bet · GT01FiU16 · 2006-02-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner inom området förvaltningspolitik, samtliga väckta under allmänna motionstiden . Förslagen rör ett brett spektrum av frågor: antalet myndigheter; krav på öppna standarder vid offentlig upphandling av programvara; kvalitetsledningssystem och brukarindikatorer i offentlig verksamhet; myndigheters dubbla roll som myndighetsutövare och näringsidkare; myndigheters tidredovisningssystem; tillsynsavgifter i staten; redovisning av socialt ansvar och regional utveckling; lokalisering av myndigheter. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. I betänkandet finns 6 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2005/06:K451 av m.fl. (fp) yrkande 3, 2005/06:Fi201 av (), 2005/06:Fi213 av (), 2005/06:Fi218 av (), 2005/06:Fi222 av och (båda m), 2005/06:Fi230 av och (båda c) yrkande 3, 2005/06:Fi232 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Fi256 av och (båda m). Reservation 1 (m, fp, kd, c) Krav på öppna standarder vid offentlig upphandling av programvara 2005/06:Fi226 av och (båda mp). Reservation 2 (mp) Kvalitetsledningssystem och brukarindikatorer i offentlig verksamhet 2005/06:Fi220 av () yrkande 3 och 2005/06:Fi279 av och (båda s). Reservation 3 (mp) Myndigheters dubbla roll som myndighetsutövare och näringsidkare 2005/06:N442 av Per m.fl. (m) yrkandena 7 och 8. Reservation 4 (m) 2005/06:Bo213 av () yrkande 2. 2005/06:Fi223 av () och 2005/06:N242 av () yrkande 3. Reservation 5 (fp, c) 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -) yrkande 2. Reservation 6 (mp) Redovisning av regional utveckling i myndigheternas årsredovisningar 2005/06:Fi294 av (). 2005/06:Fi202 av (). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottet behandlar i detta betänkande 20 motionsyrkanden inom området förvaltningspolitik. Samtliga motioner väcktes under allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i en bilaga till betänkandet. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker åtta motioner om att se över den statliga administrationen i syfte att minska antalet myndigheter. Enligt en genomförd studie av Statskontoret har såväl antalet myndigheter som antalet sysselsatta i statsförvaltningen minskat . Utskottet påminner vidare om att den parlamentariskt tillsatta har i uppdrag att undersöka struktur och uppgiftsfördelning inom samhällsorganisationen. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I flera motioner efterfrågas en översyn av den statliga administrationen i syfte att effektivisera verksamheten och minska antalet statliga myndigheter och verk. Det görs i motionerna Fi201 av (), Fi213 av (), Fi232 av m.fl. (m) (yrkande 1), Fi256 av och (), Fi222 av och () samt i Fi218 av (). I motion Fi232 (m) anförs dessutom att myndighetsreduktionen ska inledas med (yrkande 2). I motion K451 av m.fl. (fp) förordas ett tak för antalet statliga myndigheter vid nuvarande nivå. Motionärerna anser att antalet myndigheter som har räcker, och inrättandet av ett tak skulle innebära att om regeringen vill skapa ytterligare en myndighet måste den avveckla en redan existerande myndighet (yrkande 3). I motion Fi230 av och () uppmanas regeringen att skyndsamt se över verksstrukturen i syfte att effektivisera verksamheten efter dagens krav (yrkande 3). Antalet myndigheter och sysselsatta i staten har minskat Utskottet delar inte motionärernas bild av en expanderande statsförvaltning. Statskontoret fick i regleringsbrevet i uppgift att ge en samlad redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen. Det görs i rapporten . Statskontoret konstaterar här att det saknas en entydig definition av myndighetsbegreppet. Om man räknar de myndigheter under regeringen eller som styrs av en instruktion eller särskild lag fanns det 552 myndigheter . Med ett annat sätt att räkna var antalet myndigheter 231 vid samma tillfälle. Sistnämnda antal bygger på att myndigheter som ingår i myndighetskoncerner och de domstolar som ingår i domstolsväsendet slås samman samt att de myndigheter som inte har egen personal utesluts. Enligt Statskontoret ger dock det senare sättet att räkna en sämre överblick över de förändringar som sker inom statsförvaltningen. Utskottet kan konstatera att Statskontorets redovisning visar att såväl antalet myndigheter som antalet sysselsatta i statsförvaltningen har minskat . har antalet myndigheter fortsatt att minska något som antalet sysselsatta ökat något. Särskilt framträdande tendenser är sammanslagningar av regionala myndigheter, flera bildanden respektive nedläggningar av allmänna förvaltningsmyndigheter (men obefintlig nettoförändring) samt en ökning av sysselsättningen inom högskoleväsendet. har i uppdrag att undersöka samhällsorganisationens struktur I motion Fi230 (c) uppmanas regeringen att se över verksstrukturen i syfte att effektivisera verksamheten efter dagens krav. Här vill utskottet påminna om att den parlamentariskt tillsatta har i uppdrag att undersöka om struktur och uppgiftsfördelning inom samhällsorganisationen behöver förändras. Utgångspunkten för kommitténs arbete är en välfärd på lika villkor som styrs demokratiskt och är solidariskt skattefinansierad. Kommittén ska ha ett tydligt medborgarperspektiv och redovisa resultaten senast . I tilläggsdirektiv för kommittén har bl.a. den statliga styrningen av samhällsorganisationen ett viktigt område att undersöka. Vidare kan nämnas att regeringens stabsmyndigheter Statskontoret, , samt den nya förvaltningspolitiska myndigheten , har en ny rollfördelning. Samtliga tre myndigheter har som övergripande uppgift att bistå regeringen med det underlag som krävs för att säkerställa en effektiv statsförvaltning. Huvuduppgiften för den nya myndigheten ska vara att driva på utvecklingen för en sammanhållen statsförvaltning och stödja gemensamt utvecklingsarbete och förnyelse i statsförvaltningen. Det nya Statskontoret ska ha fokus på uppföljning och utvärdering. Tydliga kunskapsunderlag om effekter av olika insatser ska utnyttjas i ökad utsträckning i arbetet med att utveckla och ompröva statlig verksamhet. Utskottet avstyrker motionerna K451 (fp) yrkande 3, Fi201 (m), Fi213 (m), Fi218 (fp), Fi222 (m), Fi230 (c) yrkande 3, Fi232 (m) yrkandena 1 och 2 samt Fi256 (m). Krav på öppna standarder vid offentlig upphandling av programvara Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att krav ska ställas på öppna standarder vid all offentlig upphandling av programvara. Valet av programvara är enligt utskottet en fråga som varje myndighet själv måste ta ställning till, utifrån verksamhets- och effektivitetssynpunkt. Jämför reservation 2 (mp) och särskilt yttrande (v). I motion Fi226 anser och () att det bör ställas krav på öppna standarder vid all offentlig upphandling av programvara. Programvarubranschen har enligt motionärerna fått en alltmer monopolliknande karaktär. Slutna filformat dominerar och andra leverantörer av programvara har inte samma möjligheter att anpassa sig till dessa standarder. Genom att ställa krav på att leverantörer av programvara följer öppna standarder kan enligt motionärerna monopolsituationen brytas. Vidare anser motionärerna att det borde vara självklart att den offentliga information som finns tillgänglig via Internet görs tillgänglig för alla, oavsett funktionshinder, programvaruplattform eller ekonomi. Först och främst vill utskottet påpeka att det enligt lagen om offentlig upphandling (1992:1528) inte finns något som hindrar att en enskild myndighet eller en kommun ställer krav på öppna standarder vid upphandlingar. Enligt lagen får inga krav ställas på produktionsprocessen, endast på den slutliga produkten. I det här fallet kan öppna standarder ses som en del av produkten. Dock anser utskottet att valet av programvara är en fråga som varje myndighet själv har att ta ställning till. Givetvis bör myndigheterna välja den teknik och de system som är lämpligast från verksamhets- och effektivitetssynpunkt. Vidare kan en generell bestämmelse om krav på öppna standarder vid all offentlig upphandling av programvara komma att strida mot den s.k. proportionalitetsprincipen. Av denna princip följer att kvalifikationskraven och kraven i kravspecifikationen måste ha ett naturligt samband med och stå i rimlig proportion till det som upphandlas. Pågående arbeten om öppna standarder Arbete kring frågan om öppna standarder pågår i en rad sammanhang. I regeringens proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället behandlas frågan om öppen programvara och öppna standarder i offentlig förvaltning. Regeringen anser att användningen av öppna standarder och öppna programvaror bör främjas, bl.a. för att det kan minska kostnaderna för IT-användning. Vidare aviserar regeringen en utredning om för- och nackdelar med att använda öppna programvaror samt lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU i denna fråga. Inom EU har arbetet med öppen programvara behandlats i handlingsplanen e-Europa, som bl.a. syftar till att underlätta kommunikationen mellan förvaltningarna i EU:s medlemsstater. Regeringens proposition har behandlats och beslutats av (bet. 2005/06:TU4). driver Statskontoret ett projekt i syfte att lyfta fram kunskapen om öppen programvara och öppna standarder. Statskontoret har en policy om hur öppen programvara och öppna standarder för programvara ska hanteras i ramavtalsupphandlingar. Målet är att användningen av upphandlingspolicyn ska bidra till ökad konkurrens och därigenom bättre pris och högre kvalitet och på en bättre utbytbarhet mellan olika produkter och system. Statskontoret har även upphandlat ramavtal för öppna programvaror och spridit information om möjligheterna till billigare och bättre produkter vid användning av öppen programvara. Utskottet anser att ökad kunskap kring öppen programvara är viktigt, inte minst för att stimulera konkurrensen på marknaden för programvaror. En annan form av konkurrensstimulering uppnås genom att öppna standarder inte begränsar t.ex. företag, som vill lämna offert på elektronisk väg, till vissa elektroniska format. Vidare kan nämnas att Kommuner och Landsting öppnade en webbplats för öppna program som utvecklats inom offentlig sektor (). Syftet med webbplatsen är bl.a. att verka för en ökad användning av öppna format och standarder samt för en gemensam utveckling av program inom offentlig verksamhet. Arbetet har drivits i samverkan med samt flera andra offentliga organisationer. Det finns flera exempel på kommuner som gått över till lösningar med öppna programvaror i syfte att dels spara pengar, dels lättare kunna anpassa programmen till den egna verksamheten. Det gäller kommunerna . Tillgängliga webbplatser i offentlig sektor Slutligen vill utskottet kommentera motionärernas påpekande att det kanske viktigaste argumentet för öppna standarder handlar om tillgängligheten till offentlig information. (e-nämnden) har arbetat med att fastställa grundläggande standarder för myndigheternas webbplatser i syfte att underlätta kommunikationen med medborgare och företag och mellan myndigheter. har tagit fram vägledningar som ska vara till stöd för myndigheternas utveckling av sina webbplatser. ansvarsområden har tagits över av den nya förvaltningspolitiska myndigheten . Enligt E-nämndens slutrapport, som utkom , ska offentliga webbplatser vara utformade så att de inte utesluter grupper av medborgare. Webbplatserna ska vara tillgängliga för alla oavsett ålder, kön, funktionshinder och etnisk och kulturell bakgrund. Motion Fi226 (mp) avstyrks. Kvalitetsledningssystem och brukarindikatorer i offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett förslag om att bör uttala sig om behovet att tillämpa kvalitetsledningssystemet ISO 9001 i statliga verk. Detta då valet av modell och arbetssätt inte är en fråga för utan för respektive myndighet. Utskottet avstyrker även ett förslag om att göra statistik om offentlig verksamhet tillgänglig utifrån ett brukarperspektiv. Detta med hänvisning till det arbete med bl.a. servicedialoger som redan bedrivs inom detta område. Jämför reservation 3 (mp). Motion Fi279 av och () tar upp frågan om kvalitetsledningssystem i offentlig verksamhet. Enligt motionärerna skulle kvalitetsledningssystemet ISO 9001 kunna tillämpas och användas i de statliga verkens högsta ledning. För ISO 9001 har åtta principer fastställts. Principerna har rubrikerna Kundfokus; Ledarskap; Medarbetarnas engagemang; Processinriktning; Systemangreppssätt för ledning; Ständig förbättring; Faktabaserade beslut samt Ömsesidigt fördelaktiga relationer till leverantörer. Det kvalitetsarbete som pågår för bl.a. 24-timmarsmyndigheten skulle enligt motionärerna naturligt kunna kopplas till certifieringskriterierna i ISO 9001. I motion Fi220 föreslår () att data och statistik för offentlig verksamhet ska publiceras på ett för medborgarna tillgängligt sätt. Med andra ord ska ett brukarperspektiv genomsyra all information om offentlig service. Motionären använder begreppet "brukarindikatorer" och avser med detta ett system där brukaren av offentliga tjänster och service själv kan följa utvecklingen, se vilken kvalitet man kan förvänta sig av en service samt göra det möjligt att utkräva ansvar från politiker och tjänstemän. Vidare kan brukarindikatorer göra det möjligt att jämföra olika enheter och olika kommuner eller landsting. Därmed skapas enligt motionären bättre förutsättningar för brukare och medborgare att kunna utnyttja den valfrihet som finns inom många områden (yrkande 3). I motion Fi279 (s) anförs att kvalitetsledningssystemet ISO 9001 bör kunna användas i statliga verk samt att även arbetet med 24-timmarsmyndigheten skulle kunna kopplas till certifieringskriterierna i ISO 9001. Motsvarande förslag behandlades av utskottet i betänkande 2004/05:FiU22. Utskottet anser, då liksom , att det visserligen är angeläget att utveckla och ständigt förbättra statsförvaltningen med hjälp av ISO och andra modeller för kvalitetsledning. Valet av modell och arbetssätt måste dock göras i respektive myndighet. Vidare kan nämnas att frågan om kvalitetsledningssystem tas upp i en nyligen publicerad rapport av Statskontoret, Organisationsanpassning för utveckling av 24-timmarsmyndigheten (2005:30). För att kunna dra fördel av ny teknik och utveckla en 24-timmarsmyndighet är det enligt rapporten viktigt att välja ett förbättringsverktyg som kan omfatta riktlinjer för ett systematiskt kvalitetsarbete. Man exemplifierar med ISO 9000 och ytterligare några kvalitetsledningssystem. Enligt rapporten måste dock varje organisation utifrån sin specifika situation bedöma vilket angreppssätt för kvalitetsutveckling som man har bäst förutsättningar att lyckas med. Utskottet avstyrker motion Fi279 (s). Brukarperspektivet i offentlig information I motion Fi220 (mp) argumenteras för att ett brukarperspektiv måste genomsyra all offentlig information. I det sammanhanget vill utskottet påpeka att (ingår i den nya förvaltningspolitiska myndigheten ) på regeringens uppdrag har tagit fram en vägledning för myndigheters dialog med sina brukare. Denna vägledning publicerades , och Verva kommer att publicera nya versioner efterhand som vägledningens innehåll och form utvecklas i samarbete med andra myndigheter. Syftet är att stödja statliga myndigheter i deras arbete med att utveckla sina tjänster. Av vägledningen framgår att serviceåtaganden kan vara ett bra medel för myndigheter att beskriva och förbättra sina tjänster. Ett serviceåtagande är en officiell redovisning som ger tydlig, relevant och förpliktigande information om en myndighets utbud av tjänster och servicenivån på tjänsterna. Det kan därmed beskrivas som en slags varufakta på en myndighets tjänster eller ett kvalitetsavtal mellan myndigheter och brukarna. Informationen ska vara lätt att förstå och presenteras på ett överskådligt sätt. Relevant information för brukarna kan vara uppgifter om ärendehandläggning, väntetider, klagomålsmöjligheter, öppettider m.m. Exempel på serviceåtaganden finns hos och . Som bakgrund till den nu framtagna vägledningen kan nämnas att regeringen gav ett 20-tal myndigheter och försäkringskassor i uppdrag att delta i en tvåårig försöksverksamhet med servicedialoger och serviceåtaganden. Statskontoret gjorde en samlad redovisning av försöket . Slutsatsen blev att servicedialoger var en ändamålsenlig metod för att få till stånd en medborgarorienterad verksamhetsutveckling och att arbetet därför borde fortsätta och spridas ytterligare i statlig förvaltning. Statskontoret förordade emellertid ingen generell reglering av de berörda myndigheternas arbete utan menade att regeringens styrning i stället bör ske inom ramen för den årliga resultatstyrningen. Sistnämnda uppfattning delas av utskottet. Motion Fi220 (mp) yrkande 3 avstyrks. Myndigheters dubbla roll som myndighetsutövare och näringsidkare Utskottets förslag i korthet Enligt utskottet bör avslå motionsyrkanden om hur myndigheter hanterar sin i vissa fall dubbla roll som myndighetsutövare och näringsidkare. Detta mot bakgrund av de insatser som regeringen aviserat för att komma till rätta med gränsdragningsproblematiken. Jämför reservation 4 (m). I motion N442 av Per m.fl. (m) påtalas att en myndighets konkurrensutsatta verksamhet ofta annonseras på myndighetens hemsida. Detta innebär att en konsument som söker information hos myndigheten då utsätts för reklam. Detsamma gäller för statliga bolag med monopolverksamhet. Konsumenten kan enligt motionärerna i sådana fall vilseledas att tro att de produkter eller tjänster som myndigheten eller det statliga bolaget tillhandahåller skulle hålla en bättre kvalitet än de privata alternativen. Detta menar motionärerna är en form av korssubventionering av konkurrensutsatt verksamhet men även ett otillständigt sätt att nyttja sin ställning som statlig myndighet. Motionärerna anser att regeringen via regleringsbreven bör se till att detta förfarande upphör (yrkande 7). Vidare påtalas att en myndighet endast bör få använda information eller unik kompetens, som införskaffats i rollen som myndighet, för vidareförädling om denna unika kunskap också kommer tredje man till del på samma villkor. Enligt motionärerna finns risk för att en offentlig aktör gynnar den egna verksamheten och därmed missgynnar konkurrenterna, genom att ha bättre eller billigare tillgång till infrastruktur, offentliga register och kunddatabaser. Ett exempel är marknaden för digitala sjökort, där genom sin myndighetsroll ensam har tillgång till de databaser som innehåller uppgifter som är nödvändiga vid produktion av digitala sjökort. I vidareförädlingsledet deltar sedan i konkurrensen med ett antal privata företag (yrkande 8). Gränsdragningen mellan myndighetsrollen och offentlig näringsverksamhet Med anledning av de frågor motionärerna tar upp vill utskottet påminna om det tillkännagivande gjorde i betänkande 2004/05:NU16. anmodade här regeringen att under /06 återkomma till med förslag till åtgärder för att komma till rätta med konkurrensproblematiken mellan offentlig och privat sektor. I betänkandet åberopas bl.a. en rapport av Myndigheter och marknaden - tydligare gräns mellan offentligt och privat, som utkom . Enligt är sammanblandningen mellan myndighetsuppgifter och näringsverksamhet ett av flera skäl till att konkurrensen inte sker på lika villkor mellan offentliga och privata aktörer. Denna sammanblandning återspeglas på vissa myndigheters hemsidor, där näringsverksamhet saluförs vid sidan av information om myndigheterna. förslag till lösning på problemet är först och främst en renodling av myndighetsrollen, genom att man i så stor utsträckning som möjligt upphör med att bedriva näringsverksamhet på konkurrentutsatta marknader. I den mån näringsverksamhet trots allt ska bedrivas bör denna särskiljas organisatoriskt från övriga myndighetsuppgifter. Vidare bör de statliga myndigheternas styrdokument förtydligas så att det klargörs vilka uppgifter som omfattas av respektive myndighets uppdrag. rekommenderade även en översyn av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet i syfte att förtydliga riktlinjerna för den statliga verksamheten. Utskottet kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 24 s. 44) skriver att man med anledning av tillkännagivande avser att återkomma till under /06. Vidare, enligt uppgifter som utskottet inhämtat från , pågår en översyn av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Villkoren för vidareutnyttjande av offentlig information Frågan om vidareutnyttjande av offentlig information har behandlats av Statskontoret i en rapport . I rapporten utreds de rättsliga förutsättningarna för myndigheter att avtala om och ställa upp villkor för att erbjuda offentligt producerad information som ska vidareutnyttjas. Statskontoret har också kartlagt ett antal myndigheters licens- och avtalsvillkor för att få tillgång till sådan information. Myndigheter som är stora på att tillhandahålla offentlig information för vidareförädling är , , , , , SGU (geologiska undersökning), och . Bakgrunden till Statskontorets rapport är ett EG-direktiv (2003/98/EG) om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, som ska skapa möjligheter att utveckla en marknad för offentlig information inom EU. Det är upp till varje medlemsstat om man vill erbjuda information fritt utan licenser eller andra villkor. Eventuella licensvillkor ska vara skäliga och tydliga och inte begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande. Villkoren får inte heller i övrigt begränsa konkurrensen på marknaden. Myndigheter som tillhandahåller information till sina egna försäljningsavdelningar ska enligt direktivet göra det på samma villkor som till andra återförsäljare. implementerades PSI-direktivet utan några ändringar i svensk rätt. Regeringen har gett Verva (som tagit över dessa frågor från Statskontoret ) i uppdrag att skriva en vägledning som ska hjälpa myndigheter att tillämpa direktivens krav. Med anledning av de åtgärder som regeringen aviserat i dessa frågor avstyrker utskottet motion N442 (m) yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion som föreslår en utvärdering av tidredovisningssystemen i statliga myndigheter. Utskottet anser inte att detta är en fråga för att ta ställning till. I motion Bo213 begär () en genomlysning och utvärdering av tidredovisningssystemen i statliga myndigheter. Motionären menar att det förvisso är viktigt att veta hur arbetstid och resurser används, men att tidredovisningen ger en falsk bild av verkligheten och det arbete som faktiskt utförs. Enligt motionären kan det vara svårt att i efterhand komma ihåg hur mycket man arbetat i olika projekt, vilket leder till felaktiga redovisningar. Om myndigheter ägnar tid åt verksamhetsplanering och tidredovisning som inte stämmer med verkligheten är det ett stort slöseri med resurser som en osann bild av verkligheten levereras (yrkande 2). har tidigare behandlat ett förslag om att avskaffa länsstyrelsernas tidredovisningssystem (bet. 2005/06:BoU1). Motionen avstyrktes av bostadsutskottet med argumentet att utformningen av enskilda myndigheters system för tidredovisning inte bör avgöras genom riksdagsbeslut. delar bostadsutskottets syn i denna fråga. Här måste i stället varje myndighet avgöra om ett visst system främjar effektiviteten i verksamheten. Som stöd för myndigheternas arbete finns exempelvis () rekommendationer för tidredovisning. Enligt ESV är tidredovisning ett bra sätt att skaffa sig en uppfattning om hur myndigheternas största resurs används (av myndigheternas förvaltningskostnader består av lönekostnader). De främsta fördelarna med tidredovisning är enligt ESV: - Tidredovisning är en tillförlitlig (om än inte exakt) metod att fördela kostnader och intäkter per verksamhetsgren enligt krav i förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag.