bet · GT01MJU18 · 2006-03-07 00:00:00 — Det har emellertid till utredningen framförts synpunkter på att dagens miljö- och hälsoskyddsinspektörsutbildning inte är anpassad till behovet hos kontrollmyndigheterna. Alltför grunda kunskaper inom vissa områden ställer höga krav på vidareutbildning och central vägledning. Utskottet anser att behandlingen av den fråga som tas upp i motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 11 bör anstå till dess regeringen redovisat förslag i detta avseende. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. har i regleringsbrev för tilldelats medel för utveckling av hästföretagande under anslaget 44:1 Åtgärder för landbygdens miljö och struktur. Regeringen anför i samband därmed att hästen är en viktig del i många jordbruksföretag och en växande gren i småföretagande på landsbygden. anslås för åtgärder för att stimulera och utveckla företagande, forskning inom hästområdet och till ett projekt för att främja säkerheten inom hästsport och ridning. Av anslaget skall efter samråd med berörda organisationer användas för att främja ett livskraftigt hästföretagande, bl.a. inom området för hästturism. Vidare skall utbetalas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för forskning på hästområdet varav skall avse med näringen samfinansierad forskning. Slutligen skall utbetalas till som efter samråd med berörda organisationer skall använda medlen för verksamhet som främjar utvecklingen av säkerhetsfrågor inom hästhållandet, med speciell inriktning på barn och ungdomar. Medlen kommer från återföring av skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Regeringen anför vidare att det finns ca 283 000 hästar i . Enligt utövar ca 500 000 svenskar ridsport aktivt. är kvinnor eller flickor. Sektorn omsätter ca , varav utgörs av spel på trav och galopp. Sektorn ger upphov till spridningseffekter på . Hästnäringen bidrar med ca till BNP (0,) och genererar ca i skatteintäkter varav 1,1 miljard kommer från spel. Hästnäringen sysselsätter ca 10 000 helårstjänster direkt, och genom spridningseffekter ger den upphov till ytterligare mellan 9 000 och 18 000 helårstjänster. Hästsektorn är jordbrukets femte största inkomstkälla. Hästnäringen bidrar till det öppna landskapet genom foder- och betesbehov. Utskottet redovisade vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2003/04:54 Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn att tillgången på välutbildad och kvalificerad personal är en viktig faktor för hästsektorns framtida utveckling, inte minst med tanke på sektorns möjligheter att konkurrera internationellt på olika områden (bet. 2003/04:MJU15). Det är av stor betydelse att en sammanhållen utbildningskedja skapas så att tillgänglig kompetens kan utnyttjas på bästa sätt. är huvudman för hippologutbildningen som är en tvåårig högskoleutbildning. Utskottet konstaterade vidare att staten har olika möjligheter att bidra till skapandet av förutsättningar för hästsektorns utveckling. Ansvaret för den faktiska utvecklingen måste dock alltid ligga hos hästsektorns egna organisationer och aktiva. Inom hästsektorn krävs sannolikt en viss anpassning för en fortsatt positiv utveckling, oavsett statliga insatser. Utskottet utgår från att de synpunkter som framförs i motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 9 i allt väsentligt kommer att tillgodoses inom ramen för det fortsatta arbetet för utveckling av hästföretagande. Motionen bör med den lämnade redovisningen lämnas utan vidare åtgärd. Sexuellt utnyttjande av djur Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till pågående arbete motioner om ett förbud mot sexuella övergrepp mot djur (s, m, fp, c, mp). En motion (mp) om skydd mot att djur utnyttjas i pornografiska sammanhang avstyrks med hänvisning till att frågan är föremål för regeringens uppmärksamhet. Jämför reservationerna 6 (kd), 7 (c), 8 (v, mp) och 9 (v, mp). Varken djurskyddslagen eller innehåller enligt motion 2005/06:MJ212 (m) något rakt förbud mot sexuella övergrepp mot djur. Det borde enligt motionären vara tillräckligt att man kan påvisa att ett djur har varit utsatt för ett sådant övergrepp för att det skall vara straffbart. Även i motionerna 2005/06:MJ217 (fp), 2005/06:MJ268 (s), 2005/06:MJ320 (c), 2005/06:MJ433 (mp) yrkande 1, 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 17 och 2005/06:MJ566 (s) föreslås att tidelag förbjuds och att regeringen bör lägga fram förslag till lagstiftning om kriminalisering av sexuella övergrepp mot djur. Enligt motion 2005/06:MJ433 (mp) yrkande 2 bör djur skyddas mot att utnyttjas i pornografiska sammanhang. I motionen pekas på paralleller mellan barnpornografi och djurpornografi och anförs att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. Jordbruksminister anförde i ett frågesvar (2004/05:1595) om sexuella övergrepp mot djur att det stämmer att det har förekommit uppgifter om att problemet med att människor använder djur i sexuella sammanhang skulle vara i ökande. Regeringen lämnade därför ett uppdrag till att utreda i vilken omfattning så sker. redovisade sitt uppdrag . Enligt myndighetens redovisning kan det inte säkert sägas att problemet ökar, men jordbruksministern ser ändå ytterst allvarligt på de fall som redovisas i rapporten. Det är därför viktigt med en effektiv djurskyddstillsyn. Kontrollen av efterlevnaden av djurskyddslagen är kommunernas ansvar, och enligt jordbruksministerns bedömning kommer de förändringar som gjorts i djurskyddslagen och som syftar till att stärka bl.a. kommunernas djurskyddstillsyn, att ha en positiv effekt på förekomsten av djur som plågas av människor i såväl sexuella som andra sammanhang. Jordbruksministern anförde vidare att vi redan har en strafflagstiftning som innebär att människor som utsätter djur för lidande genom handlingar av sexuell natur gör sig skyldiga till brott. Det finns en särskild straffbestämmelse i som skyddar djur. Den som otillbörligen utsätter djur för onödigt lidande genom misshandel, vanvård, överansträngning eller på något annat sätt, gör sig skyldig till djurplågeri. Straffet för djurplågeri är böter eller fängelse . Dessutom finns bestämmelser om hur man skall behandla djur i djurskyddslagen. Lagen är tydlig på den här punkten. Djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur får inte agas och inte heller hållas bundna på ett för djuret plågsamt sätt. I lagen anges också tydligt att djur inte får utsättas för lidande vid film-, video- eller televisionsinspelning. Brott mot djurskyddslagen kan ge böter eller fängelse . Utskottet har inhämtat från att bereds i . Enligt regleringsbrev för skall till regeringen inrapportera polisanmälda ärenden rörande sexuellt utnyttjande av djur. Statistiken skall redovisas könsuppdelad när så är möjligt. skall även utvärdera om djurskyddslagstiftningen är tillräcklig för att skydda djuren från att användas av människor i sexuella sammanhang på ett sätt som står i strid med djurskyddsintresset samt, vid behov, lämna förslag till ändringar i djurskyddslagen. Uppdraget skall redovisas . Utskottet förutsätter att regeringen ägnar frågan om sexuellt utnyttjande av djur fortsatt uppmärksamhet och vidtar de åtgärder som är påkallade. Utöver detta uttalande är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionerna 2005/06:MJ212 (m), 2005/06:MJ217 (fp), 2005/06:MJ268 (s), 2005/06:MJ320 (c), 2005/06:MJ433 (mp) yrkande 1, 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 17 och 2005/06:MJ566 (s). Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller användning av djur i pornografiska sammanhang har utskottet tidigare (bet. 2003/04:MJU14) hänvisat till bestämmelserna i djurskyddslagen om att djur skall skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. I återfinns dessutom den redovisade straffbestämmelsen för djurplågeri. Justitieministern har i ett interpellationssvar framhållit att djurpornografi som sprids via Internet eller i filmer i vissa fall är förbjudet som olaga våldsskildring. Den som skildrar eller sprider sådan pornografi kan dömas till böter eller fängelse . Justitieministern påpekar dessutom att tillgången till djurpornografi begränsas genom myndighetsingripanden när pornografin är straffbar och att det därutöver råder en självsanering. Frågan om det behövs och bör vidtas ytterligare åtgärder för att begränsa tillgången till djurpornografiskt material är enligt justitieministern komplicerad att besvara, eftersom sådana åtgärder måste vägas mot våra grundlagsfästa bestämmelser om tryckfrihet och yttrandefrihet. När det gäller de brottsbekämpande myndigheternas handläggning av brott mot djurskyddslagstiftningen förutsätter justitieministern att dessa brott utreds och lagförs på samma sätt som andra brott. Han påpekar också att polisen fortlöpande arbetar med att stärka och effektivisera sin verksamhet när det gäller att bekämpa alla typer av brott. Justitieministern anser sig inte se något behov av lagstiftningsåtgärder men säger sig följa frågan (svar på interpellation 2003/04:252). Utskottet förutsätter att den uppmärksamhet regeringen ägnar frågan vid behov kommer att leda till de åtgärder som bedöms lämpliga och föreslår att motion 2005/06:MJ433 (mp) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om att utveckla minknäringen (c), villkoren för pälsdjursnäringen (m), att forskningens rön och näringens utvecklingsarbete bör avvaktas (kd), ett gemensamt europeiskt regelverk för näringen (kd) och förbud mot pälsdjursuppfödning (fp) m.m. Motionerna avstyrks med hänvisning till att regeringen har aviserat en proposition i ämnet. Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). Flera motioner behandlar villkoren för pälsdjursnäringen. Enligt motion 2005/06:MJ222 (m, fp, kd, c) har den svenska pälsdjursnäringen att leva upp till en djurskyddslagstiftning som är bland de tuffaste i världen, kanske rentav den allra tuffaste. I stället för att lägga ned en väl fungerande näring bör pälsfarmarna få klara besked om att de kommer att få fortsätta så att de kan investera för framtiden. Med ett positivt besked för investeringar och utveckling för pälsdjursnäringen kommer också ett positivt utvecklingsarbete med förbättringar. Även enligt motion 2005/06:MJ235 (c) bör minknäringen utvecklas. Enligt motion 2005/06:MJ524 (m) yrkande 4 tar regeringen aktiv del i nedläggningen av svensk pälsdjursnäring. Utredningen välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86) efterfrågade en vidare utredning om djurhållningens villkor. I stället för att gå vidare med utredningens förslag och värna en god inhemsk pälsdjursnäring, kommer pälsar nu att saluföras från länder med sämre djurhållning. Enligt motion 2005/06:MJ570 (kd) yrkande 1 bör pälsdjursnäringen ges stabila näringsvillkor och i motionens yrkande 2 framhålls pälsdjursuppfödningens betydelse för landsbygden. I motion 2005/06:MJ245 (m) framhålls behovet av detaljregler för hållning av chinchillor för pälsändamål. Enligt flera motioner, t.ex. motion 2005/06:MJ280 (m) yrkandena 1 och 2, bör pågående forskning om beteendebehov avvaktas innan förslag om skärpningar av gällande lagstiftning läggs fram. är världsledande då det gäller forskning om och bör intensifiera samarbetet med då det gäller den fortsatta forskningen om beteende. Enligt motionerna 2005/06:MJ508 (s) och 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 9 bör regeringen avstå från att avveckla minknäringen och i stället invänta forskningens rön och näringens utvecklingsarbete och enligt motion 2005/06:MJ570 (kd) yrkande 3 bör regelsystemen för djurhållning utformas i överensstämmelse med etiska principer och vetenskaplig forskning. Enligt den sistnämnda motionens yrkande 4 bör regeringen verka för ett gemensamt europeiskt regelverk. Pälsdjursuppfödning av minkar eller andra djur som kan hållas för pälsproduktion bör enligt motion 2005/06:MJ474 (fp) yrkande 1 förbjudas. Dagens farmade pälsdjur lever knappast i en miljö anpassad efter deras behov. Om pälsdjur skall hållas i fångenskap måste uppfödningen vara anpassad efter djurens naturliga behov. Regeringen bör enligt motion 2005/06:MJ398 (m) utreda och utarbeta förslag till förändringar i djurskyddslagen som med utgångspunkt från djurskyddsperspektivet, och inte endast från skadegörelseperspektivet, gör det straffbart att släppa ut djur ur djurhållningsanläggning när det finns risk för att djuren utsätts för oacceptabel skada eller onödigt lidande. Djur som hålls i farm eller farmliknande omständigheter bör inte få släppas ut i frihet om detta kan leda till att djuren i fråga riskerar lidande av samma grad som enligt djurskyddslagen leder till straffansvar. konstaterade jordbruksminister i ett interpellationssvar (2004/05:447) att generellt sett ligger i den internationella täten när det gäller djurskydd och djurhållning. Det är alltför generaliserande att påstå att svenska, strängare djurskyddsregler alltid leder till att produktion med djur slås ut eller minskar och att djuren på andra håll i världen alltid hålls under sämre villkor. Vi kan t.ex. konstatera att det föds upp betydligt fler kycklingar i än . När det gäller nötkreatur har mer detaljerade anvisningar än , och man anvisar dessutom i många fall större utrymmen. Ett annat exempel är , som är en storproducent av slaktsvin och som i stort sett har samma krav på utrymme för grisar som vi. När det gäller minkuppfödning och frågan om etik och moral anser jordbruksministern, i likhet med (SOU 2003:86), att det finns klara indikationer på att minknäringen inte uppfyller djurskyddslagens intentioner. Enligt jordbruksministerns mening skulle det vara oetiskt att inte införa bestämmelser som innebär att minkarnas behov av naturligt beteende kan tillfredsställas. Inom utarbetas en promemoria med förslag till skärpningar av djurskyddslagstiftningen med avseende på pälsdjursuppfödning. Förslagen kommer att syfta till att minkar i fångenskap skall kunna bete sig naturligt. Det är ofrånkomligt att skärpningar av detta slag påverkar lönsamheten i pälsdjursnäringen. Regeringens avsikt är att de företag som tvingas lägga ned sin verksamhet skall ges ekonomisk ersättning. Jordbruksministern konstaterade också att vi inte kan hindra att produkter av päls importeras till , även om de producerats på ett sätt som strider mot principerna för den svenska djurskyddslagstiftningen. Det vore emellertid orimligt om detta förhållande skulle leda till att vi sänkte våra ambitioner på djurskyddsområdet i . Tvärtom bör visa vägen, såväl inom EU som globalt, mot ett bättre djurskydd. Detta är också vägledande för hållning när djurskyddsfrågor diskuteras inom EU och i andra internationella forum. Regeringen redovisar i budgetpropositionen för att en proposition om minknäringen planeras till . Propositionen skall innehålla förslag på skärpta djurskyddskrav. Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen inom och föreslår därför att motionerna 2005/06:MJ222 (m, fp, kd, c), 2005/06:MJ235 (c), 2005/06:MJ245 (m), 2005/06:MJ280 (m) yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ398 (m), 2005/06:MJ474 (fp) yrkande 1, 2005/06:MJ508 (s), 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 9, 2005/06:MJ524 (m) yrkande 4 och 2005/06:M lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att arbete pågår avstyrker utskottet två motionsyrkanden (fp, kd) om att kastrering av smågrisar utan bedövning bör förbjudas. Jämför reservation 11 (v, mp) och särskilt yttrande 1 (fp). Kastrering av smågrisar utan bedövning är förkastligt från djurskyddssynpunkt och bör enligt motion 2005/06:MJ291 (fp) förbjudas. Även enligt motion 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 6 bör djurskyddslagen ändras så att kastrering av djur utan bedövning blir förbjuden. Enligt uppgift från kastreras en majoritet av de galtgrisar som föds i , liksom i övriga , utan bedövning när de är mycket unga. Anledningen till att grisarna kastreras är den s.k. galtlukt som kött från vissa intakta galtar avger, framför allt då köttet värms upp. Lukten upplevs som mycket obehaglig av många konsumenter och påverkar därför marknaden negativt. Konventionell kastrering innebär att en lekman, oftast djurägaren själv eller en djurskötare, kastrerar smågrisarna. Enligt 25 § djurskyddsförordningen (1988:539) måste grisarna vid kastreringen vara yngre än (äldre djur får kastreras av veterinär efter bedövning). Smågrisen hålls fast i knäet eller placeras i en speciell kastreringsvagga. Med ett vasst skalpellblad eller en särskilt utformad tång kastreras grisen och såret lämnas öppet för läkning. Utskottet har senast behandlat motioner om kastrering av smågrisar (bet. 2003/04:MJU1). Enligt en rapport från om kastrering av smågrisar har man ännu inte funnit en teknik eller ett system inom grisproduktionen som på ett för alla parter tillfredsställande sätt kan ersätta kastrering av smågrisar. I takt med att arbetet med att finna en ersättning fortsätter, förefaller dock lösningen komma allt närmare. Enligt regleringsbrev för skall medverka till att utveckla teknik och system inom svinproduktionen i syfte att göra kastrering av smågrisar utan föregående bedövning överflödig. Uppdraget skall redovisas . Utskottet är i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår inte berett att föreslå något uttalande med anledning av motionerna 2005/06:MJ291 (fp) och 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 6. Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om hinder för äggnäringen (m, fp, kd, c), förbud mot eller stopp för att sälja vissa ägg (s, c), förbud mot burhållning av hönor för äggproduktion (fp), slaktkycklingars behov av mörkerperioder (v), behovet av en översyn av slaktkycklingsproduktionen (v), mindre industriell slakt av fjäderfän (fp) m.m. Motionerna avstyrks med hänvisning till att frågorna uppmärksammats i ett nytt handlingsprogram hos . Jämför reservation 12 (m, kd, c). Enligt motion 2005/06:MJ283 (c) bör försäljning förbjudas av sådana ägg som producerats i burar som är förbjudna i . Regeringen bör enligt motion 2005/06:MJ410 (c, m, fp, kd) återkomma med förslag som undanröjer de hinder som finns inom äggnäringen så att man säkerställer äggnäringens fortsatta framtid i . Motsvarande yrkande finns i motionerna 2005/06:MJ483 (fp) och 2005/06:MJ554 (s). bör enligt motion 2005/06:MJ416 (v) yrkande 1 införa tvingande regler och förbättrad tillsyn när det gäller kycklingarnas behov av mörkerperioder. I allmänna råd om hur djuren i lantbruket skall hållas rekommenderas att kycklingarna får en sammanhängande mörkerperiod . Men något krav finns inte. Enligt motionerna 2005/06:MJ416 (v) yrkande 2 och 2005/06:MJ482 (fp) yrkandena 1-4 bör en översyn göras av slaktkycklingsproduktionen utifrån djurskyddslagen. En mindre industriell slakt av fjäderfän bör främjas. Transport och uppfödning av slaktkycklingar i förhållande till djurskyddslagen bör ses över. Utskottet redovisade vid riksdagsbehandlingen av statsbudget (bet. 2005/06:MJU2) att av de ca 6 miljoner höns som finns i hölls 392 000 stycken i icke godkända burar utan rede, sittpinne och sandbad . En kraftig minskning har skett /04. , länsstyrelser och kommuner har arbetat hårt för att djurskyddsförordningen skall slå igenom fullt ut. Den juridiska processen har tagit tid men gör bedömningen att frågan kommer att lösas . Jordbruksminister anförde i ett interpellationssvar (2005/06:115) att ligger i den internationella täten när det gäller djurskydd och djurhållning. Omställningen har inte gått för snabbt. Burförbudet beslutades i samband med den nya djurskyddslagstiftningen . Producenterna fick då en övergångstid , vilket är en vanlig period i dessa sammanhang. gällde för andra förändringar, t.ex. nya båspallsmått för nötkreatur. Efter utfärdades för äggproducenterna även vissa dispenser, vilket innebär att perioden utsträcktes ytterligare. kommer, som första EU-land, att ha genomfört EU:s värphönsdirektiv (1999/74/EG). Detta direktiv förbjuder hållandet av värphöns i traditionella burar utan rede, sittpinne och sandbad. Näringen i flera andra medlemsländer skulle önska att detta förbud sköts upp och har därför utövat lobbying för att uppnå detta. Det ligger i högsta grad i intresse att EU:s förbud mot traditionella burar inte senareläggs. Detta har vid ett flertal tillfällen framförts i bilaterala kontakter med . Jordbruksministern avser att på en generell nivå verka för svenska äggproducenters konkurrenskraft och stärka den. Ett exempel är den informationskampanj om märkningen av ägg som regeringen aktivt bidragit till. Regeringen strävar i stort efter att fortsatt stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Grunden för regeringens arbete rörande jordbrukspolitiken slogs fast i regeringens proposition Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Där anges att samhällets styrning av jordbruksproduktionen skall begränsas till ur samhällets synvinkel kollektiva nyttigheter. Låga marknadspriser utgör ingen grund för regeringen att agera. Tvärtom bör även marknaden för ägg styras av marknadens signaler i form av prisinstrumentet. I den långa omställning av äggproduktionen som vi har tagit oss igenom har varje producent ställts inför valet att ställa om till alternativa system för äggproduktion eller till annan jordbruksproduktion. Det är inte rimligt att man i skall kunna tillämpa nationella stöd som är statsstöd och som stör handeln mellan EU-länderna. Detta är tillfälliga stöd som den finska regeringen har kunnat förhandla sig till i samband med sitt anslutningsfördrag. De har förlängts, men de har justerats nedåt. Från svensk sida påtalar vi för kommissionen att det här är orimligt och att de bör avvecklas därför att de är statsstöd som vi inte bör ha på marknaden. Nästa revideringstillfälle är 2007 och givetvis kommer den att ligga på i den här frågan. Jordbruksministern uttalar i interpellationssvaret slutligen att hon känner en stor tillförsikt inför de svenska äggproducenternas framtid. Vi har en omställd produktion. Svenska värphönsanläggningar är förmodligen de modernaste i världen, och vi har mycket kunniga och kompetenta äggproducenter. Marknadspriserna både i och i EU har ökat . Till detta kommer att vi står inför en omställning av den europeiska äggproduktionen med start i och . Detta kommer att öka efterfrågan på ägg från alternativa produktionssystem. Här kommer att finnas en potential för svenska äggproducenter. Utskottet delar inte de farhågor som kommer till uttryck i motionerna 2005/06:MJ283 (c), 2005/06:MJ410 (c, m, fp, kd), 2005/06:MJ483 (fp) och 2005/06:MJ554 (s). Utskottet har inhämtat att kommissionens direktivförslag (KOM/2005/221) om minimiregler för skydd av slaktkycklingar bereds i en arbetsgrupp under ministerrådet. Frågan om mörkerperioder behandlas i förslaget. Parlamentet kan förväntas besluta om direktivförslaget och även ett beslut i ministerrådet kan förväntas . avser att under sitt ordförandeskap fokusera på förebyggandet av djursjukdomar och kommer i princip att fortsätta arbeta med de förslag som ligger på rådet, bl.a. avseende djurskyddsregler för slaktkyckling (kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet ). redovisar i rapporten vid svenska fjäderfäslakterier (dnr 2005-2031) resultatet av en översyn av svenska fjäderfäslakterier och tillsynen över dessa. Det framgår av rapporten att i samband med de förfrågningar som skickats ut har framkommit att det finns kommuner som inte utfört någon tillsyn på vissa fjäderfäslakterier, vilket anser är oacceptabelt. Därefter har upprättat en handlingsplan för uppföljning av resultaten från rapporten vid svenska fjäderfäslakterier (2006:2) som ledning för myndighetens fortsatta arbete. Det övergripande målet med handlingsplanen är att säkerställa ett gott djurskydd. Detta skall uppnås genom en förbättrad djurskyddskontroll vid landets fjäderfäslakterier så att bedövning och avlivning vid slakterierna utförs enligt gällande djurskyddslagstiftning. föreskrifter om hanteringen av vissa djurarter vid slakt eller annan avlivning kommer att revideras .