bet · GT01SkU16 · 2006-02-21 00:00:00 — En avdragsrätt för denna typ av stöd finns i ett flertal andra länder, såsom , , , , , och . Möjligheterna att införa en avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete även i bör enligt vår mening utredas. Argumenten för en avdragsrätt för gåvor till biståndsverksamhet är flera: - Den ger givaren möjlighet att styra bidrag till ändamål som han/hon själv prioriterar och att få en fördel av detta. - Den tydliggör för allmänheten det angelägna arbete som biståndsorganisationerna utför. - Den ökar incitamentet för ideellt engagemang hos allmänheten och näringslivet. - Den ökar intäkterna för landets erkända biståndsorganisationer. - Den bidrar till att försvåra för oseriösa insamlingar eftersom dessa hamnar "utanför listan". Vi anser att en avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet bör införas. Avdragsrätten bör kunna utformas så att den gäller för gåvor till enskilda organisationer som utövar just internationell biståndsverksamhet eller på något annat sätt verkar för internationellt samförstånd, demokrati eller respekt för de mänskliga rättigheterna. bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om vad vi nu anfört. Hushållstjänster, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hushållsnära tjänster. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 6, 2005/06:Sf383 yrkande 11, 2005/06:Sf432 yrkande 30 och 2005/06:A310 yrkande 3 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk245, 2005/06:Sk251, 2005/06:Sk253, 2005/06:Sk259 yrkande 2, 2005/06:Sk274 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk286, 2005/06:Sk298 yrkande 5, 2005/06:Sk303, 2005/06:Sk327, 2005/06:Sk330 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk346, 2005/06:Sk369, 2005/06:Sk421, 2005/06:Sk429, 2005/06:Sk459 yrkande 3, 2005/06:Sk465, 2005/06:Sk484, 2005/06:Sk489, 2005/06:Sk527 yrkande 2, 2005/06:Sf235 yrkande 3, 2005/06:Sf382 yrkande 16, 2005/06:So249 yrkande 8, 2005/06:So642 yrkande 11, 2005/06:So711 yrkande 5, 2005/06:MJ350 yrkande 10, 2005/06:N302 yrkande 5, 2005/06:N308 yrkande 5, 2005/06:N309 yrkande 10, 2005/06:N438 yrkande 2, 2005/06:N474 yrkande 13, 2005/06:N478 yrkande 8, 2005/06:N480 yrkande 23, 2005/06:A259 yrkande 9, 2005/06:A370 yrkande 14 och 2005/06:A418 yrkande 6. De höga skatterna på arbete i gör framför allt tjänster dyra. Skattekilen, dvs. av skatter orsakad differens mellan vad köparen betalar och säljaren får, leder till att många tjänster inte utförs, alternativt utförs på en svart marknad. Detta gäller framför allt s.k. hushållsnära tjänster. är övertygad om att det finns en stor potential att åstadkomma nya varaktiga arbeten i företag som erbjuder de tjänster som hushållen normalt utför själva, men som de till följd av höga skatter antingen låter bli att konsumera eller köper svart. Ett hushållstjänstavdrag skulle snabbt leda till en växande reguljär arbetsmarknad på områden där många tvingas in i osäkra svartjobb för att över huvud taget kunna försörja sig genom arbete. Ett hushållstjänstavdrag skulle också underlätta tillvaron för många arbetande barnfamiljer, öka arbetsutbudet bland ensamstående föräldrar samt bidra till en jämnare arbetsfördelning mellan kvinnor och män i hemmet. vill att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster bör få rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person bör få köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utövare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Vi föreslår att med bifall till motionerna Sk496 yrkande 6 (m), Sf383 yrkande 11 (fp), Sf342 yrkande 30 (kd) och A310 yrkande 3 (c) riktar ett tillkännagivande av nämnd innebörd till regeringen. Övriga motioner och motionsyrkanden får därigenom anses mer eller mindre tillgodosedda. Dubbel bosättning, punkt 13 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utvidgad avdragsrätt för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk411. Många mindre kommuner i vårt land drabbas av att företag läggs ned eller flyttar ifrån kommunen. När ett företag flyttar och personalen i avsaknad av möjligheter att få ett nytt arbete i hemkommunen väljer att behålla sitt gamla arbete och flytta med företaget drabbas den kvarboende familjen av kostnader för dubbel bosättning. För att minska olägenheten i form av fördyrade levnadsomkostnader på grund av den dubbla bosättningen får man i sin deklaration göra avdrag för denna kostnad, men detta får inte ske längre än . Jag anser att tiden för avdragsrätten i de fall som beskrivits bör förlängas. En sådan förlängning av tiden är viktig för det enskilda hushållet som drabbas av företagsnedläggning eller företagsflyttning. Den är också viktig för många glesbygdskommuner, eftersom de åderlåts på skatteintäkter när både företag och deras personal flyttar därifrån. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker således motion Sk411 (c). Uthyrning av bostad, punkt 15 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uthyrning av del av privatbostad. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub501 yrkande 3, 2005/06:Bo276 yrkande 23 och 2005/06:Bo298 yrkande 27 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk309, 2005/06:Sk460 yrkande 1, 2005/06:Kr376 yrkande 24, 2005/06:Ub290 yrkande 6, 2005/06:N438 yrkande 7, 2005/06:N443 yrkande 48 och 2005/06:Bo336 yrkande 4. Dagens skatteregler för uthyrning av privatbostäder utgör ett hinder för många som skulle kunna överväga att hyra ut ett eller flera rum i sina privata bostäder, inte minst i stora villafastigheter. På grund av skatten drar sig många för att ta det extra besvär det innebär att hyra ut. I en del fall torde ändå rumsuthyrning äga rum, men i så fall "svart", dvs. utan att inkomsten deklareras. Med en skattelagstiftning som tillåter rumsuthyrning utan skatt eller med starkt nedsatt skatt skulle säkert många innehavare av större lägenheter eller villor finna det intressant att hyra ut delar av bostaden till behövande. Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning av del av privatbostäder bör därför höjas. En sådan åtgärd skulle omgående skapa många hyresmöjligheter för studenter och andra människor som vill bo centralt, t.ex. människor som flyttar till en storstad för att arbeta eller som kommer hit från andra länder. Vi föreslår att med bifall till motionerna Bo276 yrkande 23 (m), Bo298 yrkande 27 (fp) och Ub501 yrkande 3 (kd) och med anledning av övriga nu berörda motioner gör ett uttalande med denna innebörd. Boendes självförvaltning, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattefriheten vid boendes självförvaltning. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo338 yrkande 16. Hyresgästernas möjligheter till självförvaltning bör stimuleras. En del i detta är förändrade skattekrav, så att självförvaltning lönar sig för den enskilde. ökar intresset för bostaden och det hus och område den är belägen i. Hyresgästinflytande kan utövas dels i varje enskild lägenhet, dels i varje kvarter eller bostadsområde, av hyresgästerna tillsammans. Detta kan få särskilt stor betydelse i s.k. utsatta områden. ger också möjligheter till ökade grannkontakter, gemenskap och ökad trivsel. Förutsättningar för självförvaltning i de större bostadsområdena bör särskilt uppmärksammas. Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivt medverkar i skötseln och utformningen av sin miljö. För att främja självförvaltning bör taket för skattefrihet höjas och förbudet mot olika ersättning för dem som deltar i verksamheten upphävas. Att inte olika ersättning får ges är i praktiken en inskränkning av tidigare gällande principer. har krävt ändringar i enlighet med det anförda. Jag återkommer även till detta krav och föreslår att med bifall till motion Bo338 yrkande 16 (kd) riktar ett tillkännagivande härom till regeringen. Individuellt kompetenssparkonto, punkt 17 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individuellt sparande till kompetensutveckling. Därmed bifaller motion 2005/06:A309 yrkande 8. Kompetensutveckling är en fråga som har strategisk betydelse för varje individ och för hela samhället. Trots detta har regeringen misskött frågan under . Nödvändiga reformer har gång på gång skjutits . Trots tidigare löften har regeringen försummat att reda ut och lösa de lagstiftningstekniska problemen och lägga fram ett lagförslag för . Jag biträder nu krav på ett system för individuellt sparande till kompetensutveckling och vidareutbildning. Det skall vara frivilligt och bygga på en möjlighet för företagare och arbetstagare att skattefritt spara på individuella kompetenssparkonton. Det ger större möjligheter för alla att utvecklas och anpassa sig till en föränderlig arbetsmarknad. Jag tillstyrker motion A309 yrkande 8 (c) och föreslår att detta ges regeringen till känna. Studenters stipendier, punkt 18 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av reglerna om skattefrihet för studenters stipendier. Därmed bifaller motion 2005/06:Fi321 yrkande 18. När en student åtar sig ett uppdrag - t.ex. som studentföreträdare i en fakultetsnämnd - och uppbär skattepliktig ersättning för uppdraget, blir studenten skattskyldig även för skattefria stipendier som studenten erhåller. Detta ställer till stora problem för de studenter som aktiverar sig och motverkar universitetens och högskolornas strävan att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen. Det innebär att studenten i fråga under innevarande år och de därpå följande två åren inte kan erhålla skattefritt stipendium, t.ex. för resebidrag vid internationellt studentutbyte eller till en vetenskaplig konferens. Dessvärre varierar tolkning av lagstiftningen från fall till fall. Vi anser att det är angeläget att regeringen utreder dessa förhållanden och om det är nödvändigt återkommer till med lagförslag som gör det möjligt för universitet och högskolor att avstå från att göra avdrag för preliminär skatt på smärre stipendier till studenter. Vi anser att som sin mening bör ge regeringen vad vi nu anfört till känna. Skadestånd, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av beskattningen av ersättningar för ideell skada. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk352. Ideella skadestånd som saknar samband med skattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Enligt rådande praxis är emellertid skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. Denna praxis gäller t.ex. om arbetsgivaren blir ersättningsskyldig gentemot en anställd därför att det förekommit sexuella trakasserier på arbetsplatsen och arbetsgivaren inte vidtagit tillräckliga åtgärder. Det är synnerligen stötande att det finns skadeersättning som kan bli skattebelagd bara därför att skymfen, trakasseriet eller vad annat som inträffat skett på speciell plats eller i speciellt sammanhang. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör alltid gälla. Jag anser i likhet med motionären bakom motion Sk352 (kd) att en översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att skattebefria dessa också i de fall då de utgår på grund av en anställning. Detta bör ges regeringen till känna. Idrottskonto, m.m., punkt 21 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behovet av att införa s.k. idrottskonton. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr334 yrkande 23 och 2005/06:Kr373 yrkande 19, bifaller delvis motion 2005/06:Sk407 och avslår motion 2005/06:Sk472. För att lösa problemet för idrottsmän och -kvinnor, som tjänar mycket pengar och sedan avsevärt mindre, finns i och s.k. idrottskonton. Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottaren sätter en viss del av sina inkomster på kontot och så länge de finns på kontot är de skattebefriade. Idrottaren skattar i stället för inkomsten när den tas ut från kontot, vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det s.k. skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst . Socialdemokraterna har varit mycket negativa till idrottskonton och avslagit förslag om att utreda frågan. tillsatte dock regeringen en kommitté - (Fi 2004:12) - med uppgift att överväga om det behövs särskilda regler för professionell idrott och då även om det finns behov av någon form av idrottskonto. Vi anser att det är viktigt att nu klargör sin inställning i frågan genom att som sin mening ge regeringen till känna att det finns stora fördelar med idrottskonton och att det bör utredas hur ett system med idrottskonton bör vara utformat för att kunna införas i . Vi tillstyrker följaktligen motionerna Kr334 yrkande 23 (c)och Kr373 yrkande 19 (kd). Motion Sk407 får härigenom anses tillgodosedd. Bär, svamp och kottar, punkt 22 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en förändring av reglerna om skattefrihet för plockning av bär m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk281. Som framhålls i motion Sk281 (kd) förekommer hobbyplockning av vildvuxna bär, svampar och kottar i huvudsak i skogslänens glesbygd och torde i huvudsak utövas av pensionärer och någon enstaka arbetslös. Nuvarande skattefria inkomstgräns för hobbyplockning på antogs , och inkomstgränsen har inte förändrats sedan lagen antogs. Vi anser, i likhet med motionären, att denna skatt är gammalmodig och rimligen borde kunna avskaffas helt. Skattebortfallet för staten torde vara försumbart. Den nu alltför låga skattefria gränsen lockar plockarna att inte uppge sina rätta namn till uppköparna för att på detta sätt slippa en eventuell skatt. Eftersom inkomsten är omöjlig att kontrollera kan reglerna lätt uppfattas som uppmuntran till "svartjobb". Regelverket för denna skatt behöver därför ses över. Kanske är införandet av en schablonskatt som uppköparna betalar en framkomlig väg. Vi biträder förslaget om ett tillkännagivande i frågan till regeringen med angiven innebörd och tillstyrker därför motionen. Biodling, punkt 23 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ändrade skatteregler för biodlingen. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk342 och 2005/06:Sk436. Enligt en rapport av , som publicerades , har biodlingen stor betydelse för pollinering och biologisk mångfald och utgör således en nyttig och angelägen verksamhet från miljösynpunkt. Biodlingen har emellertid minskat i omfattning . Den största procentuella minskningen har skett bland biodlare med i intervallet 11-20 samhällen kring skatteomläggningen . Det är framför allt antalet hobbybiodlare som har minskat kraftigt medan antalet yrkesbiodlare har ökat något. hade upp till 15 samhällen räknats som hobbyverksamhet och därmed varit skattebefriade. Eftersom det miljömässiga värdet av biodling är vida större än skatten på just biodlingsinkomst, bör man återgå till att betrakta biodlare med upp till 15 bisamhällen som hobbyodlare och befria dem från skatteredovisningsskyldighet. Vi föreslår att med anledning av motionerna Sk342 och Sk436 antar ett uttalande om att regeringen bör utreda frågan och tillstyrker därmed delvis motionerna. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (mp) () anför: De flesta yrkesverksamma inom kultursektorn omfattas bara delvis av samhällets trygghetssystem. Detta framgår av den statliga utredningen och trygghetssystemen, som överlämnades till regeringen . I statsbudgeten förstärktes resurser för arbetet med att öka kunskapen om trygghetssystemens utformning och tillämpning. och min uppfattning är dock att arbetet inte får avstanna där. Konstnärer glider fram och tillbaka över gränsen mellan anställning och företagande, vilket leder till att de missgynnas av nuvarande system. Det som är självklarheter inom andra yrkeskategorier, t.ex. pension, ersättning vid sjukdom och föräldraledighet menar vi även bör gälla för en konstnär. I det nya pensionssystemet hör kulturarbetare till förlorarna eftersom inkomsterna varierar kraftigt över yrkeslivet. Det finns ännu ingen tillfredsställande lösning. Att inte ge välutbildade och meriterade kulturarbetare möjlighet att leva på sitt arbete är ett resursslöseri som samhället inte har råd med. Miljöparitet förordar därför en modell som innebär att de första intjänade skall vara befriade från skatt. Vi förutsätter att regeringen överväger vårt förslag utan något formellt yrkande från min sida, men jag kommer att bevaka frågan. Personalvårdsförmåner, punkt 6 (mp) () anför: Holländska arbetsgivare kan erbjuda gratis cyklar till anställda som cyklar till arbetet utan att dessa personer därigenom drabbas av förmånsbeskattning. Skälet härför är att man vill uppmuntra till ökat cykelåkande av miljö- och hälsoskäl. Jag anser att regeringen bör undersöka möjligheten att införa motsvarande bestämmelser i . Den som väljer att cykla till jobbet bör inte behandlas annorlunda än den som föredrar att cykla på en träningscykel i en motionslokal som arbetsgivaren för den anställdes räkning betalt tillträde till. Jag anser också att det bör vara möjligt för en arbetsgivare att tillhandahålla månadskort på kollektiva transportmedel utan att de anställda beskattas för denna förmån eller företaget tvingas att betala sociala avgifter. Att resa mer miljövänligt bör uppmuntras och inte beläggas med pålagor. Trängselskatt, punkt 7 (m) (), () och () anför: Vi motsatte oss förslaget om att införa trängselskatt när beslutet fattades av . Vår uppfattning är fortfarande den att beslutet aldrig borde ha genomförts. Av det skälet avstår vi nu från att ha några synpunkter på detaljer om avdragsrätt m.m. I stället bör lagen om trängselskatt upphävas. Reseavdrag, punkt 8 (v) () anför: Jag utgår från att jämställdhetskonsekvenserna av dagens förmånsregler och reseavdragssystem kommer att uppmärksammas i den kommande översynen av skattesystemet och avstår därför från att nu framställa något särskilt yrkande härom. Reseavdrag, punkt 8 (mp) () anför: ges en skattefri milersättning till de bilförare vars årliga pendlingskostnader överstiger . Samma "golv" gäller för kollektivtrafikresenärer. Eftersom flertalet kollektivtrafikkort kostar mindre än så, leder det i praktiken till att endast de kollektivtrafikresenärer som långpendlar kan medges avdrag. För cyklister medges endast ett avdrag på , vilket innebär att detta tranportsätt särbehandlas negativt jämfört med andra sätt att ta sig till och från jobbet. För att ändra resmönstren och öka den dagliga fysiska aktiviteten krävs en förändring av de incitamentsstrukturer som styr bilresorna. Ett första viktigt steg är att lagar och regler ändras så att bilresor inte subventioneras. Nuvarande reseavdrag bör därför ersättas med ett enhetligt avdrag för samtliga trafikantgrupper/transportslag, baserat på avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen. Därigenom skapas möjligheter till ett mer rättvist och lättadministrerat system som mer miljövänliga resmönster gynnas. Nivåerna kan utformas på ett sätt som gör att skattebortfallet inte blir större än . Jag utgår från att vad jag nu anfört kommer att uppmärksammas i den kommande översynen av skattesystemet och avstår därför från att nu framställa något särskilt yrkande härom. Frilansande konstnärer, punkt 9 (mp) () anför: Sedan skattedomstolarna nu har klarlagt rättsläget håller jag med motionärerna bakom bl.a. motionerna Sk469 (s) och Kr382 (mp) om att den nuvarande skattemässiga behandlingen av frilansande artisters, musikers och andra konstnärers logi, traktamenten och reseersättningar har fått en olycklig utformning. För kulturinstitutionerna i landsorten innebär reglerna enligt den tillämpning som skattedomstolarna sanktionerat betydligt högre kostnader än vad som skulle vara fallet om inkomstskattelagens undantag för byggbranschen kunde tillämpas även på frilanspersonal på scenkonstområdet och för frilansarna själva avsevärt ökat deklarationskrångel. En översyn av skattereglerna bör genomföras för att komma till rätta med problemen för scenkonsten. Vi förutsätter att regeringen har sin uppmärksamhet riktad på problemet och avstår därför från att nu ställa något yrkande. ROT-avdrag för vissa ombyggnadsåtgärder, punkt 12 (v) () anför: Ett av målen för ett tillgängligare samhälle för alla är att enkelt åtgärdade hinder skall byggas bort . Det kan i det sammanhanget bli aktuellt med en extra stimulans för att få små företag att göra den egna verksamheten, t.ex. affärslokalerna, mer tillgängliga för funktionshindrade. avser att återkomma i frågan i andra sammanhang och avstår därför från att just nu ställa något yrkande. Dubbel bosättning, punkt 13 (v) () anför: Jag vill erinra om att väckte en motion angående frågan om att ändra reglerna om avdrag för dubbel bosättning för att få till stånd en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och i övrigt förstärka den regionala utvecklingspolitiken. Motionen ledde till ett tillkännagivande till regeringen. Sent omsider tillsattes en utredning som lade fram betänkande SOU 2005:28 Dubbel bosättning för ökad rörlighet med bl.a. förslag till förlängda tidsgränser som till viss del tillgodoser förslag. Betänkandet, som har remissbehandlats, är under beredning och jag avstår därför från att ställa något yrkande i detta sammanhang. avser att bevaka frågan. Individuellt kompetenssparkonto, punkt 17 (fp) () och () anför: anser att makten och inflytandet över kompetenssparandet skall ligga hos enskilda människor. Vi anser därför att dagens pensionssparande skall utvidgas så att avdragsrätt för sparande medges upp till ett basbelopp, att sparandet kan tas ut för att finansiera kompetensutveckling och att ett kvarstående sparande kan tas ut vid pensionering. Vi har inget yrkande i detta ärende men avser att återkomma i frågan i annat sammanhang. Idrottskonto, m.m., punkt 21 (m, fp) (), (), (), () och () anför: Karriären för en professionell idrottsman eller -kvinna skiljer sig från den i de flesta andra yrken. Vår uppfattning är att s.k. idrottskonton bör införas för att lösa problemet för de idrottsmän och -kvinnor, som tjänar mycket pengar under några aktiva år och sedan avsevärt mindre. Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottsutövaren sätter en viss del av sina inkomster på kontot och så länge de finns på kontot är de skattebefriade. Han eller hon betalar i stället skatt på inkomsten när den tas ut från kontot, vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det s.k. skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst .