bet · GT01NU12 · 2006-02-23 00:00:00 — i betänkande 2005/06:NU2 beskrevs att lands- och glesbygdens kännemärke är småföretagande och att det avgörande för välfärden och tillväxten är att människor som driver dessa tusentals små verksamheter kan verka i ett näringsklimat som är uppmuntrande och underlättande. Från utskottets utgångspunkter är det väsentligt att såväl miljöperspektivet som de sociala perspektiven, bl.a. jämställdhet, verkligen kommer till uttryck i det fortsatta arbetet på ett bättre sätt . Medvetenheten om miljön som tillväxtfaktor måste också finnas med redan från början. Med hänvisning till vad som anförts avstyrks här behandlade motioner i aktuella delar. Regional tillväxt och genusperspektiv Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om regional tillväxt och genusperspektiv med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). För att säkerställa en kontinuitet i arbetet med att stödja kvinnors delaktighet och medverkan i tillväxt- och utvecklingssammanhang är det av stor vikt att nationella resurscentrum för kvinnor finns kvar även , anförs det i motion 2005/06:N461 (s), och ett tillkännagivande med denna innebörd förordas. Det finns ett samband mellan mångfald av livsstilar eller social bakgrund och ekonomisk tillväxt, hävdas det i motion 2004/05:N398. dominerar kvinnor den grupp som lämnar landsbygden, vilket har resulterat i att kvinnor är i minoritet i utflyttningsregionerna. För att motverka denna trend efterlyser motionärerna bättre villkor för jämställdhet i hela landet och en förändring av nuvarande normer och strukturer. I motion 2004/05:N201 (mp) betonas att regeringen bör ställa krav på ansvariga myndigheter vad gäller jämställdhets- och genusfrågor. Bakgrunden är bl.a. att regeringen avsätter stora resurser för utveckling av kluster. En studie visar dock att dessa resurser fördelas på ett sätt som inte är förenligt med de nationella målen för jämställdhet. Regeringen bör därför ställa krav på att ansvariga myndigheter tydliggör vikten av ett genusperspektiv i klusterarbetet. Vidare kräver motionären att berörda myndigheter tar ansvar för utbildning i genusperspektiv och att de kontinuerligt följer upp hur de har lyckats att införliva genusanalys och åtgärder för jämställdhet. De ansvariga myndigheterna måste ha tydliga riktlinjer om vad ett genusperspektiv innebär och vilka aspekter på genus som skall beaktas i genomförandet av klusterpolitiken. Den trend som nämns i motion 2004/05:N398 (c) om att främst kvinnorna lämnar utflyttningsregionerna har dämpats . I , gles- och landsbygder 2005, konstateras att befolkningen i glesbygderna i framför allt skogslänens inland numera minskar med fler unga män än unga kvinnor. I en analys visas att yngre kvinnor är något mer rörliga än yngre män. Antalet yngre kvinnor som flyttar till glesbygder är dock fler än män i samma ålder för alla regioner. är antalet unga kvinnor som flyttar från glesbygder också fler (med visst undantag). Slutsatsen är att orsaken till att yngre män har ett något större negativt flyttnetto än yngre kvinnor huvudsakligen är att något fler unga kvinnor än män flyttar till glesbygder. Regeringen säger i budgetpropositionen för (utgiftsområde 19 s. 16) att ett utvecklingsarbete bedrivs för att integrera jämställdhet i politikområdet Regional utvecklingspolitik. Som ett resultat av detta arbete har vissa verksamhetsområdesmål och indikatorer förändrats . När det gäller medel till regionala och lokala resurscentrum har regering och riksdag specificerat att medel skulle avsättas (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4 s. 52). Regeringen har därefter fortsatt att inom ramen för anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder prioritera att medel beviljas till regionala och lokala resurscentrum via . avsattes från anslaget för detta ändamål. Enligt regleringsbrevet för för skall avsätta till basfinansiering av lokala och regionala resurscentrum för kvinnor samt lägst för bidrag till projekt vid lokala och regionala resurscentrum för kvinnor. (Något eget anslag för detta ändamål planeras inte av regeringen.) nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC) har bedrivit ett uppföljningsarbete efter seminarieserien som genomfördes . Seminarieserien genomfördes tillsammans med och med stöd av . presenterade och en gemensam avsiktsförklaring (dnr 180-4701-04/05), där de vill markera sin gemensamma inriktning och bjuda in till samverkan på alla nivåer. I NRC:s del av avsiktsförklaringen beskrivs att verksamheten byggts upp och utvecklats . finns ett 150-tal resurscentrum och nätverk för kvinnor i och omkring 9 100 personer är aktiva i verksamheten (varav 100 män). I enlighet med sina stadgar skall resurscentrumet arbeta för att kvinnor tar sin del av samhällets resurser i anspråk, att kvinnors kompetens tas till vara i samhället och att kvinnors och mäns insatser värderas lika. Enligt avsiktsförklaringen måste en nationell basfinansiering för resurscentrumet säkras. Ekonomiska resurser är en bas för legitimitet, sägs det. Resurscentrumet skall vidare vara en aktör i det fortsatta interregionala samarbetet i ett utvidgat . Centrumets arbete kan komplettera det jämställdhetsarbete som länsstyrelsernas jämställdhetssakkunniga bedriver. På en konferens i gjordes bl.a. en avsiktsförklaring gällande jämställdhet i europeisk och regional utveckling inför bildandet av en europeisk organisation av resurscentrum för kvinnor. NRC har också lämnat in synpunkter till om vikten av att resurscentrumet finns som aktör i den europeiska sysselsättningsstrategin. Enligt avsiktsförklaringen kommer att lägga stor vikt vid en kontinuerlig uppföljning av både Nuteks mål och medel för resurscentrumverksamheten. Syftet är att bidra till kunskaps- och metodutveckling samt lärande för samtliga berörda aktörer. Nuteks ambition är att utveckla en kunskapsnod för jämställdhet inom regional utveckling. Enligt regeringen skall ett jämställdhetsperspektiv genomsyra alla delar av politiken. Regeringen har i sin handlingsplan för jämställdhetspolitiken under innevarande mandatperiod angivit att en jämställdhetsanalys skall genomföras för alla politikområden och att mål och indikatorer för jämställdheten inom politikområdet skall fastställas där detta är möjligt. En särskild utredare () har i utredningsbetänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv - jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) lämnat förslag på mål för jämställdhetspolitiken och förslag till den framtida organisationen och inriktningen på jämställdhetsarbetet. En sammanställning av remissvaren beräknas vara klar . Regeringen avser att lämna en proposition om jämställdhetspolitiken till . När det gäller tillväxtprogrammen hade länens programförslag godkänts av regeringen med förbehåll för hållbarhetsaspekterna integration, jämställdhet och ekologisk hållbarhet. redovisade länen till hur förbehållen beaktats. Regeringens uppföljning av förbehållen är nu avslutad. Enligt redovisningen i budgetpropositionen för (utgiftsområde 19 s. 25) anser en majoritet av partnerskapen att miljö och jämställdhet har integrerats ganska bra eller mycket bra i programmen. har granskat statens stöd till regional projektverksamhet och redovisat resultaten i rapporten på hållbar tillväxt? Statens stöd till regional projektverksamhet (RiR 2005:28) . Studien baseras på att projektverksamheten främst skall bedrivas inom ramen för tillväxtprogrammen samt inom ramen för EG:s strukturfondsprogram. Granskningens omfattning och huvudresultat har presenterats i föregående avsnitt; här kommer främst granskningen i fråga om jämställdhetsmålet att tas upp. Trots att målet är att det även skall kunna avläsas hur väl den förda politiken lyckas uppnå de nationella jämställdhetsmålen konstaterar granskarna att de sett få fall där en aktiv prövning genomförts vad gäller miljö- och jämställdhetsaspekterna. Hos de stödgivande myndigheterna är den vanligaste bedömningen att om ett projekt bedöms bidra till ökad tillväxt, som det inte negativt påverkar miljön eller försämrar jämställdheten, så är kraven för hållbar tillväxt uppfyllda. Vidare konstateras att få projekt har som syfte att förbättra miljön eller påverka jämställdheten och att dessa dimensioner är nedtonade jämfört med den ekonomiska dimensionen. Statsmakterna har uttryckt en klar vilja att män och kvinnor skall ha samma inflytande över det regionala utvecklingsarbetet och dess insatser i länen på alla nivåer samt få del av dem på lika villkor. Enligt rapporten mäts inte dessa jämställdhetsmål systematiskt. undersökning av projektledarna visar att av dessa är kvinnor. Dock görs den reservationen att det råder osäkerhet om den verkliga andelen kvinnor eftersom denna uppgift inte framgår tydligt i av fallen. I rapporten rekommenderas att tydliga krav bör ställas på att miljö- och jämställdhetsfrågorna aktivt skall prövas i varje ärende. överlämnade en redogörelse angående statens stöd till regional projektverksamhet (2005/06:RRS18) till . I Nuteks rapport strategier för hållbar utveckling - Miljö, jämställdhet och integration i regional utveckling (B2005:1) har de horisontella målen miljö, jämställdhet och integration undersökts inom ramen för strukturfondsprogrammen. Bakgrunden till studien är att det har funnits en medvetenhet inom mål 1- och mål 2-programmen om att arbetet med de horisontella målen inte kommit tillräckligt långt. Därför har tre andra länder studerats för att få fram uppslag till hur integrationen av de horisontella målen bättre kan uppnås. Det gäller mål 1 i West and the Valleys, mål 2 i och mål 2 i . I studien redovisas bl.a. följande punkter för förbättringar: - De horisontella målen bör finnas med i alla faser av programskrivandet. - De horisontella målen bör preciseras även på åtgärdsnivå. - Urvalskriterier och indikatorer bör definieras tydligare. - Kvaliteten på projektansökningarna kan bli bättre genom annorlunda utformning av ansökningsblanketterna, t.ex. genom att inkludera konsekvensbeskrivningar för miljö, jämställdhet och integration. - Strukturfondsdelegationerna bör tillföras särskild kompetens på de horisontella målens sakområden. - Projektverksamheten bör följas upp bättre, bl.a. genom att de horisontella målen redovisas i Nuteks lägesrapporter över programmen. Regeringens krav på ansvariga myndigheter när det gäller jämställdhetsfrågor kan bl.a. utläsas av de regleringsbrev som ställts till myndigheterna gällande . (De krav som ställs genom jämställdhetslagen m.m. och som gäller alla organisationer kommer inte att redovisas här.) Således skall länsstyrelserna bidra till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen i länet och återrapportera om bl.a. vilka insatser som gjorts av . För länsstyrelserna respektive för de regionala självstyrelseorganen och samverkansorganen nämns i samband med målet om en hållbar regional utveckling att kvinnor och män skall ha samma inflytande över det regionala utvecklingsarbetet och dess insatser samt få del av insatserna på lika villkor. Återrapporteringen skall bl.a. ta upp i vilken utsträckning kvinnor respektive män som representanter i länet haft inflytande över det regionala utvecklingsarbetet samt vilka insatser som, utöver arbetet med tillväxtprogrammen, vidtagits för en ökad jämställdhet i det regionala utvecklingsarbetet. När det gäller verksamhetsmålet om en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män skall länsstyrelserna respektive de regionala självstyrelseorganen i och och samverkansorganen i och bl.a. återrapportera kvinnors och mäns inflytande över de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service, redovisa manliga och kvinnliga företagare som beviljats stöd till kommersiell service samt redovisa tillgången till sådan service för kvinnor respektive män. Enligt regleringsbrev till skall verket rapportera hur jämställdhetsperspektivet har integrerats i Nuteks arbete kopplat till de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram samt de regionala företagsstöden. Vidare skall följa upp den verksamhet som bedrivs vid lokala och regionala resurscentrum för kvinnor. Redovisningen skall vara uppdelad på län och finansiärer, t.ex. länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan, kommuner, landsting, länsarbetsnämnd och , samt EU-medel för vartdera av . skall dessutom redovisa och göra en bedömning per län och totalt av hur lokala och regionala resurscentrum för kvinnor bidragit till att förbättra kvinnors villkor och förutsättningar inom de regionala utvecklingsprogrammen och de regionala tillväxtprogrammen. Redovisningen skall vara till handa . Vid beviljande av projektmedel till resurscentrum skall samråd ske med länsstyrelsernas särskilda sakkunniga för jämställdhet. När det gäller affärsrådgivning för kvinnor bör samverkan ske med etablerade rådgivningsaktörer. Kraven på innebär att verket i årsredovisningen under varje verksamhetsgren skall redovisa hur insatser och resultat bidragit till främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet vill understryka vikten av att kvinnor och män har samma inflytande över det regionala utvecklingsarbetet på alla nivåer och att de får del av det på lika villkor. Som framgår av de kompletterande uppgifterna ovan pågår ett medvetet arbete i den riktningen såväl från regeringens sida som inom berörda organ. Exempelvis har vissa verksamhetsområdesmål och indikatorer inom regional utvecklingspolitik utvecklats . Där så är möjligt är resultatindikatorerna nu uppdelade på kvinnor och män, vilket är en första förutsättning för att kunna analysera sakläget och se på tänkbara åtgärder. I det tidigare nämnda utredningsbetänkandet Svenska partnerskap (SOU 2006:4) redovisas statistik över män och kvinnor som deltar i partnerskap, och det framgår att kvinnorna är underrepresenterade. Följande framtidsbedömning görs: Visserligen är kvinnorna underrepresenterade , men eftersom de i genomsnitt är yngre, och de olika partnerskapen fylls på "underifrån" av fler kvinnor, så är det en rimlig gissning att - om systemet fortsätter i nuvarande form - det kommer att finnas fler kvinnor än män i partnerskapen om . Lokala och regionala resurscentrum för kvinnor är en viktig satsning, enligt utskottets uppfattning. Verksamhetens inriktning är bl.a. att utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande och att bedriva utvecklingsprojekt. När det gäller medel till regionala resurscentrum har regeringen även efter den första fortsatt att prioritera att medel beviljas via . Utvecklingspotentialen för kvinnors företagande är stor och en förutsättning för att bryta traditionella mönster. Utskottet begränsar sig här till de myndigheter som faller under regional utvecklingspolitik och instämmer i uppfattningen i motion 2004/05:N201 (mp) att myndigheterna kontinuerligt skall följa upp hur de har lyckats att införliva genusanalys och åtgärder för jämställdhet i sin verksamhet, vilket också innefattar att identifiera och prioritera kluster. Till ledning har myndigheterna såväl jämställdhetslagen (1991:433), vilken ändrats, som de särskilda regeringsbeslut som redovisas i regleringsbreven. Som redogjorts för i det föregående har länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, kommunala samverkansorgan, och av regeringen uppdragits att återrapportera uppgifter om jämställdhet på sina respektive områden inom den regionala utvecklingspolitiken. När det gäller mål för jämställdhetspolitiken och inriktningen på jämställdhetsarbetet har regeringen aviserat att en proposition om jämställdhetspolitiken kommer att lämnas till . Beträffande området kvinnor och företagande vill utskottet hänvisa till sitt kommande betänkande 2005/06:NU13, där frågor om insatser för särskilda grupper behandlas utförligt. Med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete avstyrker utskottet samtliga här upptagna yrkanden. Riskkapital och kreditförsörjning med särskild betydelse för regional utvecklingspolitik Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om riskkapital och kreditförsörjning inom regional utvecklingspolitik med hänvisning till redan vidtagna åtgärder samt pågående beredningsarbete. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). I motion 2004/05:N341 (s) framhålls att riskvilligt kapital är en förutsättning för att starta företag. saknas det institutioner för lokalt och regionalt sparande på landsbygden och ekonomiska medel kanaliseras i stället genom de stora bankerna i . Detta, menar motionärerna, resulterar i brist på investeringskapital i landsorten, sänkt värde på de fasta tillgångarna samt minskat skatteunderlag. En av de viktigaste faktorerna för en bra företagspolitik är tillgång till kapital, erinras det om i motion 2004/05:N424 (s). Till skillnad från situationen i tätorter där det finns tillgångar som mark och byggnader av värde att inteckna, finns det få sådana möjligheter på landsbygden. Enligt motionärerna borde det dock inte vara företagets geografiska belägenhet som avgör möjligheten till kredit. Mot den bakgrunden föreslås att frågan om statliga kreditgarantier för småföretagare på landsbygden utreds. Motionärerna bakom motion 2005/06:N368 (s) pekar på möjligheten att omvandla strukturfondsstöd till riskkapitalfonder. Eftersom kapitalet kan förräntas och återanvändas även efter det att strukturfondsstödet upphört är detta en möjlighet som bör finnas kvar även . Regionala kreditgarantiföreningar är ett viktigt instrument för att stödja småföretagens behov av kapital, anförs det i motion 2005/06:N404 (s). För att kreditgarantiföreningarna skall kunna bli operativa och starka behöver statens stöd till uppbyggnaden av grundkapitalet ses över. Genom att möjliggöra ett sådant stöd kan kreditgarantiföreningarna även få tillgång till EU-medel. Därmed förbättras förutsättningarna för små och medelstora företag att skapa tillväxt och sysselsättning på samma villkor som i övriga . I motion 2005/06:N454 (s) pekas på svårigheten för företag i de mest utsatta delarna av landet att belåna lokaler då de enligt bankens bedömning inte utgör något stort kreditvärde. har flera kommuner ett relativt svagt eget kapital vilket gör det svårt att gå i borgen för en verksamhet, trots dess betydelse för tillväxten i kommunen. Motionären finner det därför angeläget att regeringen studerar förutsättningarna för att erbjuda en statlig kreditgaranti för företagslokaler i vissa kommuner. Tillgång till riskvilligt kapital är en viktig förutsättning för utveckling av små och medelstora företag, särskilt i glesbygden, anförs det i motion 2005/06:N201 (m). Förutsättningarna varierar dock mellan olika delar av . Även i motion 2005/06:N383 (fp) lyfter motionärerna fram problemet med avsaknaden av riskkapital för företag. Om det inte finns eget kapital i botten har bankerna och små möjligheter att ställa upp. Enligt motionärerna borde regionala stödpengar kunna användas för att ge statliga lånegarantier. Vidare anförs att regeringen bör göra en översyn av konsekvenserna av den nya förmånsrättslagstiftningen som enligt motionärerna uppenbart har försämrat möjligheten till lån för småföretagare. I erbjuder bolaget riskkapital och förmånliga lån till företag i glesbygden. I motionerna 2004/05:N219 (kd) och 2005/06:N275 (kd) föreslås att en motsvarande Sveavera-modell utreds i för att lösa glesbygdsföretagens problem. Skälet är att det nästan är omöjligt för glesbygdsföretag i att få lån till en rimlig ränta hos bankerna. I motion 2004/05:N407 (kd) vill motionärerna framhäva sambandet mellan ett gott företagsklimat och en levande landsbygd. För att små orter skall kunna utvecklas krävs det företag som ger arbetstillfällen och inkomster; tillgången till riskkapital för företag är därför en viktig faktor. Då det är svårt för företag på landsbygden att få lån av bankerna har frågan om kreditgarantiföreningar diskuterats som en alternativ modell. finns tre föreningar och en riksorganisation men de behöver bli fler. Utöver detta menar motionärerna att den totala kreditmarknadssituationen behöver ses över i en parlamentarisk utredning. Kreditgarantiföreningarnas betydelse för små och medelstora företag lyfts också fram i motion 2005/06:N401 (v). Tillgången till riskvilligt kapital är ofta bristfällig utanför storstads- och tillväxtcentra och där kan föreningarna spela en stor roll för det lokala och regionala näringslivet. För att bygga ut verksamheten är det nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiernas kapitalbas samt att använda sig av de strukturfondsmedel som finns för att understödja och bygga upp verksamheten, menar motionären. I motion 2004/05:N359 (c) föreslås dels ett starkt stöd till de regionala kreditgarantiföreningar som etablerats, dels möjlighet till statlig borgen för småföretag på landsbygden i sådana områden där kreditgarantiföreningar inte finns. Dessa konkreta åtgärder skulle enligt motionärerna vara gynnsamma för att trygga sysselsättningen och utvecklingen på landsbygden. I motion 2004/05:N381 (c) görs gällande att de regionala klyftorna i ökar trots bidrag från strukturfonderna i miljardklassen. Därför bör dessa medel i fortsättningen i större utsträckning användas till lån, riskkapital och kreditgarantier i stället för till bidrag, menar motionärerna. Vidare påpekas att väl fungerande kreditgarantiföreningar är vanligt förekommande i de flesta länderna i . bör följa detta exempel och stödja uppbyggnaden av fler föreningar och ta vara på möjligheten att använda strukturfonderna för att stärka kapitalbasen i kreditgarantiföreningarna. I motion 2005/06:N358 (c) argumenteras det för bildandet av ett statligt riskkapitalbolag. Det finska bolaget ges som exempel på ett statligt ägt riskkapitalbolag. Bolaget fungerar som ett specialfinansieringsbolag som förbättrar och diversifierar finansieringsmöjligheterna för företag genom lån, borgen och exportgarantier. Ett liknande system bör införas i , anser motionärerna. Vidare hävdar de att en satsning av detta slag är kostnadsneutral för staten som samhällsvinsterna är väsentliga. I motioner 2005/06:N481 och 2005/06:A309 förordas ett system med statliga kreditgarantier. Den finska modellen Finnvera lyfts fram som ett exempel på hur småföretagens finansieringsmöjligheter kan förbättras. Utöver visst eget kapital krävs enligt modellen säkerhet till exempel i form av inventarier. Systemet beräknas bidra med 12 000 nya jobb, sägs det. Enligt motionärerna bör det utredas om ett system med statlig lånegaranti kan införas i . Vidare vill underlätta framväxten av regionala kreditgarantiföreningar och lokala banker. I motion 2004/05:N406 (mp) förespråkas att den lokala kraften tas till vara till gagn för ekonomisk utveckling och tillväxt i hela landet. De allt större problemen med att finansiera lokala mindre företag och samhällsprojekt kallas i motionen "finansiellt utanförskap" och sägs ha blivit alltmer utbrett inte bara i utan i hela världen. Motionärerna anser att det finansiella utanförskapets alla aspekter bör utredas. De hävdar att det finns ett akut behov av finansiella stödformer, vilket bl.a. bör åtgärdas genom riktade långsiktiga åtgärder i syfte att ge det sociala företagandet en ekonomisk stödstruktur för framtida utveckling. Enligt motionärerna bör lokala sparlånefonder skapas, gärna på initiativ av lokala intressegrupper och partnerskap. Förutsättningar bör också skapas att bilda särskilda finansieringsmodeller för innovativa försök med lokala partnerskap för att lösa uppgifter som inte är möjliga att lösa på traditionellt sätt. Rekommendationerna i en om mikrokrediter för småföretag (Microcredit for small business and business creation) bör studeras med hänsyn till svenska förhållanden och implementeras så snart statsbudgeten tillåter, anser motionärerna. Kapitalförsörjning och riskkapitalförsörjning från allmänna utgångspunkter behandlas i utskottets betänkande om vissa näringspolitiska frågor (bet. 2005/06:NU13). I nu föreliggande betänkande lämnas information om kapitalförsörjning främst utifrån dess särskilda betydelse för regional utvecklingspolitik.