bet · GT01UU15 · 2006-03-16 00:00:00 — Därför är det viktigt att det är en väldefinierad syn med sin grund i den internationella rätten, och inte allmänt hållna politiska önskningar, som präglar tolkningen av rättighetsperspektivet. bör slå fast att politiska rättigheter skall ha företräde framför ekonomiska och sociala rättigheter. FN blir vad medlemsländerna gör det till. är ett litet land men har genom sitt långa engagemang i FN-frågorna möjlighet att påverka reformarbetet. Därför behövs en tydligare viljeinriktning från den i FN-frågorna. Det är angeläget med en överskådlig och öppen diskussion om de nya former av hot som FN och det internationella samfundet står inför och om FN:s roll i kampen mot internationell terrorism, spridning av massförstörelsevapen, organiserad brottslighet, regionala konflikter, fattigdom m.m. Diskussionen bör också handla om hur det internationella samfundet kan säkerställa att FN verkligen ingriper mot grova övergrepp mot civilbefolkningen i länder som samt om hur FN kan bli bättre på att hantera svältkatastrofer. FN:s toppmötesdeklaration om "skyldigheten att skydda" måste nu omsättas i praktiken. Det internationella samfundet måste kunna ingripa i situationer där inte tar sitt ansvar. Folkrättsliga krav till skydd för stater får aldrig övertrumfa kravet på grundläggande fri- och rättigheter för staternas befolkning. Vi välkomnar beslutet vid om att bygga upp en fredsbyggande kommission med uppgift att bistå samhällen i övergången mellan krig och fred och med uppgift att säkra effektivare bistånd efter en konflikt. måste aktivt medverka till att kommissionen blir effektiv och ändamålsenlig. Vi noterar emellertid att regeringen inte har lyckats tillse att får en plats i kommissionen. Det är glädjande att generalförsamlingen har beslutat att ett MR-råd skall upprättas, i syfte att ersätta den så illa beryktade , som med sin sammansättning direkt motverkat både FN:s trovärdighet och förmåga. Vi förespråkar ett MR-råd där medlemsstaterna, för att vara valbara när generalförsamlingen utser medlemmar i det nya , måste garantera sina egna medborgare mänskliga fri- och rättigheter. Stater som t.ex. , , och bör inte väljas in i det nya . Rådet måste få stor tyngd inom FN-systemet och bör ha långtgående befogenheter att utreda huruvida medlemsstaterna uppfyller de mänskliga fri- och rättigheterna. Den demokratifond som skall byggas upp inom FN-systemet kommer att möjliggöra ökade insatser till stöd för byggandet av demokrati och rättsstater. Vi anser att aktivt skall engagera sig i och dess uppbyggnad. Slutdeklarationen från borde tydligare ha tagit upp kvinnornas roll för frihet och fred i konfliktdrabbade länder. bör driva frågan om en jämnare könsfördelning i . Det är angeläget med en reformering av säkerhetsrådet så att alla världsdelar blir representerade där. Det är önskvärt med en utveckling mot en vetofri kultur. Nya medlemmar av säkerhetsrådet bör inte få vetorätt. FN styrs enligt principen om en röst per medlemsland. Ett problem är dock att de demokratiska staterna fortfarande utgör en minoritet och bara fyra av tio människor lever i full frihet och demokrati. Det fortsatta reformarbetet måste därför bygga på en stark övertygelse om vikten av demokrati, för att gagna utveckling och gemensam säkerhet. Ett av de största hoten mot hälsa och välfärd i den fattiga delen av världen utgörs av aidsepidemin. Enligt är ca 40 miljoner människor hivsmittade. En viktig del i arbetet med hiv/aids är att verka för att diskriminering och stigmatisering av hivsmittade upphör. I stora delar av världen utsätts homo-, bi- och transpersoner för ett brutalt förtryck av statsmakten eller från religiösa eller sociala rörelser. Det är angeläget att stärka HBT-perspektivet i FN:s arbete. Ett sätt att göra detta är genom att i årliga redovisa ländernas lagstiftning och behandling av HBT-personer. bör verka för att indikatorer utformas med detta syfte och att uppgifter av detta slag redovisas i . Det är också viktigt att i sin utrikespolitik tydligt markerar MR-perspektivet för dessa grupper och verkar för att de personer som är utsatta för förtrycket får hjälp samt verkar för att påverka attityder och lagstiftning i de länder där förtryck förekommer. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U225 (fp) yrkande 6, 2004/05:U226 (fp) yrkande 2, 2004/05:U315 (fp) yrkande 2, 2004/05:U333 (kd) yrkandena 12 och 13, 2004/05:So604 (c) yrkandena 13, 15 och 17, 2005/06:L341 (c) yrkande 20, 2005/06:U209 (fp) yrkandena 6 och 9, 2005/06:U248 (m) yrkandena 1-3, 6-11, 13 och 14, 2005/06:U336 (fp) yrkande 1 och 2005/06:U383 (kd) yrkande 1. Vissa frågor om mänskliga rättigheter, FN m.m., punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U276 yrkande 1 och 2005/06:U371 yrkandena 11, 14 och 16 samt avslår motionerna 2004/05:U225 yrkande 6, 2004/05:U226 yrkande 2, 2004/05:U315 yrkande 2, 2004/05:U333 yrkandena 12 och 13, 2004/05:So604 yrkandena 13, 15 och 17, 2005/06:L341 yrkande 20, 2005/06:U209 yrkandena 6 och 9, 2005/06:U248 yrkandena 1-3, 6-11, 13 och 14, 2005/06:U336 yrkande 1 och 2005/06:U383 yrkande 1. Tyngdpunkten i FN:s arbete måste utföras innan krig och vapenanvändning blivit verklighet. Det förebyggande arbetet för att förhindra och stoppa konflikter och våldsanvändning sker kanske främst genom att bekämpa fattigdom och utveckla demokratin i världen, men även genom att utveckla och förstärka verktyg för att tidigt lösa konflikter, vare sig det handlar om tidiga varningssystem eller sanktioner. Icke-våldsprincipen måste vara den grundregel som all konflikthantering utgår ifrån. Fler typer av konfliktförebyggande lösningar, ökande insatser för preventiv diplomati, smarta sanktioner, liksom humanitära interventioner och civila fredsstyrkor, är exempel på möjliga insatser att utveckla. bör kompletteras med ett kapitel om konflikthantering med icke-militära metoder. Icke-våld måste därför vara den huvudprincip som all konflikthantering utgår ifrån. Alla människor borde ha rätt att göra en civil fredstjänst i stället för att tvingas utföra militär värnplikt i sitt land. Detta skulle bidra till att skapa en global fredskultur och ytterst understödja FN:s målsättningar om fred och säkerhet. Civila fredsstyrkor, med utbildning och kompetens att tjänstgöra vid kriser och konflikter, bör även skapas i alla länder. beslöt att rekommendera rådet att införa en civil fredskår. Inget rådsordförandeskap har dock gjort någon ansats att införa en civil fredskår - inte heller det svenska, trots löften. Mat som en mänsklig rättighet regleras i FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, . Att det är en mänsklig rättighet innebär att staten har en skyldighet att se till att dess invånare kan försörja sig. Inom FN-systemet är mänskliga rättigheter juridiskt bindande för de stater som skrivit under de specifika konventionerna för mänskliga rättigheter, och de reglerar förhållandet mellan individen och staten. är dock den enda av de sex stora som saknar ett tilläggsprotokoll. Ett sådant skulle innebära att det vore möjligt för individer att klaga på sina egna regeringar. Ökade kunskaper hos fattiga människor om deras mänskliga rättigheter och regeringarnas ansvar skulle ge dem ett bra redskap i den dagliga kampen mot hunger och orättvisor. Inom FN finns det en grupp som behandlar frågan om ett tilläggsprotokoll till . borde aktivt och konstruktivt stödja arbetet i denna grupp. nya politik för global utveckling (PGU), som antogs av , betonar två centrala utgångspunkter för politiken gentemot utvecklingsländer: ett rättighetsperspektiv och ett fattigdomsperspektiv. Att arbeta med mänskliga rättigheter som utgångspunkt innebär att man arbetar med grundläggande principer om alla människors inneboende värdighet och lika värde, statens ansvar och skyldigheter samt människors rätt till deltagande i sin egen och samhällets utveckling. Att arbeta mot fattigdom och hunger blir då inte ett uttryck för välgörenhet utan ett sätt att stärka människors självklara rätt att försörja sig. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:U276 (mp, -) yrkande 1 och 2005/06:U371 (mp) yrkandena 11, 14 och 16. Dödsstraff och tortyr, punkt 3 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U273 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:U207 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U225 yrkande 15, 2004/05:U239 yrkande 4, 2004/05:U315 yrkande 12, 2005/06:U209 yrkande 17, 2005/06:U211 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U255 yrkandena 14 och 17, 2005/06:U286 yrkande 4, 2005/06:U351 yrkande 8 och 2005/06:U383 yrkande 2. De åtgärder som vidtas för att förmå att öka respekten för mänskliga rättigheter inskränker sig i stort sett till att man för en dialog och diskussion med . Det är en dialog som inte medför några förpliktelser för del. De verkliga möjligheterna till påverkan blir mycket små eftersom förbrytelser mot de mänskliga rättigheterna inte medför några påtagliga konsekvenser. Möjligheterna att påverka minskar ytterligare genom att andra kontakter, handelsutbyte och andra former av ekonomiskt samarbete med landet oavbrutet ökar. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2004/05:U273 (v) yrkande 6. Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U352 yrkandena 2 och 6 samt avslår motionerna 2004/05:U225 yrkande 16, 2004/05:U231 yrkande 6, 2004/05:U263, 2004/05:U268 yrkandena 1, 6 i denna del och 7-12, 2004/05:U304 yrkande 3, 2004/05:U316 yrkande 6, 2004/05:U329 yrkandena 1-3, 2005/06:U209 yrkande 18, 2005/06:U248 yrkande 26, 2005/06:U285 yrkande 7 och 2005/06:U326 yrkandena 1-3. Enligt internationell rätt ska ingen hindras från att utöva sin religion. De kristna minoriteterna finns utspridda i de flesta av länder och deras utsatthet varierar. I några länder lever kristna praktiskt taget sida vid sida med den muslimska befolkningen, i andra länder, som , kommer ständiga rapporter om diskriminering och direkt våld. I får kristna inte ens samlas i en kyrkolokal. är ett av de mest mångkulturella och mångreligiösa samhällena i . beräknas utgöras av araber, medan kurderna beräknas utgöra av befolkningen. Resterande del av befolkningen utgörs bl.a. av turkmener, armenier, assyrier/syrianer/kaldéer. av den totala irakiska befolkningen utgörs av kristna. Valet var en stor framgång för demokratin valdeltagande, även om valfusk kunnat konstateras. Efter valet har det utformats ett nytt ledarskap med en president som är kurd. Situationen är, och har varit, ansträngd för kristna. Kriget mellan och , följt av den irakiska invasionen av och det påföljande , FN:s mångåriga sanktioner och den USA-ledda invasionen, som resulterade i fall, har påverkat befolkningens syn på människovärdet och kristna betraktas av många som kollaboratörer till väst. För att kunna förverkliga demokratin i bör samma status ges till alla folkgrupper oavsett nationell identitet, religion, styrka och antal invånare. För att kunna rädda assyrier/syrianer/kaldéer som ett folk och för att kunna bevara det kristna kulturarvet i sitt ursprungsområde krävs att säkerheten för assyrier/syrianer/kaldéer garanteras, att det ges möjlighet till återvändande för dem som har lämnat landet med tvång eller av rädsla sedan och att assyrier/syrianer/kaldéer erkänns officiellt i irakiska grundlagen och den nya konstitutionen som ett av ursprungsfolk och utifrån det ges nationella rättigheter. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U352 (kd) yrkandena 2 och 6. Barns situation, jämställdhet, kvinnors situation och könsrelaterad handel, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U283 yrkandena 8-12 och 2005/06:U351 yrkandena 2 och 9-13 samt avslår motionerna 2004/05:U225 yrkandena 18, 19 och 21, 2004/05:U226 yrkandena 9-11, 2004/05:U283 yrkandena 1 och 17, 2004/05:U306 yrkandena 5, 7 och 11, 2004/05:U308 yrkandena 1, 5-7, 9, 10, 12 och 15, 2004/05:U310 yrkande 1, 2004/05:U315 yrkande 11, 2005/06:Sk496 yrkande 16, 2005/06:Ju383 yrkande 10, 2005/06:U209 yrkandena 20-22 och 24, 2005/06:U336 yrkandena 11 och 12, 2005/06:U340 yrkandena 11, 14 och 17, 2005/06:U351 yrkandena 1, 3, 14 och 18, 2005/06:U382 yrkandena 1, 4, 5, 9 och 12-15, 2005/06:U383 yrkande 10, 2005/06:U384 yrkande 2 och 2005/06:A370 yrkande 35. Målet för politik är värnandet om varje människas lika värde. Det allra viktigaste dokumentet för att skydda dessa rättigheter är FN:s konvention om barnets rättigheter som antogs 1989. Här har barnens egna mänskliga rättigheter formulerats i ett näst intill universellt bindande dokument. Konventionen erkänner barnens grundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. riktade kritik mot . Ett problem som tas upp är det svaga skydd som ges av lagstiftning gällande barnpornografi. Särskilt nämns den subjektiva och bristfälliga definitionen av vem som är att betrakta som barn enligt barnpornografilagstiftningen. Skyddet gällande utnyttjande i barnpornografiska sammanhang är ofullständigt. kritiserar för att inte uppfylla olika bestämmelser i , bl.a. vad gäller förvärv av medborgarskap. Situationen är allvarlig bland flyktingbarn och det är inte alls ovanligt med självmordsförsök bland dem. Enligt artikel 3 gäller att i fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsyn till barnets hälsa och utveckling samt bästa i övrigt kräver. Detta betyder att barnets bästa skall vägas in i alla led i asylprocessen. Detta sker inte alltid . Enligt uppgift har flera tiotal svenska barn dumpats av sina föräldrar i ett annat land. Barnen hamnar i gränslandet mellan två länders lagstiftning. regelverk måste göras glasklara: Om ett barn, som är svensk medborgare, överges och dumpas av sina föräldrar i ett annat land, måste det åligga kommunen och de sociala myndigheterna att agera för att få hem barnet . Först har den skrämmande omfattningen av den internationella barnsex- och barnarbetskraftshandeln blivit känd. Enligt är uppskattningsvis 1,2 miljoner barn offer för människohandel. Till fraktas en halv miljon människor för att säljas. Barn från fattiga länder är mest utsatta eftersom de ofta saknar möjligheter till utbildning och arbete. Barnsexturismen i världen ökar, framför allt i . Européer, amerikaner och asiater reser till platser för att köpa tjänster som inte går att få lika enkelt i väst. Även i och sker en ökning av barnsexturismen. Man tror att ökningen dels beror på att turismen ökat generellt, dels på rädslan att smittas av hiv/aids från vuxna prostituerade, varför man i stället utnyttjar barn. Barn som faller offer för sexturismen är sårbara och löper stora risker. Bland annat riskerar de att bli gravida och smittas av könssjukdomar och de blir ofta marginaliserade av samhället och sina familjer. Tusentals barn i olika delar av världen tvingas bli barnsoldater. Ökade krav måste ställas på dem som utnyttjar barn i krig. Bryt straffriheten för brott mot barn. Våldshandlingar får aldrig ses som effekter eller "naturliga" följder av krig. Den nationella suveräniteten får aldrig hindra de skyldiga från att straffas för brott mot barn. Nationella och internationella aktioner måste få utrymme att ställa de skyldiga till svars. Rapporteringen om kränkningar av barns rättigheter måste förbättras. Tystnaden och omvärldens bevittnande av kränkningar mot barn måste brytas. Mer resurser bör vigas åt att övervaka, kontrollera och rapportera våld mot barn och kvinnor. The Office of the High Commissioner for Human Rights (OHCHR) måste stärkas för att kunna genomföra dessa uppgifter i samtliga tänkbara konfliktsituationer. Bättre analyser, statistik och undersökningar krävs för att tydliggöra barns verkliga utsatthet och ställning vid konflikter och krig. bör få utvecklade möjligheter och mer resurser för sådan inriktad forskning. återstår mycket innan tillämpas globalt. Många utmaningar finns kvar att anta. Exempelvis måste uppmuntra och pressa de länder som fortfarande inte ratificerat konventionen att göra detsamma. Ett annat svåruppfyllt mål är alla barns rätt att växa upp i en familj. Men trots att målen ibland är svåra att uppnå, att många problem återstår och att det ibland kan verka hopplöst får vuxenvärlden aldrig ge upp. Det vore att svika barnen. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U283 (kd) yrkandena 8-12 och 2005/06:U351 (kd) yrkandena 2 och 9-13. Konvention mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, punkt 8 (fp, v, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L291 yrkande 34, 2005/06:L341 yrkande 19 och 2005/06:L375 yrkande 1. Rätten att älska vem man vill oberoende av kön borde erkännas som en mänsklig rättighet. Även om det finns ett motstånd från många länder mot att anta en som säkerställer homo-, bi- och transpersoners likaberättigande och frihet från diskriminering bör arbeta för detta. Ett sådant arbete är i sig opinionsbildande och attitydpåverkande. Enligt är homosexualitet förbjuden i 70 länder och i vissa av dessa är homosexualitet dessutom belagd med dödsstraff. Det internationella samfundet bör, för att förverkliga principen om alla människors lika värde, enas om en internationell konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. En sådan konvention skulle bidra till att placera frågan om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners mänskliga rättigheter på den internationella dagordningen och därigenom utgöra ett stöd för krafter i olika länder som vill motverka förtryck på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:L291 (fp) yrkande 34, 2005/06:L341 (c) yrkande 19 och 2005/06:L375 (v) yrkande 1. Grundläggande mänskliga rättigheter, multilateralt samarbete m.m., punkt 1 (v) () anför: Hela frågeställningen om förhållandet mellan folkrätt och mänskliga rättigheter, hur dessa rättighetskomplex skall tolkas och hanteras, deformeras alltmer. De grumlas av stormakters ekonomiska och politiska intressen. Dessa kommer allt tydligare till uttryck i hur stormakterna uppträder och tar ställning i säkerhetsrådet. Detta är ett missförhållande som man måste komma till rätta med vid en reformering av och av säkerhetsrådets ställning. En sådan reformering måste behandla de olika rådsmedlemmarnas (såväl de permanenta som de icke-permanenta medlemmarnas) möjligheter att utöva inflytande och frågan om hur förhållandet mellan folkrätt och mänskliga rättigheter skall hanteras. Trots förekomsten av icke-permanenta medlemmar är de permanenta medlemmarnas inflytande oproportionerligt stort i säkerhetsrådet. Stora delar av världens befolkning är inte företrädda i säkerhetsrådet. Om en stark kraft som säkerhetsrådet kunde företräda dem som inte är representerade där skulle detta sannolikt ha en balanserande inverkan på förhållandet mellan stormakterna. Detta kunde också medverka till en mer välbalanserad hållning när det gäller att hantera det komplicerade förhållandet mellan folkrätten och de mänskliga rättigheterna. En sådan kraft kunde därmed bidra till en fredligare värld. Avslutningsvis kan sägas att folkrätten och de mänskliga rättigheterna inte kan frikopplas från staters maktförhållanden och maktambitioner. Reformeringen av hänger intimt samman med hur man utvecklar tolkningen och hanteringen av förhållandet mellan folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Makt måste omfördelas från de gamla stormakterna till stater som under den nuvarande ordningen har ett ringa inflytande över och dess olika institutioner. Grundläggande mänskliga rättigheter, multilateralt samarbete m.m., punkt 1 (c) () anför: Från sida har vi lagt fram en rad motionsförslag om mänskliga rättigheter, FN-systemet m.m. Dessa förslag har behandlats i tidigare betänkanden och vi har valt att inte upprepa dessa förslag ytterligare en gång under innevarande . Nedan framgår några exempel på förslag som framfört tidigare och som har bäring på frågor som tas upp i detta betänkande. Mitt parti har föreslagit att skall verka för ett synsätt som framhåller demokratins betydelse för utveckling fungerande rättssystem och fasta spelregler i samhället att reformeras - vetorätten bör avskaffas och rådet breddas och bli mer representativt förstärkningar av samarbetet mellan FN och regionala organisationer att den preventiva diplomatins instrument förfinas och smartare sanktioner utvecklas effektivisering och förstärkning av FN:s beslutssystem att det land som gör anspråk på att få leda FN-organ uppvisar grundläggande respekt för mänskliga rättigheter och folkrätten att förslag till åtgärder för slagkraftigare FN-insatser läggs fram kvinnors deltagande i FN-insatser, fredsförhandlingar och fredsprocesser att våld mot kvinnor blir en straffbar handling i hela världen. Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter, punkt 5 (v, mp) () och () anför: Det är i och för sig ett framsteg att antagit en handlingsplan för att förbättra situationen för romer. återstår dock åtskilligt att göra när det gäller att sätta den plan som antagits i verket. Romernas situation är fortfarande svår och planer innebär endast att man deklarerar vilka avsikter man har. Det som fortfarande i långa stycken återstår är det kraftfulla genomförande som krävs för att förverkliga planerna. Övriga yrkanden om andra frågor och länder, punkt 9 (v) () anför: har i sitt arbete valt att under olika år prioritera olika frågor inom MR. Detta år har utskottet valt att behandla följande huvudområden: Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter och rätten till utveckling, Dödsstraff och tortyr, FN-systemet, Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter, Barns situation, jämställdhet, kvinnors situation, könsrelaterad handel, Förtryck på grund av sexuell läggning m.m. har, utöver de motioner som behandlas under de nämnda huvudområdena, även lagt fram ett flertal motionsförslag som berör särskilda länder och regioner. Eftersom dessa ingår i betänkandet men inte behandlas i sak vill jag ändå betona att står bakom de ställningstaganden som återfinns i motionerna. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skr. 2004/05:U21 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av instrumenten för legitim inblandning gällande kränkningar av mänskliga rättigheter på EU-nivå och bilateral nivå. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:L295 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete i och . 2004/05:U207 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU måste verka för att användningen av dödsstraffet i upphör.