bet · GT01MJU18 · 2006-03-07 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas sammanlagt 89 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om djurskydd. Motionerna handlar om internationella djurskyddsfrågor, allmänna djurskyddspolitiska frågor, djurhållning och djurskötsel. Samtliga motioner i betänkandet avstyrks, främst med hänvisning till pågående arbete på området. I betänkandet finns 26 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:MJ441 yrkande 5 och 2005/06:MJ448 yrkande 16. Reservation 1 (m, c) Reservation 2 (mp) Importförbud av hund- och kattskinn avslår motion 2005/06:MJ534 yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ244, 2005/06:MJ518 yrkandena 22 och 23 samt 2005/06:MJ519 yrkande 11. Reservation 4 (fp) Kvalitetssäkring av hästbranschen m.m. avslår motion 2005/06:MJ519 yrkande 9. Reservation 5 (fp) Sexuellt utnyttjande av djur avslår motionerna 2005/06:MJ212, 2005/06:MJ217, 2005/06:MJ268, 2005/06:MJ320, 2005/06:MJ433 yrkande 1, 2005/06:MJ518 yrkande 17 och 2005/06:MJ566. Reservation 6 (kd) Reservation 7 (c) Reservation 8 (v, mp) Djur i pornografiska sammanhang avslår motion 2005/06:MJ433 yrkande 2. Reservation 9 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ222, 2005/06:MJ235, 2005/06:MJ245, 2005/06:MJ280 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ398, 2005/06:MJ474 yrkande 1, 2005/06:MJ508, 2005/06:MJ518 yrkande 9, 2005/06:MJ524 yrkande 4 och 2005/06:MJ570 yrkandena 1-4. Reservation 10 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ291 och 2005/06:MJ518 yrkande 6. Reservation 11 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ283, 2005/06:MJ410, 2005/06:MJ483 och 2005/06:MJ554. Reservation 12 (m, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ416 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ482 yrkandena 1-4. Reservation 13 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ387 och 2005/06:MJ509. Smittspridning vid smuggling av hundar m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ201, 2005/06:MJ499 och 2005/06:MJ552. Reservation 14 (kd, c) Åtgärder mot smuggling av hundar avslår motionerna 2005/06:MJ239 och 2005/06:MJ466. Reservation 15 (m, kd, c) Reservation 16 (fp) Hundar och katter m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ209 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ242, 2005/06:MJ357, 2005/06:MJ372 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ461, 2005/06:MJ480 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ518 yrkandena 18 och 19. Reservation 17 (fp) Reservation 18 (kd) avslår motionerna 2005/06:MJ248, 2005/06:MJ468 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ563. Reservation 19 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ207, 2005/06:MJ215, 2005/06:MJ241, 2005/06:MJ261 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ515, 2005/06:MJ558 och 2005/06:MJ575. Reservation 20 (fp, kd) Reservation 21 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ330 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ478, 2005/06:MJ495 och 2005/06:MJ562. Reservation 22 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ220, 2005/06:MJ518 yrkande 24 och 2005/06:MJ519 yrkande 10. Reservation 23 (fp) Reservation 24 (kd) avslår motion 2005/06:MJ528 yrkandena 6 och 12. Reservation 25 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:So12 yrkande 4, 2005/06:MJ362 och 2005/06:MJ519 yrkande 12. Reservation 26 (fp, kd) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Under allmän motionstid väcktes ett antal motioner med sammanlagt 89 yrkanden inom djurskyddsområdet. Dessa yrkanden upptas genom detta betänkande till behandling. Liknande frågeställningar har tidigare behandlats i utskottet (bet. 2004/05:MJU10 och 2003/04:MJU14). Utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare för och . Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU10 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn I betänkande 2004/05:MJU10 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn tillstyrker utskottet regeringens förslag i proposition 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. och ansvar för att leda och samordna tillsynen bör tydliggöras och stärkas. I myndigheternas centrala tillsynsuppgifter bör ingå att med bindande föreskrifter styra hur den operativa tillsynen skall bedrivas och att med rådgivning och utbildningsinsatser stödja samt följa upp länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för en effektiv tillsyn skall bestämmelser införas som underlättar samverkan mellan kommuner. Om en kommun grovt eller har åsidosatt sina tillsynsskyldigheter när det gäller en viss verksamhet skall regeringen, på ansökan av eller en länsstyrelse, kunna besluta att tillsynen över verksamheten skall föras över till eller . När det gäller livsmedelstillsynen skall kommunerna ges möjlighet att använda den årliga tillsynsavgiften för att finansiera andra kostnader för tillsynen än sådana som avser provtagning och undersökning. beslutade i enlighet med utskottets förslag på alla punkter utom såvitt gäller reservation 51 om salmonella (rskr. 2004/05:200). Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU14 Djurskydd m.m. I betänkandet behandlar utskottet styrelses framställning angående djurskyddstillsynen (2003/04:RRS1) jämte fyra följdmotioner. Därutöver behandlar utskottet ett stort antal motioner från allmän motionstid om djurskydd, djurhälsovård och djurförsök. Totalt omfattar betänkandet 240 motionsyrkanden. Utskottet instämmer i vad anför och förordar med anledning av styrelsens förslag att bör uppdra åt regeringen att närmare överväga hur resursbehovet när det gäller djurskyddstillsynen skall tillgodoses samt om uppgifterna eller regelverket till någon del behöver omprövas. Utskottet anser därvid att en återrapportering till bör ske . Vidare instämmer utskottet i vad anför om att det kan finnas skäl att regeringen överväger om det behövs förändringar av hur det lokala djurskyddsarbetet finansieras. Utskottet anser i enlighet med vad anför att det inte kan anses rimligt att det som i en kommun är helt kostnadsfritt i en annan kommun kostar djurhållaren . Utskottet anser även i likhet med att det är angeläget att regeringen i anslutning till bildandet av den nya uppmärksammar behovet av en förbättrad styrning och en väl fungerande uppföljning av djurskyddsarbetet. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning härav. Samtliga motioner i betänkandet avstyrks. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2003/04:211 och 2003/04:212). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om konkurrenspåverkande krav på djurhållning och miljöskydd inom EU (m, mp, -) och om importförbud mot hund- och kattskinn (mp). Motionerna avstyrks med hänvisning till arbetet med en handlingsplan inom EU för djurskydd och djurens välfärd m.m. Jämför reservationerna 1 (m, c), 2 (mp) och 3 (v, mp). Enligt motion 2005/06:MJ441 (m) yrkande 5 bör nya konkurrenspåverkande krav inom djurhållning och miljöskydd drivas på gemenskapsnivå i EU. Tillämpningen av djurhållningsregler och miljöregler är kostnadsdrivande. bör därför inte införa nya krav innan andra länder anammat den nu gällande svenska nivån. Även i motion 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkande 16 anförs att de djurprodukter som importeras till skall komma från djur som levt på gårdar med samma djurskyddsstandard som svensk produktion har. Enligt motion 2005/06:MJ534 (mp) yrkandena 1 och 2 bör ett svenskt importförbud mot hund- och kattskinn införas skyndsamt, och regeringen bör driva frågan om ett totalt importförbud inom hela EU av hund- och kattskinn. Ett meddelande från kommissionen till och rådet om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006-2010 diskuterades på Jordbruks- och fiskerådets möte . Handlingsplanen åtföljs av dels en konsekvensanalys (SEC/2006/ 65), dels ett av kommissionen utarbetat arbetsdokument (KOM/2006/14 slutlig) som skall tjäna som grund för uppföljningen av handlingsplanen. Kommissionens mål med handlingsplanen är att tydligt definiera gemenskapens politiska inriktning när det gäller djurskydd, att ha fortsatt höga krav på djurhållning inom EU och internationellt samt att förbättra samordningen av befintliga resurser. Kommissionen framhåller också behovet av stöd till framtida forskning som gäller djurens välbefinnande och fortsatt stöd för ersättning, begränsning och förbättring av djurförsök. I handlingsplanen fastställs fem s.k. insatsområden. Kommissionen poängterar att det inte rör sig om helt fristående insatser, utan att det finns tydliga kopplingar mellan de fem områdena. Några av de områden som nämns är att uppgradera befintliga miniminormer för djurskydd och djurs välbefinnande i överensstämmelse med nya vetenskapliga rön och sociala och ekonomiska bedömningar, att ge hög prioritet åt att främja framtida forskning till stöd för politiken om djurskydd och djurs välbefinnande samt att försäkra sig om ett större engagemang och bättre kunskaper hos såväl djurhållare och djurhandlare som den stora allmänheten om gällande djurskydds- och djurhållningskrav. Jordbruksminister anför i en skrivelse till angående gemenskapens djurhälsopolitik att viktiga mål för gemenskapens djurhälsopolitik bör vara att förbättra djurhälsan inom EU och därmed produktionens konkurrenskraft, att skydda människors hälsa, att skydda miljön, att skydda djur från onödigt lidande samt att skydda samhället och dess ekonomi från stora negativa effekter av djursjukdomar. Allmänna principer som bör beaktas vid utformandet av politiken är att åtgärderna skall vara samhällsekonomiskt effektiva, och baserade på forskning. Genom vissa sjukdomars spridningssätt är det önskvärt med åtaganden som sträcker sig över nationsgränserna, vilket talar för gemensamma EU-åtgärder. Det bör dock vara möjligt att ha strängare nationella regler om så behövs för att förhindra smittspridning och försämring av djurhälsoläget i delar av unionen som redan kommit långt i sitt djurhälsoarbete. Detta kräver dock att man beaktar principen om lika konkurrensvillkor. För att uppnå målen krävs att både näringen och det allmänna tar ett ansvar. Det ligger i näringens eget intresse att eftersträva en god djurhälsa, eftersom detta ger god produktionsekonomi. Vid utformandet av en ny politik är ansvarsfördelningen viktig att utreda och utveckla. Detta innebär att kritiskt granska vilka sjukdomar som det allmänna skall ta ansvar för. En aspekt som bör beaktas är att djurägare som arbetar på ett föredömligt sätt och utför förebyggande åtgärder tydligare skall gynnas, och att de som missköter sig skall missgynnas. Med dagens veterinära ersättning över EU-budgeten finns ingen koppling till incitament för djurägarna eller för medlemsstaterna eftersom bidragen till EU-budgeten främst är kopplade till medlemsstaternas bruttonationalinkomst och moms. På lång sikt kan man diskutera en riskbaserad fondlösning som ersättning för den s.k. veterinära katastroffond, som i realiteten inte är en fond utan en post i EU:s budget. Skrivelsen har tagits fram efter samråd med flera organisationer, t.ex. , , grisproducenter, nötköttsproducenter och Svensk fågel. Enligt det generella märkningsdirektivet skall ett livsmedels ursprung anges om utelämnandet av sådana uppgifter kan vilseleda konsumenten. Ursprungsmärkning av nötkött är dock alltid obligatoriskt, vilket regleras genom särskilda förordningar. Inom ramen för kommissionens översyn av det generella märkningsdirektivet väntas enligt även reglerna för ursprungsmärkning tas upp. Översynen har inletts men ett kommissionsförslag kan inte väntas förrän . Vidare finns det krav på spårbarhet i enlighet med EU:s allmänna livsmedelslagstiftning (och rådets förordning (EG) nr 178/2002). Enligt det generella märkningsdirektivet skall medlemsländerna säkerställa att det är förbjudet att sälja livsmedel om inte märkningen anges på ett språk som med lätthet förstås av konsumenterna. Enligt 10 § föreskrifter om märkning och presentation av livsmedel (LIVSFS 2004:27) skall föreskrivna märkningsuppgifter anges på svenska. Beträffande avståndsmärkning anförde utskottet (bet. 2004/05:MJU10) att när det gäller märkning i allmänhet finns det inget hinder mot att ange uppgifter som är korrekta och inte vilseledande. kan däremot inte införa strängare regler eftersom märkningsreglerna är harmoniserade inom EU. Utskottet förutsatte att regeringen fortsätter att verka aktivt i det fortsatta arbetet för en korrekt och tydlig märkning av livsmedel, både inom EU och globalt. Detta gäller inte minst översynen av befintliga regler. Konsumentperspektivet är av stor vikt i sammanhanget. Utskottet har erfarit att regeringen vid ett flertal tillfällen inom EU har väckt frågan om ett importförbud på av päls- och skinnprodukter från hundar och katter. Kommissionen har visat visst intresse för frågan men har bl.a. påpekat att det är osäkert om det finns en legal grund för ett sådant förbud enligt EG-fördraget. Jordbruksminister anförde i ett frågesvar (2004/05:39) om hund- och kattskinn att en omfattande analys har skett av de förslag angående importförbud som presenterades av och . Analysen har visat att införandet av ett nationellt förbud är förenat med svårigheter, och beredning av frågan pågår fortfarande. Den mest effektiva åtgärden är ett förbud som omfattar samtliga medlemsstater i EU. Regeringen har därför tagit initiativ till att föra upp frågan på EU-nivå och avvaktar resultat av dessa diskussioner med övriga medlemsstater och kommissionen. Regeringen ser allvarligt på frågan. Även de större aktörerna inom handeln har uppmärksammat problemen och gjort åtaganden för att förhindra sådan import. Jordbruksministern anförde att hon noga följer utvecklingen och är beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan visa sig vara motiverade. redovisade ett uppdrag att utreda förutsättningarna för en branschöverenskommelse om frivillig ursprungsmärkning av skinn- och pälsprodukter. Av redovisningen framgår bl.a. att det inte varit möjligt att få till stånd ett frivilligt märkningssystem, men att det redan finns vissa branschöverenskommelser rörande produkter av hund- och kattskinn. Pälshandlarna i EU inom organisationen har t.ex. kommit överens om att inte sälja hund- och kattskinn. Organisationen har fastställt en etikett som alla pälsvaror skall märkas med, som anger djurslaget med både inhemskt och latinskt namn. Även har tagit fram en avsiktsförklaring om att inte sälja produkter från hund- och kattskinn. Enligt bedömning bör syftet med det tänkta frivilliga märkningssystemet till stor del kunna uppfyllas genom branschöverenskommelser i kombination med avsiktsförklaringar från branschen. Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis arbetar aktivt inom EU och i andra internationella forum för att få genomslag för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. I avvaktan på resultatet av det arbete som pågår i de aktuella frågorna föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ441 (m) yrkande 5, 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkande 16 och 2005/06:MJ534 (mp) yrkandena 1 och 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om vikten av den regionala djurskyddstillsynen (m), kostnader för inspektioner (kd), utbildning av djurskyddsinspektörer (fp) och om kvalitetssäkring av hästbranschen (fp) med hänvisning till pågående arbete inom respektive område. Jämför reservationerna 4 (fp) och 5 (fp). I motion 2005/06:MJ244 (m) hänvisas till att till regeringen om den lokala och den regionala djurskyddstillsynen redovisar dystra siffror för den regionala tillsyn som bedrivs av länsstyrelserna. har de personella resurserna på länsstyrelsenivå minskat. Den regionala djurskyddstillsynen bör stärkas för att möta ett ökat ansvar. Inspektioner som inte föranleds av anmärkningar bör enligt motion 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 22 vara avgiftsfria. föreslår därför att endast förnyade inspektioner till följd av avvikelser från regelverket bör avgiftsbeläggas. Enligt motionens yrkande 23 bör avgifterna för de förnyade inspektionerna fastställas på central nivå och bör inte överstiga kommunernas självkostnader för desamma. I fråga om kvalitetssäkring av hästbranschen anförs i motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 9 att svensk hästnäring omsätter totalt , den skapar ständigt nya arbetstillfällen och ger stora skatteintäkter. Det är viktigt att en snabbt växande bransch hinner informera och utbilda hästägare och hästskötare samt kvalitetssäkra verksamheterna. Enligt motionens yrkande 11 bör djurskyddsinspektörer ha adekvat utbildning. Vidareutbildning bör ges till samtliga aktörer inom djurskyddsområdet. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2005/06:MJ244 (m) om att det är angeläget att djurskyddstillsynen fungerar på alla nivåer. antog regeringens proposition om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (prop. 2004/05:72, bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200) som syftar till att stärka den nuvarande tillsynen av djurskydd och livsmedel och göra den effektiv och likvärdig i alla kommuner. Lagändringarna trädde i kraft och innebär att tillsynen blir tydligare och förstärks genom att det skall bli lättare för kommunerna att samverka om tillsynen, att och skall ge ökat stöd till lokala myndigheter samt att krav införs på att alla kommuner skall ha en tillsynsplan. Vidare skall samrådsgrupper finnas i alla län, avgifterna skall ge större kostnadstäckning och bättre möjligheter ges att ingripa mot kommuner som brister i tillsynen. Utskottet uttalade att den lokala tillsynen bör förstärkas, och det är nödvändigt att tillsynen blir mer likvärdig över landet. De centrala myndigheternas styrande och samordnande insatser bör stärkas, och för att åstadkomma en effektivare och mer likvärdig tillsyn bör dels de instrument som finns på central nivå förstärkas, dels nya verktyg tillhandahållas på central och regional nivå. Jordbruksministern hänvisade i ett frågesvar om lokal tillsyn av djurskyddet (2005/06:900) till att utöver de genomförda lagändringarna förbereder bindande föreskrifter för hur den lokala tillsynen skall bedrivas. Utöver den skärpta svenska lagstiftningen började en EG-förordning, som kommer att påverka den offentliga kontrollen av djurskyddet, det s.k. hygien- och kontrollpaketet, att tillämpas . För att öka resurserna för djurskyddskontrollen och för att minska snedvridningen av konkurrensen föreslås dessutom att det införs ett obligatoriskt krav för kommunerna att så långt möjligt finansiera djurskyddskontrollen med avgifter. De genomförda och kommande förändringarna innebär enligt jordbruksministern en viktig förstärkning av den lokala djurskyddstillsynen, och hon har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder. Utskottet, som utgår från att resultatet av de genomförda lagändringarna kommer att följas upp, föreslår att motion 2005/06:MJ244 (m) lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår med dessa frågor. Betänkande (SOU 2005:52) Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll - För en högre och jämnare kvalitet överlämnades till jordbruksministern . Utredningen föreslår att kontrollmyndigheterna (dvs. kommunerna) skall ta ut en avgift enligt djurskyddslagstiftningen. Avgiften skall beräknas utifrån en schablon vilken beslutas av . Schablonen skall vara indelad i kontrollklasser där antalet kontrolltimmar för olika djurslag och verksamheter anges. Hänsyn skall tas till förekomsten av en fungerande egenkontroll och kontrollmyndighetens erfarenheter av kontrollobjektet. Kontrollmyndigheterna skall ges möjlighet att nedsätta avgiften för verksamheter lokaliserade i regioner med särskilda geografiska begränsningar m.m. beslutar om vilken årsavgift som skall betalas för respektive verksamhet med utgångspunkt i de kontrollfrekvenser som anges i föreskrifter. skall enligt utredningsförslaget beräkna avgiften på basis av de verkliga kostnaderna för löner för den personal som medverkar vid offentlig kontroll, övriga personalkostnader, inklusive kostnader för lokaler, verktyg, utrustning, resor och andra tillhörande kostnader samt kostnader för provtagning och laboratorieanalyser. Myndighetens beslut om tillämplig avgiftsklass skall grundas på närmast föregående års förhållanden. Avgiften skall beräknas så att full kostnadstäckning uppstår. Kostnader för eventuella analyser, utöver de rutinundersökningar som ingår i själva kontrollbesöket, skall alltid debiteras i sin helhet. skall besluta om kontrollfrekvenser som tar hänsyn till befintliga resurser hos de lokala kontrollmyndigheterna. Målet skall emellertid vara att djurskyddsbehovet styr vilken frekvens som skall gälla. En övergångsperiod krävs för att anpassa kontrollorganisationen till det ökade behovet av personella resurser m.m. Övergångperiodens längd bör beslutas av regeringen och åtföljas av en noggrann konsekvensanalys både ur djurskyddshänsyn och ur företagsekonomiska aspekter. Regeringen avser att lämna förslag till ett nytt avgiftssystem och anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, djurhälsa, foder, djurskydd och växtskydd m.m., det s.k. hygienpaketet. När det gäller frågor om avgift för inspektion uttalade utskottet vid riksdagsbehandlingen av regeringens proposition om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (bet. 2004/05:MJU14) att det bör tydliggöras att alla kostnader, inklusive de som härrör från personal, laboratorieanalyser, provtagning m.m. skall inkluderas i avgiften för uppföljning av prov som lett till anmärkning. Således bör såväl förnyad provtagning som förnyad inspektion som föranleds av sådan provtagning eller inspektion som lett till anmärkning finansieras med en avgift. Att en verksamhetsutövare drabbas av kostnader till följd av förnyad provtagning eller inspektion som orsakats av att tillsynsmyndigheten funnit brister vid den årliga eller annan inspektion torde utgöra ett incitament för livsmedelsföretagare att i högre grad efterleva regelverket. En avgift för förnyad inspektion torde således ha en preventiv verkan. För att denna verkan skall bli tillräcklig anser regeringen att det bör vara tvingande för tillsynsmyndigheten att ta ut denna avgift. Med hänvisning till det arbete som pågår avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ518 (kd) yrkandena 22 och 23. I de nya EG-förordningarna om foder- och livsmedelshygien samt om offentlig kontroll som gäller från anges hur kontrollsystemet skall organiseras både på nationell nivå och på gemenskapsnivå. I förordning (EG) 882/2004 (kontrollförordningen) angående kontroll av efterlevnaden av foder-, livsmedels-, djurhälso- och djurskyddslagstiftningen ersätts begreppet tillsyn av begreppet offentlig kontroll. Det framgår av webbplats att den offentliga kontrollen som huvudregel skall genomföras utan förvarning, genomföras regelbundet och vara riskbaserad, opartisk, enhetlig och av hög kvalitet samt effektiv och ändamålsenlig. De behöriga myndigheterna skall se till att all personal som utför offentlig kontroll får lämplig utbildning och regelbunden vidareutbildning vid behov. I det nämnda betänkandet (SOU 2005:52) Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll - För en högre och jämnare kvalitet föreslås att en inventering görs när det gäller utbildningsbehovet av inspektörer, både på livsmedels- och djurskyddssidan, för att kvantifiera behovet av ytterligare utbildningsplatser som en konsekvens av utredningens övriga förslag. En genomgång av utbildningarnas innehåll bör även göras för att bättre anpassa dessa till kontrollorganisationernas efterfrågan och behov. Redan med nuvarande kontrollvolym finns ett behov av rekrytering av inspektörer, särskilt inom de lokala myndigheterna. Huvudorsaken till varför rekrytering inte sker i den omfattning som behövs är, enligt uppgift till utredningen, brist på pengar. Genom utredningens förslag, vilket innebär krav på full kostnadstäckning, tillförs pengar som bör komma att omsättas i fler inspektörstjänster i kommunerna.