bet · GT01MJU28 · 2006-05-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljöklassning av alternativa motorbränslen m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2005/06:181 Miljöklassning av alternativa motorbränslen, m.m. samt tre följdmotioner med sammanlagt tolv yrkanden. I propositionen föreslås ändringar i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen samt i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås för att främja introduktionen och användandet av alternativa motorbränslen, dvs. bränslen som är avsedda att ersätta motorbensin och dieselbränslen. Vidare föreslås mindre ändringar i de befintliga specifikationerna för alkylatbensin och dieselbränsle. Ändringen avseende alkylatbensin innebär att hanteringen av detta bränsle underlättas, vilket avser främja en ökad användning. Avseende dieselbränsle innebär ändringen att det blir möjligt att öka inblandningen av förnybara fettsyrametylestrar i dieselbränslet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår med bl.a. bifall till ett motionsyrkande (mp) att med vissa ändringar antar lagförslagen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 8 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar bilaga 3 i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen med den ändringen att i not b orden "Enligt Svensk Standard SS 155116, utgåva 1." byts ut mot "Enligt Svensk Standard SS 155116, utgåva 1, före inblandning av fettsyrametylestrar." Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:181 i denna del och avslår motion 2005/06:MJ54 yrkandena 2 och 4. Miljöklassning av alternativa motorbränslen m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan med de ändringarna dels att i 2 § orden "alternativt motorbränsle: för motordrift avsett motorbränsle som inte är motorbensin eller dieselbränsle." skall bytas ut mot "alternativt motorbränsle: för motordrift avsett motorbränsle som inte är motorbensin eller dieselbränsle som till övervägande del har sitt ursprung i råolja. dels att i bilaga 5 rubriken till specifikation 1 skall lyda "Specifikation 1 (FAME-fettsyrametylestrar)", dels att i bilaga 5 specifikation 1 ordet "Cetantal" byts ut mot "Cetantal, lägst" och i not b orden "Enligt standardiserad metod för bestämning av oxidationsstabilitet hos bensin." byts ut mot "Enligt standardiserad metod för bestämning av oxidationsstabilitet hos bränslet. dels att i bilaga 5 specifikation 2 orden "Torrhalt C, milligram per kilogram" byts ut mot "torrhalt C, högst milligram per kilogram", talet 10 på sista raden utgår och orden "Cetanförbättringsmedel, högst masshalt procent" byts ut mot "Ett bränsle som uppfyller ovanstående krav får spädas med cetanförbättringsmedel, om spädningen uppgår till högst 10 massprocent av det ospädda bränslet. Därutöver får denaturerings- och färgämnen tillsättas." Därmed bifaller motion 2005/06:MJ55 yrkande 3 och bifaller delvis proposition 2005/06:181 i denna del. Lagen om skatt på energi antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Därmed bifaller proposition 2005/06:181 i denna del. Kraven för miljöklass 1-diesel avslår motionerna 2005/06:MJ55 yrkande 4 och 2005/06:MJ56 yrkande 1. Reservation 1 (c) Reservation 2 (mp) Kraven för miljöklass 2-diesel avslår motion 2005/06:MJ56 yrkande 2. Reservation 3 (c) avslår motion 2005/06:MJ54 yrkande 3. avslår motionerna 2005/06:MJ54 yrkande 1 och 2005/06:MJ55 yrkande 1. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Reservation 5 (mp) Kostnader för klassificeringsförfarandet m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ54 yrkande 5 och 2005/06:MJ56 yrkande 3. Reservation 6 (fp, kd) Reservation 7 (c) avslår motion 2005/06:MJ55 yrkande 2. Reservation 8 (mp) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2005/06:181 Miljöklassning av alternativa motorbränslen, m.m. samt tre följdmotioner med sammanlagt tolv yrkanden. I propositionen föreslås ändringar i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen samt i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås för att främja introduktionen och användandet av alternativa motorbränslen, dvs. bränslen som är avsedda att ersätta motorbensin och dieselbränslen. Vidare föreslås mindre ändringar i de befintliga specifikationerna för alkylatbensin och dieselbränsle. I den del förslaget innehåller nya tekniska specifikationer kommer det att anmälas till Europeiska gemenskapernas kommission i enlighet med och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Det kommer även att anmälas i enlighet med rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskattedirektivet. En anmälan enligt direktiv /34/EG medför normalt att en frysningsperiod skall ha förflutit innan de anmälda bestämmelserna får antas. Förslagen i denna proposition avseende nya miljöklasser för alternativa motorbränslen rör skatteområdet, och enligt artikel 10.4 i direktiv /34/EG behöver inte direktivets regler om frysningsperiod tillämpas på tekniska specifikationer som hänger samman med skattemässiga eller finansiella åtgärder som påverkar konsumtionen av produkterna genom att främja efterlevnaden av dessa tekniska specifikationer. Europeiska kommissionen avgör om dessa regler skall tillämpas eller inte. Förslagen har granskats av Lagrådet i de delar som avser ändringarna i paragraferna samt införandet av de nya bilagorna 4 och 5. Lagrådet har inte haft något i sak att invända mot dessa förslag. De föreslagna ändringarna i bilagorna 2 och 3 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen är av mindre ingripande teknisk karaktär, och regeringen bedömer att de inte är av den beskaffenheten att Lagrådet behöver höras. Miljö- och jordbruksutskottet har under beredningen av detta ärende uppmärksammats på att lagtext och tekniska specifikationer som föreslås i propositionen i några avseenden inte är utformade på ett helt tillfredsställande sätt. Med anledning härav föreslår utskottet vissa justeringar av regeringens förslag. I ärendet har inkommit en skrivelse angående definitionen av alternativa motorbränslen. En förteckning över samtliga behandlade förslag återfinns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Nationella mål för förnybara fordonsbränslen beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen. Detta skedde mot bakgrund av den referensnivå för förnybara bränslen på för och för som antagits genom och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel, det s.k. biodrivmedelsdirektivet. överlämnade utredaren delbetänkandet Förnybara fordonsbränslen (SOU 2004:4) med förslag till bl.a. det nationella vägledande målet för . I budgetpropositionen för föreslog regeringen ett nationellt mål om förnybara fordonsbränslen beräknat som andel av den totala energianvändningen inom transportsektorn, baserat på bränslenas energiinnehåll. har godkänt förslaget (prop. 2004/05:1 utg.omr. 7, bet. 2004/05:FiU10, rskr. 2004/05:144). I propositionen Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel m.m. (prop. 2005/06:16) föreslog regeringen att skall ha som nationellt vägledande mål att av drivmedlen skall utgöras av icke-fossila bränslen. har godkänt målet (bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Miljöklassning av alternativa motorbränslen Regeringen gav i uppdrag att, i samråd med och , utarbeta ett underlag för miljöklassning av alternativa drivmedel som helt eller delvis kan ersätta dieselolja (N2005/2562/TP). I uppdraget ingick att ta fram de grundläggande prestandakrav och miljöspecifikationer som bör gälla för sådana drivmedel. En viktig utgångspunkt för uppdraget var att drivmedlen skall ha minst lika goda miljö- och hälsoegenskaper som miljöklass 1-diesel enligt lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. redovisade uppdraget i en rapport . Remissvaren finns samlade i (M2005/3532/Mk). har under den fortsatta beredningen kommit in med kompletterande uppgifter avseende miljöspecifikationerna (dnr M2006/695/R). Ändrade specifikationer för alkylatbensin och dieselbränsle Regeringen fick in en skrivelse från Svenska med en begäran om ändring av specifikationen för alkylatbensin. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr M2004/1065/Mk). I redovisades också ett förslag till ändring av den befintliga specifikationen för dieselbränsle i syfte att möjliggöra en ökad inblandning av fettsyrametylestrar i konventionellt dieselbränsle. Det förslaget remitterades tillsammans med förslaget om miljöklassning. Remissvaren avseende denna del av rapporten finns tillgängliga i (M2005/3531/Mk). I propositionen föreslås ändringar i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen samt i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås för att främja introduktionen och användandet av alternativa motorbränslen, dvs. bränslen som är avsedda att ersätta motorbensin och dieselbränslen. Ändringarna innebär följande. Alternativa motorbränslen skall under vissa förutsättningar kunna beskattas i miljöklass 1. De nödvändiga kravspecifikationerna för sådana alternativa motorbränslen förs in i två nya bilagor till lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall pröva om ett bränsle motsvarar dessa krav och därigenom kan miljöklassas som ett alternativt motorbränsle. Lagen om skatt på energi ändras så att alternativa motorbränslen kan beskattas i miljöklass 1. Ett alternativt motorbränsle som inte godkänts enligt de nya reglerna men som kan ersätta bensin eller diesel kan på samma sätt som beskattas som bensin eller diesel som inte är miljöklassad. Vidare föreslås mindre ändringar i de befintliga specifikationerna för alkylatbensin och dieselbränsle. Ändringen avseende alkylatbensin innebär att hanteringen av detta bränsle underlättas, vilket avser främja en ökad användning. Avseende dieselbränsle innebär ändringen att det blir möjligt att öka inblandningen av förnybara fettsyrametylestrar i dieselbränslet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Miljöklassning av alternativa motorbränslen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag med vissa ändringar såvitt avser bl.a. definitionen av alternativa motorbränslen. Därmed tillstyrks även ett motionsyrkande (mp). Regeringen föreslår att det i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen införs två nya bilagor med specifikationer för alternativa motorbränslen som är avsedda att ersätta bensin respektive diesel. För att kunna delas in och tillhandahållas i miljöklass 1 krävs att bränslena uppfyller någon av de kravspecifikationer som anges i bilagorna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer prövar frågan om ett bränsle uppfyller dessa krav. Vidare föreslår regeringen att lagen (1994:1776) om skatt på energi ändras så att alternativa motorbränslen som uppfyller kraven kan beskattas som miljöklass 1-bränslen. Enligt artikel 5 i energiskattedirektivet får medlemsstaterna tillämpa differentierade skattesatser när differentieringen är direkt kopplad till produktens kvalitet under förutsättning att vissa minimiskattenivåer iakttas. Bränslen som miljöklassas i enlighet med de föreslagna nya bilagorna 4 och 5 blir beskattade i miljöklass 1 på samma sätt som bensin eller diesel. Förslaget är således förenligt med energiskattedirektivet och bedöms inte heller i andra delar strida mot EG-rätten. I motion MJ55 (mp) uppmärksammas att det för s.k. Fischer-Tropsch-drivmedel, eller syntetisk diesel, normalt gäller att de skulle klassificeras av tullen som "dieselbränsle" enligt KN-nr 2710 19 41. Det gäller även blandningar mellan syntetisk diesel och vanlig diesel. Konsekvensen blir, såsom propositionen är skriven, att alternativa syntetiska dieselbränslen inte kan gå igenom den föreslagna bedömningsprocessen hos myndighet och kanske klassificeras som miljöklass 1. Det krävs således en ändring i regeringens förslag så att s.k. syntetisk diesel verkligen kan beskattas enligt miljöklass 1 (yrkande 3). har flera alternativa motorbränslen utvecklats. Alternativa motorbränslen kan vara såväl fossila som förnybara, och från miljösynpunkt kan de vara bättre än konventionella drivmedel. De alternativa motorbränslen som är förnybara bidrar inte till utsläpp av koldioxid i samma utsträckning som fossila drivmedel. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är ett angeläget samhällsintresse att främja utvecklingen och användningen av sådana alternativa motorbränslen. Som redovisas i propositionen finns det vissa fossila alternativa motorbränslen som beskattas efter särskilda skattesatser. Vidare framgår av lagen (1994:1776) om skatt på energi att om det inte finns skattesatser angivna för ett visst motorbränsle så skall skatt tas ut enligt de skattesatser som gäller för motsvarande bränsle. Detta medför att vissa alternativa motorbränslen beskattas utifrån vilket bränsle de kan sägas ersätta. Som framhålls i propositionen kan ett syntetiskt motorbränsle, som exempelvis Fischer-Tropsch-diesel, därför komma att beskattas som dieselbränsle eftersom det har mest likheter med konventionella dieselbränslen. Enligt de specifikationer som finns i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen motsvarar detta bränsle diesel i miljöklass 3 och beskattas därmed högre än diesel i miljöklass 1. Detta trots att det på många sätt är ett miljö- och hälsomässigt bättre alternativ än konventionell diesel i miljöklass 1. I likhet med regeringen anser utskottet att alternativa motorbränslen som från miljö- och hälsoskyddssynpunkt är lika bra som eller bättre än konventionella motorbränslen bör kunna beskattas på ett fördelaktigare sätt. har uppmärksammat utskottet på att ifrågavarande lagförslag i vissa avseenden inte utformats på ett ändamålsenligt sätt. Beträffande definitionen av alternativa motorbränslen (2 §) bör följande uppmärksammas. I den nuvarande lydelsen definieras dieselbränsle som bränsle som omfattas av nr 2710 19 41 eller 2710 19 25 i den s.k. kombinerade nomenklaturen (KN-nr). I propositionen föreslås alternativt motorbränsle bli definierat som för motordrift avsett motorbränsle som inte är motorbensin eller dieselbränsle. Emellertid har det framkommit att ett av de viktigare syntetiska dieselbränslena på marknaden, Ecopar, omfattas av KN-nr 2710 19 41. Det delas in i miljöklass 3-dieselbränsle. För att syntetiska dieselbränslen som omfattas av KN-nr 2710 19 41 eller 2710 19 25 skall kunna delas in i den nya miljöklassen syntetiska dieselbränslen behöver definitionen av alternativa motorbränslen ändras så att det tydliggörs att alternativa motorbränslen är bränslen som ersätter motorbensin och dieselbränsle som till övervägande del har sitt ursprung i råolja. Motsvarande synpunkter har även redovisats i motion MJ55 (mp) yrkande 3. När det gäller specifikation 1 i bilaga 5 är det enligt utskottets mening mer korrekt att i rubriken skriva fettsyrametylestrari plural i stället för som i singular. Vidare bör cetantalet, som är ett mått på bränslets tändvillighet, anges som ett lägsta tal. Slutligen bör noten b "oxidationsstabilitet för bensin" ändras till "oxidationsstabilitet för bränslet". Beträffande specifikation 2 i bilaga 5 får den färdiga blandningen späs ut med cetanförbättringsmedel masshalt. Parametern cetanförbättringsmedel har enligt vad utskottet erfarit inte uttryckts på ett korrekt sätt i tabellen. Om siffran står i tabellen innebär det att den tillåtna mängden alkohol inte kan vara lägst . Det krav som rör cetanförbättringsmedel bör därför ges en formulering så att det framgår att cetanförbättringsmedel får tillsättas ett bränsle som före tillsättningen uppfyller de krav som i övrigt framgår av specifikation 2. Vidare bör det framgå att denaturerings- och färgämnen får tillsättas. Denatureringsämnen tillsätts för att alkoholen inte skall kunna förtäras. Färgämnen tillsätts för att särskilja bränslet från andra bränslen. Slutligen bör parametern "torrhalt" anges som "högst milligram per kilogram" i stället för som i propositionen "milligram per kilogram". Med de nu föreslagna ändringarna tillstyrker utskottet regeringens förslag i övrigt. Därmed tillgodoses motion MJ55 (mp) yrkande 3. Ändrade specifikationer för alkylatbensin och dieselbränsle Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag med vissa ändringar. Därmed avstyrks motionsyrkanden (fp) om inblandningen av fettsyrametylestrar i dieselbränsle och borttagandet av vissa tekniska parametrar. Vidare avstyrks två motionsyrkanden (c, mp) om miljöklasserna för diesel. Ett motionsyrkande (c) om klimataspekten i miljöklassystemet avstyrks med hänvisning till propositionens förslag om klassificeringen av alternativa motorbränslen. Jämför reservationerna 1 (c), 2 (mp) och 3 (c). Regeringen föreslår att specifikationerna för alkylatbensin och dieselbränsle i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen ändras. I specifikationen för alkylatbensin mildras kraven något avseende de tillåtna halterna av olefiner, aromater och cykloalkaner. De nuvarande svenska kraven på alkylatbensin är hårdare än i andra länder vilket innebär att den kvalitet som krävs i är relativt ovanlig på den europeiska marknaden. Detta har försvårat oljebolagens hantering och distribution av detta bränsle. Regeringen anser att en ökad användning av alkylatbensin i bör främjas och att specifikationen för detta bränsle därför bör ändras. Enligt artikel 5 i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096) får medlemsstaterna tillämpa differentierade skattesatser som är direkt kopplade till produktens kvalitet. Regeringen föreslår vidare att den högsta tillåtna destillationskokpunkten i specifikationen för dieselbränsle höjs och att en högsta gräns för inblandning av fettsyrametylestrar införs. Till skillnad mot inblandning av etanol i bensin omfattas inte dieselbränsle av några fasta gränser för inblandning enligt och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen. Olika inblandningshalter av FAME i dieselbränsle förekommer därför. I den nuvarande svenska specifikationen för dieselbränsle i den lägst beskattade miljöklassen, miljöklass 1, är den högsta tillåtna temperaturen vid destillat fastställd till 285o C. Då destillationsintervallet för FAME delvis ligger över denna gräns minimeras i praktiken inblandningen till . Genom att höja den högsta tillåtna temperaturen till 320o C möjliggörs en högre inblandning av FAME. Dessutom bör gränsen för inblandning fastställas till . Ett ökat utrymme för inblandning skulle ha stor betydelse för möjligheter att nå det nationella målet att biodrivmedel skall utgöra av den totala mängden drivmedel räknat på energiinnehåll. Enligt motion MJ54 (fp) kan teknikutveckling ske på området för alternativa bränslen varför ökad inblandning som uppfyller kravspecifikationerna i övrigt skall kunna tillåtas. Man bör därför inte binda sig för inblandning av fettsyrametylestrar i dieselbränsle (yrkande 2). Vidare bör de snäva kraven på densitet och kokpunktsintervall i miljöklassningen av dieselbränsle tas bort (yrkande 4). Enligt motionärerna är det viktigt att inte ha för snäva specifikationer så att det krävs förnyade riksdagsbeslut så fort tekniken gör framsteg. Densitet och kokpunktsintervall är enligt motionärerna tekniska parametrar och inte miljöstyrande parametrar. Enligt motion MJ55 (mp) yrkande 4 bör justeringar av kraven för dieselbränsle i miljöklass 1 skyndsamt utredas. Enligt motionären bör det ligga i intresse att behålla den relativt sett mycket miljövänliga miljöklass 1-diesel. Vi bör slå vakt om det svenska försprånget för dieselbränslen och det gör vi bäst genom att kraven på miljöklass 1-diesel är välmotiverade och effektiva ur miljösynpunkt. Kraven borde därför rensas från parametrar som inte är miljömässigt motiverade och i övrigt anpassas till EU:s krav. Enligt motion MJ56 (c) bör, mot bakgrund av allvaret i klimatfrågan, även klimataspekten föras in i miljöklassystemet. Ribban för miljöklass 1-diesel bör höjas så att även utsläppen av växthusgaser vägs in. Lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen bör således ändras. För att ett motorbränsle skall få tillhöra miljöklass 1 måste utsläppen av växthusgaser vara lägre än för konventionell diesel (yrkande 1). Vidare yrkas att specifikationen för miljöklass 2-diesel ändras så att Europadieseln ryms inom kraven och skatteklassas därefter (yrkande 2). Enligt motionärerna måste miljöklasserna harmoniseras med övriga EU, särskilt nu när övriga EU nästintill har kommit i kapp våra krav på svavelfri diesel. Det rimliga är att låta Europadieseln och vår nuvarande miljöklass 1-diesel tillhöra samma skatteklass. Alkylatbensin är mer miljövänlig än vanlig bensin. Den är avsedd att användas framför allt som blandningskomponent för tvåtaktsmotorer. Som regeringen anför är en ökad användning av den renare alkylatbensinen i sådana motorer viktig eftersom mycket av bränslet går igenom motorerna utan att förbrännas. Alkylatbensin är dyrare att framställa än vanlig bensin, och för att vara konkurrenskraftig omfattas den av en skattenedsättning som har medgivits av . Som framhålls i propositionen är de nuvarande svenska kraven på alkylatbensin hårdare än kraven i andra länder. Detta har försvårat oljebolagens hantering och distribution av detta bränsle. Utskottet anser i likhet med regeringen att en ökad användning av alkylatbensin i bör främjas och att specifikationen för detta bränsle därför bör ändras i enlighet med regeringens förslag. Fettsyrametylestrar (FAME) är samlingsnamnet på vegetabiliska eller animaliska fetter som omförestrats med metanol. FAME används för att driva dieselmotorer antingen i ren form eller som inblandningskomponent i dieselbränsle. Som framhålls i propositionen är FAME ett förnybart bränsle och användningen bidrar till att reducera utsläppen av koldioxid. Utskottet anser att ett ökat utrymme för inblandning skulle ha stor betydelse för möjligheter att nå det nationella målet 2010. har uppmärksammat utskottet på att delar av förslaget avseende specifikationen för dieselbränsle i bilaga 3 inte utformats på ett ändamålsenligt sätt. Enligt not b skall halten polycykliska aromatiska kolväten analyseras enligt svensk standard SS 155116. Analysmetoden i SS 155116 kan dock inte skilja på triaromater och tyngre aromater samt fettsyrametylestrar, vilket innebär att det i praktiken inte är möjligt att kontrollera denna specifikation då bränslet innehåller fettsyrametylestrar. Det bör därför klargöras i not b att analysmetoden bara kan användas före inblandning av fettsyrametylestrar. När det gäller möjligheterna till ökad inblandning av fettsyrametylestrar bör följande uppmärksammas. Som framgår av propositionen är i den nuvarande svenska specifikationen för dieselbränsle i den lägst beskattade miljöklassen, miljöklass 1, den högsta tillåtna temperaturen vid destillat fastställd till 285o C. Då destillationsintervallet för FAME delvis ligger över denna gräns minimeras i praktiken inblandningen till . Genom att höja den högsta tillåtna temperaturen till 320o C möjliggörs en högre inblandning av FAME. Dessutom bör gränsen för inblandning fastställas till .