bet · GT01NU13 · 2006-03-14 00:00:00 — Detta var även något som uppmärksammades i den proposition om turismen som behandlade , varför utskottet menar att ett riksdagsuttalande kan undvaras. Också en stärkt turismforskning är enligt utskottets uppfattning angelägen. I nämnda proposition redogjorde regeringen för sina avsikter att möjliggöra uppbyggnaden av ett turismforskningsnätverk. Mot denna bakgrund anser utskottet att förordade riksdagsuttalanden i motionerna 2005/06:N202 (m) och 2005/06:N445 (kd) om forskning kan avslås. I ett antal motioner lyfts fram satsningar på olika områden som exempelvis naturturism, evenemangsturism, skärgårdsturism, fjällturism och fisketurism. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att etablera varumärken som exempelvis "", "Fjällvärlden" och "Glasriket". Här har staten en viktig roll i att hjälpa till med stöd och samordning av sådana varumärken. Vad gäller de i motionerna föreslagna insatserna på olika områden kan utskottet konstatera att en rad åtgärder vidtagits. När det gäller naturturism, som bl.a. berörs i motion 2005/06:N299 (s), vill utskottet påminna om att länsstyrelserna i , , , och i regleringsbrev för fått i uppdrag att utreda hur naturvård och arbetet med kulturarvet och utveckling av natur- och kulturturism ömsesidigt kan stödja varandra. I detta sammanhang kan även erinras om beslut (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1) om att vidga Sveaskog AB:s uppdrag till att också omfatta naturturism i syfte att nyttja statens mark bättre och skapa arbetstillfällen i glesbygd. Rörande fjällvärlden kan nämnas att har drivit med uppdrag från regeringen att utveckla och marknadsföra varumärket . Turistdelegationen har varit drivande i en processinriktad utveckling av området fisketurism, vilket bl.a. innefattat en kartläggning av fiskeentreprenörer i landet. Beträffande regional livsmedelsproduktion, som behandlas i motion 2005/06:MJ350 (fp), gäller att denna uppmärksammats i Tillväxtdelegationens slutrapport (SOU 2004:126) inom ramen för "Måltidsriket". Vidare har Turistdelegationen gjort en kartläggning av måltidsindustrin som beskriver bakgrund, definitioner och presentation av olika måltidsprojekt. Denna rapport presenterades . Motion 2005/06:N247 (s) om pornografifria hotell och motion 2005/06:N216 (fp) om en världsutställning i avstyrks av utskottet med hänvisning till vad utskottet anförde vid den senaste behandlingen av dessa yrkanden. Även förordade riksdagsuttalanden i motionerna 2005/06:N202 (m), 2005/06:N437 (fp) och 2005/06:N445 (kd) om infrastrukturens betydelse för turistnäringen avstyrks med hänvisning till vad utskottet anförde . När det gäller motion 2005/06:N258 (kd) om en vildmarkspark i och motion 2005/06:N335 (kd) om en världsarvsrutt runt vill utskottet framhålla sin uppfattning att detta i första hand inte är frågor för att avgöra. Med det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande olika skogs- och träindustriella frågor med hänvisning till pågående arbete inom dessa områden. Regeringen bör enligt vad som anförs i motion 2005/06:N352 (kd) återkomma till med förslag om hur den svenska träindustrin kan utvecklas. Enligt motionärerna har de förslag rörande träförädling som presenterades i departementspromemorian om mer trä i byggandet (Ds 2004:1) inte omsatts i praktiken av regeringen. Ett riksdagsuttalande om en hållbar skogsindustri anmodas i motion 2005/06:MJ449 (mp, -). Motionärerna menar att skogsindustrin måste anpassas efter ett långsiktigt hållbart virkesuttag, varför det inte går att kräva ständigt ökad tillväxt. I stället måste tillväxten inom trävaruindustrin bestå i mer vidareförädling. Därtill anser motionärerna att biobränsleuttag måste göras på ett sådant sätt att inga negativa effekter på framtida produktion, naturvärden eller försurningsstatus uppkommer. Utskottet behandlade motionsyrkanden på temat vidareförädling av trä (bet. 2004/05:NU9). erinrade utskottet om att frågan om vidareförädling av skogsråvaran återkommande har behandlats av utskottet och att det ställt sig positivt till att olika åtgärder vidtas som verkar för en ökad grad av vidareförädling. De då aktuella motionerna avstyrktes av utskottet med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete. I en reservation (m, fp, kd, c) förordades tillsättandet av en utredning som granskar de effekter konkurrensen om skogsråvaran kan få för de olika branscherna och vilken potential skogen framgent har. resulterade beredningen av motioner i ett tillkännagivande om att regeringens då initierade arbete med att ta fram ett nationellt träprogram skulle ges en bred ansats (bet. 2001/02:NU12). gjorde ett uttalande rörande träskiveindustrins konkurrenssituation (bet. 2003/04:NU10). Enligt utskottet borde statsmakterna skapa ett stödsystem som möjliggjorde konkurrensneutralitet för den svenska träskiveindustrin. Att ett eventuellt statligt stöd till träskiveindustrin måste föregås av en anmälan till konstaterade utskottet även i detta sammanhang. Andra uppfattningar gavs uttryck för i två reservationer (m, fp; kd, c). Ökad användning av trä i byggandet beslutade regeringen att tillsätta en förhandlare med uppdrag att ta fram underlag till en överenskommelse inom näringslivet kring en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä i byggandet. Uppdraget var i linje med önskemål (bet. 2001/02:NU12). Förhandlaren (ställföreträdande generaldirektör ) presenterade resultatet av sitt arbete i departementspromemorian Mer trä i byggandet (Ds 2004:1). Den strategi som förhandlaren presenterade togs fram i samråd med företrädare för skogsnäringen och byggsektorn. Strategin innehåller förslag på åtgärder, inklusive åtaganden från näringslivet respektive staten. En av de föreslagna åtgärderna var att regeringen skall utse en ordförande för den grupp av intressenter som skall genomföra strategin. utsåg regeringen landshövding till tf. ordförande för samordningen av träbyggnadsstrategin med uppdraget att verka för att åtgärdsförslagen i strategin genomförs. I arbetet skall berörda företrädare från skogsnäring, byggsektor och myndigheter delta. Ordföranden skall samverka med en bred krets av företrädare med intresse i byggfrågor och tillse att åtgärderna i linje med strategin främjar utvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigt hållbara alternativ, utifrån objektiva grunder. Ordföranden skall, enligt regeringsbeslutet, beakta det konkurrensrättsliga regelverket och verka för en förbättrad konkurrens på området. Vidare skall han söka samverkan med den särskilde byggsamordnare som fått i uppdrag att bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn (dir. 2004:138). Ordföranden skall rapportera till regeringen hur det övergripande arbetet med strategin går, och uppdraget skall avslutas med en redogörelse för vad som uppnåtts . Strategiprogrammet för skogs- och träindustrin presenterade regeringen ett strategiprogram för skogs- och träindustrin. Strategiprogrammet är en del i en serie som även består av Flyg- och rymdstrategin, Fordonsstrategin, Metallurgistrategin, IT- och telekomstrategin och Läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikstrategin. Strategiprogrammet för skogs- och träindustrin omfattar massa- och pappersindustrin, sågverksindustrin samt trä- och möbelindustrin. I strategin presenteras en vision för den svenska skogs- och träindustrin samt åtgärder för hur företag, statliga myndigheter och andra intressenter tillsammans skall uppnå visionen. Visionen är att den svenska skogs- och träindustrin skall vara världsledande med produkter av ökande förädlingsvärde inom valda marknadssegment och ha en nyckelroll för tillväxten i ett hållbart samhälle. Denna vision skall, enligt strategiprogrammet, uppnås med hjälp av strategier för global konkurrenskraft och hållbar utveckling, för forskning och utveckling, för affärsutveckling och för försörjning och utveckling av kompetens. Konkurrenssituationen för svensk träskiveindustri I budgetpropositionen för (utg.omr. 24 s. 60) lämnas följande redogörelse beträffande konkurrensneutraliteten för den svenska träskiveindustrin: Genom den svenska energi- och klimatpolitiken har efterfrågan ökat på sågspån för användning som bränsle inom värme- och elproduktion. Detta har inneburit stigande priser på spån. Sågspån används som råvara i träskiveindustrin där betalningsförmågan till följd av internationell konkurrens är begränsad. har därför föreslagit (2003/04:NU10) att statsmakterna, i avvaktan på att politiken i andra europeiska länder får en liknande inriktning som den svenska vad gäller åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, skapar ett stödsystem som möjliggör konkurrensneutralitet för svensk träskiveindustri. För att ett statligt stöd skall kunna utgå krävs ett godkännande av kommissionen. Regeringen har i informella kontakter med diskuterat möjligheterna för ett godkännande av ett stöd för att kompensera spånskiveproduktionens upptag och lagring av CO2. Sannolikheten för ett godkännande har visat sig vara låg. Regeringen avser återkomma till i frågan. När det gäller konkurrenssituationen för den svenska träskiveindustrin kan även erinras om att näringsminister besvarade en fråga (fr. 2005/06:311) av () om vilka åtgärder statsrådet avsåg att vidta för att i enlighet med riksdagsbeslut åstadkomma konkurrensneutralitet för svensk spånskiveindustri. I sitt svar redogjorde näringsministern för att kommissionen vid underhandskontakter ställt sig mycket tveksam till särskilda stödordningar, då sådana inte är förenliga med artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Vidare framhölls att stormen i ändrat förutsättningarna när det gäller tillgång och pris på råvaran. Statsrådet redogjorde även för att olika förslag till åtgärder studeras inom och att i detta arbete ingår att belysa situationen för skogs- och träindustrin inom ramen för pågående branschsamtal. Som utskottet vid tidigare tillfällen anfört i samband med att motioner rörande skogs- och träindustrin behandlats är vidareförädling av skogsråvaran av betydelse för tillväxten inom skogsindustrin. På denna punkt delar utskottet således uppfattningen i motion 2005/06:MJ449 (mp, -). I det föregående har även olika åtgärder som statsmakterna vidtagit för att främja utvecklingen inom näringen redovisats. Det innefattar bl.a. genomförandet av den nationella träbyggnadsstrategin och implementeringen av det presenterade strategiprogrammet för skogs- och träindustrin. Strategiprogrammet innehåller en rad åtgärder vars syfte är att bidra till att den svenska skogs- och träindustrin skall vara världsledande med produkter av ökande förädlingsvärde inom valda marknadssegment och ha en nyckelroll för tillväxten i ett hållbart samhälle. Bland de åtgärder som ingår i strategin kan nämnas forskning inom områdena råvaruutnyttjande och tillgången på skogsråvara. Med hänvisning till det arbete som pågår inom ramen för strategiprogrammet för skogs- och träindustrin anser utskottet att de tillkännagivanden som förordas i nyssnämnda motion rörande virkes- respektive biobränsleuttaget kan avslås. När det gäller det arbete som utför, vilken behandlas i motion 2005/06:N352 (kd), konstaterar utskottet att kommittén skall lämna en redogörelse för arbetsläget till . Vidare skall uppdraget avslutas med en redogörelse för vad som uppnåtts senast vid utgången av . Inom ramen för sitt uppdrag har kommittén bl.a. tagit initiativ till att innovativa flervåningsbostadshus skall uppföras på några platser i landet - , och . Utskottet anser att kommitténs arbete är angeläget och har inget att erinra mot hur det har utförts. Motionen bör därför avslås av . Med hänvisning till det sagda avstyrks nämnda motioner i berörda delar. , betong- och cementindustrin Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden beträffande , betong- och cementindustrin. Utskottet framhåller bl.a. att konkurrensneutralitet givetvis måste råda mellan olika byggmaterial och pekar på att den nationella träbyggnadsstrategin syftar till att öka konkurrensen på byggvarumarknaden. Att regeringen bör införliva byggsektorn, inklusive betongindustrin, i de kommande årens industristrategiska forskningssatsning anförs i motion 2005/06:N460 (s). Motionärerna framhåller att det är genom ökade satsningar på forskning och utveckling som betongens möjligheter bäst kan tillvaratas. I motion 2005/06:N259 (m) framhålls att nationella strategier som favoriserar ett byggmaterial framför andra inte bör förekomma. För att betong skall vara ett av de byggmaterial som övervägs vid nybyggnation bör marknaden vara konkurrensneutral. Regeringens nationella strategi för främjande av trä i byggandet leder till ineffektivitet och till snedvridning av konkurrensen. Även i motion 2005/06:N341 (kd) anförs att lika konkurrensvillkor måste råda för olika typer av byggnadsmaterial för att inte missgynna cement- och betongindustrin. Motionären erinrar om den för träindustrin särskilda strategin och framhåller sin uppfattning att staten bör förhålla sig neutral till olika byggnadsmaterial. I motion 2005/06:N213 (c) argumenteras för en utveckling av användandet av sten. Ett riksdagsuttalande med innebörden att statsmakterna bör satsa mer på användningen av sten anmodas. avstyrkte utskottet (bet. 2004/05:NU9) tre motioner vari konkurrenssituationen för betong och cement i förhållande till andra byggnadsmaterial behandlades. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att betong är ett viktigt byggmaterial och kommer även att vara så framgent. Vidare ansåg utskottet att träbyggnadsstrategin inte innebär att träindustrin kommer att subventioneras på bekostnad av betong- och cementindustrin. När det gäller vad som anförs i några av de här aktuella motionerna om konkurrensvillkoren för byggmaterial kan erinras om att ordföranden för samordningen av träbyggnadsstrategin enligt uppdraget skall, vilket redogjorts för i tidigare avsnitt om skogs- och träindustrin, samverka med en bred krets av företrädare med intresse i byggfrågor, och tillse att åtgärderna i linje med strategin främjar utvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigt hållbara alternativ, utifrån objektiva grunder. Ordföranden skall, enligt regeringsbeslutet, beakta det konkurrensrättsliga regelverket och verka för en förbättrad konkurrens på området. Med anledning av vad som anförs i motion 2005/06:N213 (c) om att utveckla användningen av sten kan erinras om strategiprogrammet för metallurgi. presenterade regeringen, tillsammans med företag, fackförbund och branschorganisationer, ett strategiprogram för metallurgi. Strategiprogrammet är en del i en serie som även består av Skogs- och trästrategin, Flyg- och rymdstrategin, Fordonsstrategin, Metallurgistrategin, IT- och telekomstrategin och Läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikstrategin. De branscher som omfattas av det strategiska programmet för metallurgi är järn- och stålindustrin, gruvor och smältverk, utrustningsindustrin och industrimineral-, ballast- och stenindustrierna. Visionen är att de svenska metallurgi- och bergnäringarna leder den internationella utvecklingen inom strategiskt utvalda områden. Visionen skall uppnås genom fokus på tre områden, nämligen forskning och utveckling, kompetensförsörjning och hållbar utveckling. Programmet innehåller även förslag till ett antal åtgärder som syftar till att realisera visionen. Bland de åtgärder som redogörs för i programmet kan nämnas framtagandet av ett stålforskningsprogram, ett gruvforskningsprogram och ett program för industrimineral-, ballast- och stenindustrierna. Beträffande det sistnämnda programmet kan nämnas att geologiska undersökning (SGU) har i uppdrag att tillsammans med industrin och relevanta myndigheter utforma förslag till ett program. Uppdraget skall redovisas till . Vidare anförs i strategiprogrammet att nämnda program särskilt skall bidra till utvecklingen av potentiella innovationsområden, funktionsbaserade högkvalitativa produkter ur industriella mineraler och bergarter med speciellt fokus på miljöteknik och små och medelstora företag. Fråga om forskning inom byggsektorn ställde () en fråga (fr. 2005/06:184) till utbildnings- och kulturminister om vilka åtgärder denne tänkte vidta för att stärka forskningen inom byggsektorn och särskilt inom betongområdet. I sitt svar framhöll ministern att anslagen till forskningen, både direkt till universiteten och högskolorna och till forskningsråden och Verket för innovationssystem (), stärkts genom den forskningspolitiska proposition om forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) som antagit. Statlig huvudfinansiär av forskning om bebyggelse och byggande är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Genom beslut med anledning av propositionen kommer Formas forskningsstöd att öka. Mot denna bakgrund ansåg ministern att det finns goda resurser för forskning om bebyggelse och byggande, bl.a. om forskning inom betongområdet. Utskottet vill inledningsvis framhålla det självklara i att konkurrensneutralitet måste råda mellan olika byggmaterial. Med anledning av de motioner vari konkurrensvillkoren för byggmaterial behandlas vill utskottet hänvisa till vad det anförde då liknande yrkanden avslogs av . Därtill vill utskottet beträffande den nationella träbyggnadsstrategin, som flera motionärer berör, erinra om att ordföranden för träbyggnadsstrategin enligt uppdraget har att främja utvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigt hållbara alternativ utifrån objektiva grunder. Vidare framgår av uppdraget att ordföranden skall beakta det konkurrensrättsliga regelverket och verka för en förbättrad konkurrens på området. Uppdraget syftar således till att öka konkurrensen på byggvarumarknaden och inte tvärtom. När det gäller vad som anförs i motion 2005/06:N460 (s) om forskning på betongområdet vill utskottet påminna om det forskningspolitiska beslut fattade . Något uttalande från sida bör motionen enligt utskottets uppfattning inte föranleda. Det föreslagna tillkännagivandet i motion 2005/06:N213 (c) om att utveckla användningen av sten bör enligt utskottets mening kunna avslås med hänvisning till strategiprogrammet för metallurgi, vari stenindustrierna ingår. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå tre motioner innehållande förslag med bäring på gruvnäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till det beslut fattade rörande minerallagen och vad utskottet då anförde. Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd) och 12 (mp). En förnyad översyn av minerallagen i syfte att förstärka den enskilde markägarens förfoganderätt över sin egendom förordas i motion 2005/06:N226 (fp). Motionären menar bl.a. att markägaren eller innehavaren av en nyttjanderätt alltid bör ges möjlighet att yttra sig innan undersökningstillstånd ges. Vissa ändringar i minerallagen föreslås i motion 2005/06:N355 (fp). Motionärerna anser bl.a. att regeringen bör lämna förslag till ändringar i lagstiftningen som krävs för ett utvidgande av undersökningstillstånd, dvs. att hänsyn inte bara skall tas till den sökandes lämplighet utan även till lämpligheten av brytning i området. Vidare framhåller de att lagen måste tydliggöras när det gäller behovet av att göra en sammanvägning mellan olika riks- och regionintressen. I motionen förordas även att ansvaret och besluten som rör gruvbrytning i överförs från Bergmästaren till . En sådan överflyttning, anför motionärerna, skulle innebära bättre möjligheter att väga samman olika intressen vid beslut enligt minerallagen. I motion 2005/06:N334 (kd) behandlas malmbrytning i . Motionären förordar ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att klargöra betalningsansvaret för de kostnader som en flytt av de centrala delarna av innebär. behandlade utskottet regeringens förslag om ändringar i minerallagen (prop. 2004/05:40, bet. 2004/05:NU8). Utskottet tillstyrkte - med en mindre modifiering - regeringens förslag om ändringar i lagen. När det gäller markägarens förfoganderätt, vilken tas upp i motion 2005/06:N226 (fp), bör erinras om att synen på äganderättan i samband med minerallagen behandlades . Utskottet avstyrkte bl.a. motionsyrkanden med krav om en ny utredning av äganderätten med hänvisning till att frågan utretts och att ytterligare utredningsarbete skulle kunna påverka gruvnäringen negativt. I två reservationer (m, fp, kd; mp) gavs uttryck för avvikande uppfattningar. Även frågan om att markägare och andra sakägare skall ges möjlighet att yttra sig i samband med att ett undersökningstillstånd behandlas hanterades . I detta sammanhang anförde utskottet att den föreslagna handläggningsordningen innebär en rimlig avvägning mellan de olika intressen som föreligger. Det innebär, fortsatte utskottet, att markägarna och andra sakägare får information om en ansökan om undersökningstillstånd i ett tidigt skede och ges rätt att framföra sina synpunkter i samband med att en arbetsplan formuleras, dvs. när undersökningsarbetet är mer utarbetat. I en reservation (m, fp, kd) framfördes att fastighetsägare och andra bör ges rätt att inkomma med yttranden innan undersökningstillstånd beviljas. I en annan reservation (mp) förordades att yttranderätten inte bara skall gälla markägare och övriga sakägare utan även människor som normalt använder området för jakt, fiske eller svampplockning. Även de områden som berörs i motion 2005/06:N355 (fp) om villkoren för undersökningstillstånd och roll behandlades av utskottet i samband med regeringens proposition om ändringar i minerallagen. Utskottet avstyrkte bl.a. en motion (fp) med krav på skärpt lagstiftning så att vid beviljandet av undersökningstillstånd hänsyn inte enbart tas till den sökandes lämplighet utan även till lämpligheten av brytning över huvud taget. I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att miljöprövning inte låter sig göras i detta tidiga skede, då varken fyndigheten eller de tekniska möjligheterna att tillgodogöra sig den är kända. Avvikande uppfattningar framfördes i två reservationer (m, fp, kd; mp). Vidare avstyrkte ett enigt utskott motioner innehållande förslag om att länsstyrelserna borde vara beslutande myndighet när det gäller all prövning av tillstånd. I detta sammanhang framhöll utskottet att det krävs specialistkompetens för att genomföra en effektiv och aktiv tillstånds-, tillsyns- och informationsverksamhet i samband med undersökning och utvinning enligt minerallagen. Utskottets uppfattning var att det är näst intill omöjligt att tänka sig att länsstyrelserna skulle kunna bygga upp och underhålla en sådan kompetens. Det kan i detta sammanhang även erinras om att gruvnäringen omfattas av det strategiprogram för metallurgi som redogjorts för i avsnittet om , betong- och cementindustrierna. Enligt detta strategiprogram skall geologiska undersökning utarbeta och lämna förslag till ett gruvforskningsprogram i samråd med och gruvnäringen. beslutade om ändringar i minerallagen (1991:45) i syfte att bättre balansera gruvföretagens exploateringsintresse mot intresset hos enskilda markägare och andra sakägare. De förslag till ändringar i lagen som då förelades hade varit föremål för långvarigt utredningsarbete, och utskottet framhöll i samband med beredningen av ärendet att de föreslagna förändringarna var väl genomlysta genom det grundliga remissarbete som föregått propositionen. Förslagen i motion 2005/06:N226 (fp) rörande markägarens förfoganderätt och i motion 2005/06:N355 (fp) om undersökningstillstånd respektive länsstyrelsernas roll innebär avsteg från det beslut då fattade. Som i det föregående redovisats var även dessa frågor föremål för utskottets överväganden . Utskottet ser inget skäl för att frångå sitt tidigare beslut med anledning av dessa motionsyrkanden. Enligt utskottets uppfattning bör inte heller motion 2005/06:N334 (kd) föranleda någon åtgärd från sida.