skall framgå föreslår utskottet att den aktuella övergångsbestämmelsen ändras och får följande lydelse: I fråga om andra byggnader än flerbostadshus skall bestämmelsen i 5 § 2 tillämpas . Formuleringen energideklareras första gången efter används även i punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna. I dessa fall anser utskottet emellertid inte att motsvarande risk för missförstånd föreligger. Punkt 5 i övergångsbestämmelserna syftar på byggnader som uppförs (4 §) respektive säljs (6 §). När det gäller kravet på att energideklaration skall finnas när en byggnad säljs framgår av propositionen att avsikten är att deklarationen senast skall finnas när säljaren och köparen ingår köpeavtalet. Övergångsbestämmelsen gällande försäljning får därför förstås som att skyldigheten för ägaren att energideklarera byggnaden gäller försäljningar med köpekontrakt som tecknas efter . Regeringens förslag innebär att energideklarationer skall ha upprättats efter en övergångsperiodperiod om för samtliga byggnader som omfattas av lagens krav och som inte undantas genom närmare föreskrifter. De av regeringen föreslagna övergångsbestämmelserna syftar till att i viss mån möjliggöra en successiv infasning av olika byggnadskategorier i deklarationssystemet. Möjligheten att ytterligare utsträcka övergångsperioden begränsas emellertid av EG-direktivets bestämmelser om dess införlivande i medlemsstaternas lagar och andra författningar. När det gäller övergångsperioden fram till dess deklarationssystemet skall vara fullt ut i kraft, dvs. , vill utskottet därför understryka vad som anförs i propositionen om att kommer att ställa mycket stora krav på alla inblandade aktörer och att möjligheten att inleda deklarationssystemet på ett mindre resurskrävande sätt bör utnyttjas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redovisade överväganden om regeringens förslag till lag om energideklaration för byggnader och till lag om ändring i samt angående de aktuella motionsförslagen har lett fram till följande slutsats. Utskottet anser att bör anta förslaget till lag om energideklaration med de ändringsförslag som utskottet ovan redogjort för.