bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — har beslutat i enlighet med skatteutskottets förslag. I betänkandet hänvisas till kommissionens förslag till direktiv om beskattningen av personbilar (KOM[2005] 261 slutlig). Förslaget innebär att uttag av registreringsskatt inte längre skall vara tillåtet och att de medlemsstater som tar ut registreringsskatt successivt skall avveckla skatten. har tidigare haft en försäljningsskatt (den s.k. bilaccisen) på motorfordon som avskaffades . Av betänkandet framgår vidare att frågan om en försäljningsskatt togs upp av men att inget konkret förslag presenterades (SOU 2004:63). En försäljningsskatt föreslogs i klimatstrategi för transportsektorn men inga konkreta förslag gavs där heller (VV Publikation 2004:102). fann inte anledning att föreslå att åter inför en försäljningsskatt på nya personbilar. Miljö- och jordbruksutskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 16. I fråga om skatteändringen för särskilt effektiv kraftvärme vill utskottet anföra följande. Av ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100)framgår att regeringen har föreslagit att koldioxidskatten på bränslen skulle slopas för industrianläggningar och högeffektiva kraftvärmeverk som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter fr.o.m. . För övriga förbränningsanläggningar som omfattas av utsläppshandeln föreslogs en sänkning av koldioxidskatten. har dock ännu inte kunnat behandla förslaget eftersom en statsstödsansökan först måste granskas av Europeiska kommissionen. Regeringens avsikt är fortfarande att koldioxidskatten skall slopas för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandeln. Bedömningen är dock att lagändringen kan träda i kraft tidigast . Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 23 om en utvärdering av skatteändringen. Motionen avstyrks i berörd del. Lokala investeringsprogram och klimatinvesteringsprogram Regeringen bedömer att klimatinvesteringsprogrammet är ett betydelsefullt instrument för att minska utsläppen av växthusgaser. Programmet förstärks med och förlängs med . Av de anvisade medlen ingår satsningar på transportsektorn. Programmet omfattar även informationsinsatser om växthusgasers miljöpåverkan med fokus på vad som kan göras för att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare syftar programmet till att stödja små kommuner i deras arbete med att ta fram klimatstrategier. Enligt motion 2005/06:MJ48 (mp) skulle ett mer formaliserat samarbete mellan och Swentec kring Klimp kunna ge positiva synergieffekter. Swentecs uppdrag är bl.a. att främja utveckling, kommersialisering och marknadsintroduktion av miljölösningar, inklusive för minskad klimatpåverkan. Det bör enligt motionärerna tydliggöras att en något större andel av Klimpmedlen kan och bör användas för mer framtidsinriktade satsningar på ny teknik, i samverkan mellan (yrkande 14). I motion 2005/06:MJ439 (v) yrkande 7 anförs att i bör stödja och stimulera alla kommuner i länet att söka Klimpbidrag. I samband med behandlingen av regeringens budgetproposition för anförde utskottet att det i likhet med regeringen anser att en stimulans med statligt bidrag av den typ som klimatinvesteringsprogrammet utgjort har varit ett viktigt instrument som kan bidra till en långsiktig strukturell omställning mot hållbar utveckling. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget (bet. 2005/06:MJU1, rskr. 2005/06:106). Utskottet är inte berett att föreslå någon särskild åtgärd av med anledning av motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 14. När det gäller motion 2005/06:MJ439 (v) yrkande 7 vill utskottet erinra om att det inte ankommer på att styra länsstyrelsernas verksamhet. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker ett motionsyrkande (kd) om att ett gemensamt förbud mot subventioner av fossila bränslen bör införas inom EU. Vidare avstyrker utskottet ett yrkande (fp) om skrotningspremier och försäljningsavgifter på oljepannor med hänvisning till regeringens stöd för konvertering för oljeuppvärmningssystem. Med hänvisning till regeringens avsikt att ge fortsatt goda förutsättningar för expansion avstyrks ett yrkande (kd) om utbyggnad av kraftvärme. Ett yrkande (mp) om en myndighet för energieffektivisering avstyrks med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört angående motsvarande förslag. Slutligen avstyrks ett yrkande (kd) om EU-normer för energiförbrukning med hänvisning till EU:s direktiv som rör energiförbrukning och produkter. Jämför reservationerna 47 (fp), 48 (kd) och 49 (mp). Regeringen bör utreda effekterna av ett system i vilket en skrotningspremie på oljepannor kombineras med en försäljningsavgift på nya oljepannor, anförs i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 23. Enligt motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 19 bör utbyggnaden av kraftvärme i stimuleras. Genom ett EG-direktiv har uppmanats att öka andelen förnybar energi med totalt /år . Enligt motionärerna finns det potential för detta, främst genom biobränslen. I motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 9 föreslås atten myndighet med ansvar för energieffektivisering inrättas. Skälet är att frågor om energibesparing har för lågt fokus delvis till följd av att ingen myndighet har detta som huvudansvar. Kompetensen när det gäller energieffektivisering och energibesparing måste samlas och stärkas, anser motionärerna. Motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 20 förespråkar att inom EU verkar för bindande normer om maximal energiförbrukning vid standbyläge för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur. Potentialen för energieffektivisering när det gäller hushållsmaskiner och elektronisk apparatur har enligt motionärerna beräknats till koldioxidper år för EU-området. Effektiviseringen kan ske genom införande av normer och standarder samt krav på förbrukning av maximalt en watt vid s.k. standbyläge, hävdar motionärerna. Enligt motionens yrkande 11 bör ett gemensamt förbud mot subventioner av fossila bränslen införas inom EU. Motionärerna påpekar att stöden till fossila bränslen inom EU uppgår till ca i subsidier. Som framgår av propositionen lämnade regeringen i en proposition förslag om ett särskilt stöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus (prop. 2005/06:32) som godkändes av (bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133). Stödet gäller för konvertering av uppvärmningssystem i sådana bostadshus som endast använder olja för uppvärmningsändamål. Stödet gäller konverteringar som genomförs fr.o.m. t.o.m. . Stöd skall ges för sådana uppvärmningsanordningar som krävs för en konvertering till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, berg-, sjö- eller jordvärmepump samt solvärme. Sammantaget har en ram om för stödet avsatts . Utskottet konstaterar att målet för stödet är att minska oljeanvändningen för uppvärmning av små- och flerbostadshus och öka andelen förnybar energi. Utskottet föreslår att motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 23 lämnas utan vidare åtgärd i den mån syftet inte kan anses tillgodosett med det anförda. och rådets direktiv om främjande av kraftvärme (2004/8/EG) syftar till ökad energieffektivisering och förbättrad försörjningstrygghet genom att skapa ett ramverk för främjande av s.k. högeffektiv kraftvärme. Som framgår av propositionen är utgångspunkten att kraftvärme är ett effektivt redskap för att uppnå ökad energieffektivitet och bidra till minskade koldioxidutsläpp. Direktivet ger en gemensam definition av kraftvärme och innebär bl.a. att ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärme införs. Regeringen lämnade i propositionen Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. (prop. 2005/06:83) förslag till en lagstiftning som ger en rätt för elproducenter att få ursprungsgarantier för el som framställts med användning av högeffektiv kraftvärme. biföll regeringens förslag (bet. 2005/06:NU15, rskr. 2005/06:217). När det gäller utbyggnad av kraftvärme i framgår av samhällsbyggnadsminister svar på skriftlig fråga 2005/06:1443 av () att ministern delar uppfattningen att det är angeläget att säkerställa goda villkor för fjärrvärmens och kraftvärmens fortsatta expansion. Detta är enligt ministern viktigt ur både energipolitisk och klimatpolitisk synpunkt. Propositionen om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel nämns som exempel på en av de åtgärder som vidtagits för att åstadkomma detta. Enligt samhällsbyggnadsministern är regeringens avsikt att den svenska fjärrvärmen och kraftvärmen även fortsättningsvis skall ges goda förutsättningar för expansion. Detta kommer att vara en av utgångspunkterna inför regeringens kommande förslag på området. Mot bakgrund av det anförda om regeringens uppfattning i fråga om kraftvärmens fortsatta expansion anser utskottet att syftet med motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 19 är tillgodosett. Motionen avstyrks i berörd del. När det gäller förslaget i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 9 om attinrätta en myndighet med ansvar för energieffektivisering vill utskottet hänvisa till att det i betänkande 2005/06:MJU3 avstyrkt ett motionsyrkande om att inrätta ett energianvändningsråd och en energieffektiviseringsberedning. Utskottet anförde bl.a. att det i likhet med regeringen ansåg att en effektivare användning av energi är av stor betydelse för möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålen och en förutsättning för omställningen till ett uthålligt energisystem. Vidare delade utskottet regeringens uppfattning att det är viktigt att berörda myndigheter agerar samstämmigt och koordinerat. Det gäller bl.a. , , och men även andra aktörer i samhället. Utskottet konstaterade att regeringen av denna anledning avser att följa upp och utvärdera de insatser som genomförs för en effektivare energianvändning i samverkan med berörda myndigheter och vid behov överväga ytterligare stimulanser. Med det anförda föreslår utskottet att motionen i berörd del lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om energieffektivisering för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur vill utskottet anföra följande. Av propositionen framgår att och rådets direktiv /32/EG om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbrukande produkter antogs . Direktivet syftar till att förbättra produkternas energieffektivitet och miljöpåverkan under hela livscykeln och integrera dessa aspekter i konstruktionen av produkterna. Som regeringen påpekar förhindrar EU-gemensamma regler inom detta område också att skillnader i nationella regleringar leder till hinder i den inre marknaden. Genom att ställa krav som minskar produkternas resurs- och energianvändning bidrar bestämmelserna till en hållbar utveckling och försörjningstryggheten för energi. Utskottet har inhämtat att det svenska genomförandet av direktivet bereds i . Av propositionen framgår också att det finns ett energimärkningssystem som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser. Systemet fungerar i enlighet med direktiv /75/EG om märkning och standardiserad konsumentinformation och omfattar ett tiotal produktgrupper. I sammanhanget vill utskottet även framhålla att i för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM[2006] 105 slutlig, grönbok) nämns bättre information om apparaters, fordons och industrimaskiners energiförbrukning samt eventuellt miniminormer för energiprestanda som exempel på en insats för ökad energieffektivitet inom EU. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 20 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. När det gäller subventioner av fossila bränslen har utskottet inhämtat att regeringen i olika sammanhang har verkat för att sådana subventioner skall minska inom EU. Ett exempel är ståndpunkt vid energiministrarnas riktlinjedebatt om rådets förordning om statligt stöd till stenkolsindustrin efter utgången av EKSG-fördraget. ifrågasatte förslaget till förordning med motivering att detta var tveksamt både ur konkurrens- och miljösynpunkt. Vidare ifrågasatte försörjningstryggheten som ett motiv till stödbehoven för stenkolsindustrin. Förordningen beslutades mot bakgrund av att nämnda fördrag löpte ut (Rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av om statligt stöd till kolindustrin). Enligt utskottets mening behövs ett gemensamt förbud mot subventioner av fossila bränslen inom EU. Regeringen bör därför verka för att ett sådant förbud införs. Vad utskottet anfört med anledning av motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 11 bör ges regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (fp) om energieffektivisering inom staten med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (fp) om energibesparing och fastighetsskatten med hänvisning till vad som anförs i propositionen och att avslagit motioner med motsvarande innebörd. Jämför reservationerna 50 (fp, kd, mp) och 51 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens bedömning bör utsläpp av växthusgaser från bostäder och lokaler fortsatt minska. Med lämpligt utformade styrmedel och andra åtgärder är det möjligt att uppnå en fortsatt energieffektivisering och fortsatt minskade utsläpp från både nya byggnader och den existerande bebyggelsen. Enligt motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 21 bör regeringen ge tydliga direktiv till och de statliga fastighetsbolagen att prioritera åtgärder som effektiviserar användningen av energi. I motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 22 begärs attfastighetsbeskattningen reformeras så att energibesparande investeringar inte leder till höjd fastighetsskatt. Av propositionenframgår att ett antal statliga fastighetsägare efter ett uppdrag att i samråd med , och beskriva förutsättningar och möjligheter för ökad effektivisering och minskat beroende av fossila bränslen (minskad miljöbelastning från energianvändning) redovisat effektiviseringspotentialer. Uppdraget redovisades och visar att en energibesparing kan uppnås genom relativt enkla åtgärder och flera av de föreslagna åtgärderna uppges vara lönsamma på kort respektive medellång tid. Regeringen framhåller vidare att enligt det s.k. energitjänstedirektivet skall även respektive medlemsstat tillse att den offentliga sektorn tar en ledande roll när det gäller energieffektivisering. Regeringen presenterar i propositionen Handlingsprogram för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145) ett antal åtgärder för att främja energieffektivisering i bebyggelsen. Åtgärderna omfattar bl.a. energideklarationer, skärpta byggregler, informationsinsatser och förslag om att statliga myndigheter och fastighetsbolag skall vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig förvaltning och verka för en ökad energieffektivisering inom sitt fastighetsbestånd. Dessutom föreslås ett nytt mål för energieffektivisering i bebyggelsen.Som framgått tidigare i betänkandet ärfrämjande av energieffektivisering ett led i en sammanhållen energi- och klimatpolitik, något som regeringen avser att återkomma till i anslutning till den kommande kontrollstationen. Med det anförda om energieffektivisering och bebyggelse anser utskottet att något särskilt uttalande av med anledning av motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 21 inte är påkallat. Motionen avstyrks i berörd del. När det gäller fastighetsskatten kan konstateras att taxeringsvärdet skall utgöra av fastighetens marknadsvärde. Marknadsvärdet på en viss fastighet beror bl.a. på läge och standard. Miljöinvesteringar ger högre marknadsvärden, vilket slår igenom på taxeringsvärdena och därmed på fastighetsskatten. Variationerna mellan olika delar av landet är dock betydande. En miljöinvestering i en fastighet belägen på landsbygden ger vanligtvis en betydligt mindre effekt på marknadsvärdet än för en fastighet som är belägen i en storstadsregion. Som regeringen framhåller betyder detta att det inte finns något entydigt samband mellan en miljöinvesterings storlek och dess betydelse för taxeringsvärdet och fastighetsskatteuttaget. Enligt utskottets mening är huvudproblemet inte den höjda kostnaden för fastighetsskatt som kan bli resultatet av en miljöinvestering utan att miljöpolitikens trovärdighet minskar. Människor upplever att de får motstridiga signaler när miljöinvesteringar orsakar högre skatt som miljösatsningar uppmuntras på andra sätt. I en bilaga till huvudbetänkande Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36) föreslår Byggabodialogen skattelättnader för miljöförbättrande investeringar i byggnader, som anses angelägna för samhället med hänsyn till fastställda miljökvalitetsmål. Rätten till en sådan skattelättnad föreslås kopplas till miljöklassning av byggnader. Utskottet konstaterar att regeringen avser att analysera förslaget i den arbetsgrupp som har tillsatts i . Gruppen skall sedan presentera förslag som innebär att fastighetsskattens utformning inte motverkar - alternativt stimulerar - energieffektiva lösningar i bebyggelsen, som principen om att taxeringsvärdet baseras på marknadsvärdet inte rubbas. En möjlighet skulle kunna vara olika skatteklasser beroende på fastighetens miljöprestanda. har (bet. 2005/06:SkU18) behandlat motioner om att åtgärder på fastigheter som sparar energi och gynnar en god miljö inte skall påverka taxeringsvärdet och leda till höjd skatt. Utskottet delade motionärernas uppfattning att det i vissa situationer kan vara effektivt att använda skatteinstrumentet för att uppnå önskade miljöeffekter. Så har också skett genom införandet tidigare av den temporära möjligheten till skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus. Däremot vidhöll utskottet sin uppfattning, som även kommer till uttryck i huvudbetänkande SOU 2004:36, att kravet på likformighet i beskattningen av olika kapitaltillgångar gör att fastighetsskatten även i fortsättningen bör baseras på fastigheternas marknadsvärden. Eftersom förslagen i motionerna innebar ett avsteg från denna grundläggande princip avstyrkte utskottet dessa. har beslutat i enlighet med skatteutskottets förslag. I betänkande 2005/06:MJU3 avstyrkte miljö- och jordbruksutskottet ett motionsyrkande om att anpassa fastighetsbeskattningen så att miljöförbättrande investeringar såsom energieffektivisering inte leder till en ökad beskattning. Utskottet hänvisade till regeringens avsikt att analysera förslag om att fastighetsbeskattningen skall anpassas så att energieffektiviseringsåtgärder inte leder till ökad beskattning, som principen att marknadsvärdet är grunden för fastighetstaxeringen beaktas. Utskottet är inte heller nu berett att föreslå något särskilt uttalande av och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (v, mp) om åtgärder inom transportsektorn med hänvisning till propositionen. Ett yrkande (fp) om beskattning av drivmedel avstyrks med hänvisning till regeringens skattestrategi för alternativa drivmedel och den aviserade utredningen för att främja sådana drivmedel. Med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen avstyrks ett yrkande (mp) om koldioxidrelaterad förmånsbeskattning. Ett yrkande (fp) om en översyn av sjöfartens avgifter och miljöskatter avstyrks bl.a. med hänvisning till pågående och planerade utredningar om ekonomiska styrmedel. Vidare avstyrks ett yrkande (fp) om ekonomiska styrmedel mot flygets klimatpåverkan bl.a. med hänvisning till regeringens arbete med sådana styrmedel både i och internationellt. Ett yrkande (fp) om att stödja tillgången till alternativa bränslen i glesbygd avstyrks bl.a. med hänvisning till regeringens stöd till utbyggda tankställen. Med hänvisning till vad som anförs i propositionen om linje inom WTO avstyrks ett yrkande (fp) om etanolproduktion och tullar. Två motionsyrkanden (fp) om miljöbilar avstyrks med hänvisning till propositionen. Ett yrkande (fp) om infrastrukturinvestering och klimateffekter avstyrks med hänvisning till målen för transportpolitiken i proposition 2005/06:160 Moderna transporter. Slutligen avstyrks ett yrkande (kd) om koldioxidutsläpp från personbilar bl.a. med hänvisning till pågående arbete inom EU. Jämför reservationerna 52 (mp), 53 (fp, kd), 54 (mp), 55 (fp, kd, mp), 56 (fp, kd), 57 (fp), 58 (fp), 59 (fp, kd, mp) och 60 (kd, mp). används ett flertal olika styrmedel i transportsektorn. Regeringen anser att dessa bör fortsatt utvecklas och ses över utifrån samhällsekonomisk effektivitet och i syfte att minska och begränsa utsläppen av växthusgaser. Enligt regeringen bör utsläppen av koldioxid från transportsektorn ha stabiliserats nivå. En fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen prioriteras så att av fordonsbränslena är förnybara . Viktiga inslag för att nå målet är att koldioxidneutrala drivmedel även bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor och att inom EU verka för en ökning av låginblandning av etanol i bensin till . Vidare behövs en ökad tillgänglighet för förnybara fordonsbränslen. Enligt regeringens bedömning kan klimatinvesteringsprogrammet bidra till att begränsa transportsektorns klimatpåverkan. Enligt motion 2005/06:MJ414 (v) yrkande 4 bören rad åtgärder vidtas och fullföljas för att utsläppen av klimatgaser från trafiksektorn i första hand skall stabiliseras och sedan minska. Det är hög tid att utforma och införa ett omfattande handlingsprogram för att minska transporternas användning av fossila bränslen, anser motionärerna bakom motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 15. Några övergripande inslag i ett sådant program är att hållbar utveckling bör göras till ett övergripande mål för transportsektorn, att en transporthierarki införs där grunden är de olika transportmedlens ekologiska hållbarhet och att en utredning tillsätts för att sammanställa samtliga subventioner på trafikområdet. Beskattningen av drivmedel bör i större utsträckning bygga på direkta miljö- och hälsoeffekter och i mindre utsträckning utgöra en beskattning av energianvändningen, anförs i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 10. Motionärerna påpekar att beskattningen av förnybara drivmedel bygger på tidsbegränsade undantag. Det är viktigt att skattesystemet ändras så att det blir långsiktigt och bygger på hållbara principer utan undantag, anser motionärerna. Enligt motion 2005/06:MJ48 (mp) måste förmånsskatten på fordon relateras till bilens koldioxidutsläpp så att denna får en positiv klimatpolitisk styrning. En koldioxidrelaterad beskattning av förmånsbilar bör införas (yrkande 17). I motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 16 begärs att regeringen ser över avgifterna och skatterna för sjöfarten för att undvika en utveckling där miljövänliga transportmetoder missgynnas gentemot andra mindre miljövänliga transporter. är det viktigt att behålla och förstärka de miljöavgifter som styr mot minskade miljöskador från transporter, framhåller motionärerna. bör verka inom EU för gemensamma ekonomiska styrmedel mot flygets klimatpåverkan, anförs det i motionens yrkande 17. Flygtrafikens klimatpåverkan bör hanteras genom antingen skatt på flygbränsle eller handel med utsläppsrätter. Dessa styrmedel har en direkt koppling till flygets klimatpåverkan, anser motionärerna. I motionens yrkande 11 förespråkasanvändning av medel för landsbygdsutveckling (LBU) för att stödja utbyggnaden av tillgången till alternativa bränslen i glesbygden.Enligt motionärerna bör introduktionen av alternativa bränslen normalt ske på marknadsmässiga grunder. Det finns dock en risk för ett marknadsmisslyckande när det gäller utbyggnaden i glesbygdsområden. En sådan utveckling kan hämma den totala villigheten för konsumenterna att byta till bilar med alternativa bränslen. I yrkande 12 begärs att tullar inte används för att skydda den inhemska marknaden för t.ex. etanolproduktion. Enligt yrkande 13 bör den statliga miljöbilsdefinitionen baseras på utsläpp av koldioxid och andra miljöstörande utsläpp som partiklar och kväveoxider. Vidare bör krav ställas på energieffektivitet även på bilar som drivs med förnybara bränslen. har utarbetat en nationell miljöbilsdefinition som i huvudsak uppfyller dessa krav.