bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. En myndighets lokaler, t.ex. en skola, utgör inte en plats där allmänheten har rätt att vistas. Myndigheten kan själv avgöra vad som skall gälla för tillträde till dess lokaler (med vissa undantag, t.ex. 5 § förvaltningslagen och 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen). En skolledning kan således själv avgöra om och på vilka villkor någon skall få tillträde till dess lokaler. Skolan har med hänvisning till ovanstående rättsliga befogenheter att inte släppa in t.ex. demonstranter. En förälder som önskar besöka sitt barns skola för att t.ex. övervara en lektion i barnets klass eller som vill träffa barnets lärare eller rektor för att tala om barnet kan dock ej utestängas med hänvisning till ovanstående. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2004/05:UbU9) att ett sådant agerande vore oacceptabelt samt skulle stå i strid med en grundtanke i skolförfattningarna. Utskottet har ingen annan uppfattning . Skolans roll i det brottsförebyggande arbetet framhåller i motion 2005/06:Sk496 yrkande 12 att skolans roll i det brottsförebyggande arbetet måste stärkas. Skolan har, i samarbete med föräldrarna, ett stort ansvar för hur barn ser på och tilltalar varandra. Kränkningar av andra får aldrig accepteras. Därför förordar tidiga reaktioner mot barn som beter sig kränkande mot andra, genom tillmälen eller antastande. I motionen framhålls också att allvarliga brott som begås i skolan måste polisanmälas. Också anför i motion 2005/06:Ub345 yrkande 27 att allvarliga brott som begås i skolan måste polisanmälas. anför i motion 2005/06:Ju40 yrkande 8 att möjlighet att införa frivilliga drogtester bör införas i skolan. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Angående polisanmälan av elev erinrar utskottet om att en av grundtankarna i svensk rätt är att ansvaret för att lämpliga åtgärder vidtas mot barn och ungdomar som begår brott i första hand åvilar . Förundersökning skall inte inledas mot barn (23 kap. 2 § RB och 1 kap. 6 § BrB). I lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, LUL, finns bl.a. bestämmelser om att det, när det på grund av gärningsmannens ålder inte skall inledas en förundersökning, ändå kan göras en utredning om brottet. Enligt 31 § LUL får en utredning inledas om den unge inte fyllt endast om det finns synnerliga skäl. Om en elev är kan således en utredning bara bli aktuell i undantagsfall. En polisanmälan mot ett yngre barn leder därför oftast till att polismyndigheten underrättar socialnämnden i kommunen om anmälan (3 § polislagen). Utskottet understryker att skolan, bl.a. enligt den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (2006:), har en omfattande skyldighet att se till att kränkningar i skolan begränsas. Skolan bör utreda vad som har inträffat och därefter vidta lämpliga åtgärder. Om skolledningen därefter anser att det finns skäl för socialnämnden att ingripa kan skolan, med stöd av 71 § socialtjänstlagen (1980:620), anmäla fallet till socialnämnden. Det kan här erinras om artikel 3 i om barnets rättigheter () som föreskriver att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid alla åtgärder som rör barnet. Vad gäller frågan om drogtester kan först konstateras att ett åläggande att lämna urinprov kräver föreskrifter som meddelats genom lag (se t.ex. JO:s beslut , JO:s dnr 3700-2002 och beslut , dnr 51-2002:2579). Vad gäller frivilliga drogtester erinrar utskottet om den anmälningsskyldighet som regleras i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Utskottet anser att ingripande och åtgärder mot den unge, vid misstanke om missbruk, faller under socialnämndens ansvar. Elevernas utveckling mot målen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. kontrollstationer, nationella prov, individanpassad skola, individuella utvecklingsplaner, åtgärder för att förbättra pojkars resultat i skolan samt elevers rätt till stöd. Jämför reservationerna 41 (m, fp, kd, c), 42 (m, fp, kd, c), 43 (fp, kd, c), 44 (mp), 45 (m, fp, kd, c), 46 (m, fp, kd, c), 47 (m, fp, kd, c), 48 (m, fp), 49 (m), 50 (m, fp, kd, c), 51 (kd) och 52 (fp, kd, c, mp). Kontrollstationer och nationella prov föreslår i motion 2005/06:Ub238 yrkande 12 att kontrollstationer införs 2, år 5 och år 8. Kontrollstationerna skall etablera en ny miniminorm för uppföljning av elevernas kunskapsinnehåll. Dessa kontrollstationer skall, enligt motionen, signalera behov av extra insatser på ett så tydligt sätt att det inte kan förbises. I motion 2005/06:Ub261 yrkande 5 föreslår att kontrollstationer införs i årskurs 2. nationella prov föreslås av flera partier. föreslår i motion 2005/06:Ub238 yrkande 14 att obligatoriska nationella prov införs i samband med de föreslagna kontrollstationerna. Detta innebär att ett nationellt prov i läsförståelse föreslås införas för år 2. 8 föreslås nationella prov i samtliga ämnen utom de praktiska och estetiska ämnena. Därutöver föreslås de nationella proven för år 5 i svenska, engelska och matematik bli obligatoriska. Dessutom föreslås i motionen att nationella prov införs i samtliga teoretiska ämnen år 9. föreslår i motion 2005/06:Ub344 yrkande 12 att nationella prov införs år 3, år 6 och år 9 samt ges i fler ämnen än . förespråkar obligatoriska nationella prov för år 2 som prövar läs- och skrivfärdigheter. I motionen framförs också att nationella prov bör genomföras i fler ämnen än 5. anför i motion 2005/06:Kr376 yrkande 18 att betyg och nationella prov bör ges tidigare än för att tidigt uppmärksamma stödbehov. I motion 2005/06:Ub503 (s) yrkande 1 föreslås att nationella prov i t.ex. matematik bör genomföras på elevens modersmål. I samma motions yrkande 2 föreslås att nationella prov även ges i modersmål samt svenska som andra språk så att eleven kan bedömas enligt nationella bedömningsgrunder. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I 7 kap. 10 § grundskoleförordningen finns bestämmelser om ämnesprov. Ämnesprov i svenska, engelska och matematik skall användas i slutet av årskurs 9 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling och som stöd för betygssättningen. Ämnesprov i samma ämnen kan användas i slutet av årskurs 5 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling. fastställer ämnesproven och meddelar närmare föreskrifter om dem. gav regeringen i uppdrag att vidareutveckla det nationella provsystemet (U2004/5293/S). Enligt uppdraget skall det nationella provsystemet bestå av - nationella ämnesprov för år 5 och år 9 i och nationella kursprov för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning, - en provbank med prov inom olika ämnesområden och för olika åldrar i respektive för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen samt - diagnostiskt material för . har bl.a., enligt uppdraget, behandlat följande frågeställningar: - utveckling av diagnostiska stödmaterial för de tidiga åldrarna i , särskilt vad gäller läsutveckling och matematik, - samverkan med Myndigheten för skolutveckling i syfte att öka skolornas kunskap om och användning av diagnostiska stödmaterial och - översyn av de nationella ämnesproven och det diagnostiska materialet för så att de inte missgynnar elever utifrån aspekter som kön, etnicitet och social bakgrund. har redovisat uppdraget (dnr 2005:03212). Provresultaten på de nationella proven utgör en viktig del av det underlag som läraren har att ta hänsyn till då betyg skall sättas. har undersökt samtliga elevers resultat på de nationella proven i matematik, svenska och engelska i nian och jämfört med vad eleverna fick i slutbetyg. Av de elever som får sänkt betyg i förhållande till sitt resultat på nationella prov i svenska, engelska och matematik är pojkar. Av dem som får högre betyg i förhållande till sitt provresultat är en majoritet flickor. har redovisat de kortsiktiga prioriteringar verket avser att göra inom ramen för sin egen verksamhet och inom ramen för givna uppdrag med anledning av resultatet av utvärderingen av (NU03) samt de internationella studierna . Prioriteringarna gäller bl.a. utveckling av det nationella provsystemet och det nationella uppföljningssystemet samt utvecklingsarbetet inom inspektionen. skall också senaste redovisa förslag till justeringar i kursplaner för de ämnen där de ovan nämnda studierna visat på brister i elevernas kunskaper. Flera motionsyrkanden rör frågor om att anpassa skolans undervisning efter elevens förmåga och förutsättningar. begär i motion 2005/06:Ub261 yrkande 6 en ökad individualisering av undervisningen. I motion 2005/06:Ub238 yrkande 13 begär att alla barn skall ha tillgång till en individuell skriftlig utvecklingsplan i . Denna skall följa eleven genom och fungera som ett verktyg för individanpassad undervisning. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 13 att individuella utvecklingsplaner inte skall vara obligatoriska. I motionen framförs att skolan skall vara skyldig att upprätta dessa först när en elev riskerar att inte nå målen. förordar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 30 kunskapskontrakt. skriver i motionen att ett obligatoriskt kunskapskontrakt skall upprättas varje termin mellan skola eller lärare, elev och föräldrar. Detta kontrakt skall utvärderas och revideras successivt under arbetets gång och bestå av tre delar: vad skolan eller lärarna skall göra, vad föräldrarna skall göra och vad eleven skall göra. föreslår i motion 2005/06:Ub587 yrkande 16 att den individuella utvecklingsplanen skall mynna ut i ett s.k. ansvarskontrakt för att tydliggöra elevens, lärarens och föräldrarnas gemensamma ansvar för barnets utveckling. I kontraktet skall konkretiseras skriftligt och vilket ansvar som hem respektive skola har. I motion 2005/06:Ub286 (m) föreslås att eleverna skall ges bättre verktyg för självstudier. I motionen framförs att det i högre årskurser i högre grad än måste ställa högre krav på eleverna och framför allt ge eleverna redskapen att klara av självstudier, läxläsning och projektarbeten för att förbereda dem bättre för studier på högre nivå. I motion 2005/06:Ub529 (s) anförs att läxor bör avskaffas i skolan. I motionen framförs att läxorna har blivit en klassfråga. Därför bör det ske en översyn, och målet bör vara att läxläsning är en del av skoldagen i skolan. I motionen understryks att det är lärarens ansvar att lära ut. Införande av nivågruppering av elever föreslås i motion 2005/06:Ub344 yrkande 19. I motionen hävdas att undervisningen i många ämnen bättre kan anpassas till elevernas behov om eleverna grupperas efter förkunskapsnivå, "nivågruppering". Gruppindelningen i undervisningen bör, enligt motionärerna, vara en fråga för lärarna att avgöra. I motion 2005/06:Ub428 yrkande 3 begärs ändring i skollagen så att alla grundskolor får möjlighet att ha egna ämnen inom ramen för skolans val. I samma motionsyrkande 5 föreslås att framväxandet av profilklasser skall stödjas. I motion 2005/06:Ub508 (s) framförs att intagningsprov och -tester i skall begränsas till att omfatta musik och dans. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har tidigare betonat (bet. 2001/02:UbU10) vikten av att skolan, i enlighet med gällande föreskrifter, arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultat och skolsituation ständigt följs upp. Utskottet påpekade också att målstyrningen innebär att det skall finnas möjligheter till en flexibel lösning av pedagogiska insatser för enskilda elever och för grupper av elever. Enligt Lpo 94 är skapande arbete och lek väsentliga delar i det aktiva lärandet. Där sägs också att såväl de intellektuella som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna skall uppmärksammas. skall individuella utvecklingsplaner upprättas för varje elev. Bestämmelsen om individuella utvecklingsplaner infördes för del i 7 kap. 2 § grundskoleförordningen (SFS 1994:1194, 2005:179) och lyder enligt följande: Läraren skall fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång varje termin skall läraren, eleven och elevens vårdnadshavare samtala om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas (utvecklingssamtal). Vid utvecklingssamtalet skall läraren i en framåtsyftande individuell utvecklingsplan skriftligt sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna. Utvecklingsplanen kan även innehålla överenskommelser mellan lärare, elev och vårdnadshavare. Informationen vid utvecklingssamtalet bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna. På begäran av en elevs vårdnadshavare skall läraren som ett komplement till utvecklingssamtalet även lämna annan skriftlig information om elevens skolgång än som avses i första stycket. Uppgifter i utvecklingsplanen och sådan information som avses i andra stycket får inte ha karaktären av betyg. Utvecklingssamtal skall i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 5 kap. 1 §. Motsvarande bestämmelser finns i 7 kap. 1 § särskoleförordningen, 8 kap. 1 § specialskoleförordningen samt 5 kap. 3 § sameskolförordningen. Bestämmelsen kompletteras av 5 kap. 1 § tredje stycket grundskoleförordningen om åtgärdsprogram för elev som behöver särskilt stöd. Motsvarande bestämmelser för de andra skolformerna finns i 5 kap. 1 § särskoleförordningen, 6 kap. 1 § specialskoleförordningen, 5 kap. 3 § sameskolförordningen samt 1 a kap. 5 a § förordningen om fristående skolor. Bestämmelsen i grundskoleförordningen lyder: Om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, dennes vårdnadshavare eller på annat sätt har framkommit att eleven behöver särskilda stödåtgärder, skall rektorn se till att ett åtgärdsprogram utarbetas. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta vid utarbetandet av programmet. Individuella utvecklingsplaner skall, enligt intentionen, vara ett aktivt verktyg i elevens lärandeprocess genom skoltiden. Läraren har ansvar för att utvecklingsplanen upprättas, och det är läraren som tillsammans med eleven och vårdnadshavaren skall komma överens om mål och insatser så att eleven utvecklas i riktning mot de mål att sträva mot som formuleras i läroplan och kursplaner. Den individuella utvecklingsplanen är framåtsyftande. I allmänna råd och kommentarer (Den individuella utvecklingsplanen, allmänna råd 2005) anges att syftet med den individuella utvecklingsplanen bl.a. är att ge eleven ökad kunskap om och inflytande över det egna lärandet och den egna utvecklingen, ge eleven ökade möjligheter att ta ansvar för och påverka sina studier samt konkret beskriva vilka insatser som bör vidtas för att eleven skall utvecklas i riktning mot målen. Den individuella utvecklingsplanen skall också stärka elevens och vårdnadshavarens delaktighet i den individuella planeringen samt skapa kontinuitet vid byten av lärare, grupp och skola. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2004/05:9) att det enligt utskottets uppfattning inte finns något som hindrar att skolor inom ramen för befintligt regelverk undervisar barn som halkat efter eller inte uppfyller målen . Skolan har ett ansvar att tillse att eleverna uppfyller de uppställda målen. Regeringen har föreslagit att skall avsättas i den kommande vårbudgeten för sommarkurser för de elever som behöver extra stöd för att uppnå behörighet till gymnasiet. Totalt skall detta, enligt regeringens beräkningar, innebära att 3 000 elever kan beredas plats i sommarskola. Pojkars och flickors resultat I två motioner anförs att det behövs mer kunskap om varför pojkar som grupp har mycket sämre resultat än flickor i skolan. skriver i motion 2005/06:Ub428 yrkande 30 att regeringen måste utreda varför flickor får genomgående betydligt högre betygssnitt än pojkar. anser att förhållandena bakom detta måste analyseras noga. skriver även i motion 2005/06:Ub500 yrkande 1 att regeringen bör ta initiativ till fördjupad kunskap om varför pojkar som grupp har så mycket sämre resultat än flickor som grupp. Åtgärder för att förbättra pojkars resultat krävs i sammanlagt fyra motioner. anför i motion 2005/06:Ub261 yrkande 4 att det måste bli lättare för skolorna att utforma ett individanpassat, effektivt stöd till varje elev. Det minskar klyftorna mellan pojkarnas och flickornas resultat, genom att man höjer nivån på de svagare pojkarnas prestationer. anför i motion 2005/06:Ub500 yrkande 2 behovet av åtgärder för att förbättra pojkars resultat och de olikheter som finns mellan könen i det svenska utbildningssystemet. I samma motions yrkande 3 krävs en översyn av de nationella styrdokumenten för att bättre anpassa skolan efter både pojkar och flickor. I motionen ställs frågan om det är så att vi har anpassat skolan efter flickor som grupp och i högre utsträckning ser pojkarna som ett problem. I motionen anförs att det krävs stora ansträngningar och kraftfulla åtgärder för att bryta utvecklingen och se till att skolan är en plats för alla individer, som stärker och ger kunskaper för livet. I motion 2005/06:Ub484 (s) föreslås ett ökat genustänkande i undervisningen i syfte att bryta det stereotypa mönster som ger utslag i pojkars och flickors betyg. framför i motion 2005/06:Ub315 yrkande 2 möjligheten att arbeta med flick- och pojkgrupper. I motionen framförs att målet med könssegregerade grupper i förskola och skola är att erbjuda en miljö där pojkar och flickor kan bredda sina erfarenheter utan att hämmas av traditionella könsmönster och som bidrar till att ge pojkarna och flickorna individuell trygghet och utveckling. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Myndigheten för skolutveckling har i rapporten och skolframgång: tolkningar och perspektiv, Myndigheten för skolutveckling , belyst det faktum att flickor som grupp presterar bättre än pojkar i utbildningssammanhang. I rapporten konstateras att de skillnader mellan flickor och pojkar som uppmätts inte kan förklaras utifrån biologisk-genetiska utgångspunkter. De mönster som ses i form av förändringar av könsskillnader visar, enligt rapporten, tydligt att det här är fråga om socialt och kulturellt skapat kön. Pojkars senare mognad har varit en förklaring till att pojkarna resultatmässigt kom i kapp flickorna högre upp i skolsystemet. kommer pojkarna inte i kapp ens högt upp i utbildningssystemet. Rapporten vederlägger också delvis bilden av de i klassrummet dominerande pojkarna som ofta får frökens uppmärksamhet. I rapporten framförs att könsskillnaderna i utbildningsframgång är sådana att de bör beaktas ur jämställdhets- och likvärdighetsaspekter. Det anförs vidare att en del av lösningen kan vara att medvetandegöra frågan och involvera skolans personal i diskussion kring könsmönster och strävan att verka för uppsatta likvärdighetsmål. Utskottet delar denna uppfattning. Skolorna bör i sin egen uppföljning uppmärksamma hur könsmönstren kan uppfattas på den egna skolan genom att t.ex. utgå från elevens resultat på de nationella proven och jämföra med satta betyg samt därefter inleda diskussioner bland skolans personal. Utskottet har också noterat att i en preliminär rapport visar att fler pojkar än flickor får sänkt betyg i förhållande till sina resultat på de nationella proven. Av de elever som fick sänkt betyg i förhållande till sitt resultat i nationella proven i matematik var pojkar, i svenska pojkar och i engelska pojkar. En förklaring som lyfts fram kan vara att läroplanen fått mer kommunikativa inslag och att detta gynnat flickorna. Regeringen redovisar ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) att arbetet med jämställdhet i skolan kommer att intensifieras, inte minst med fokus på skillnaderna mellan pojkars och flickors studieresultat. För att öka och fördjupa kunskaperna om de olikheter som finns i pojkars och flickors resultat i skolan, för att ta reda på mer om pojkars och flickors olika lärstilar och för att stödja lokala initiativ och ta fram goda exempel kommer en särskild fyraårig satsning att genomföras och satsas . understryker i motion 2005/06:Ub238 yrkande 11 elevers rätt till stöd för att nå målen. I motionen skrivs att elevens rätt till stöd för att nå målen skall tydliggöras och att skolor skall erbjuda stöd eller den extra undervisning som behövs för att eleven skall nå målen. slår i motion 2005/06:Ub587 yrkande 34 fast att elevers behov av särskilt stöd skall tillgodoses. begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 12 att elever ges rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning. Eleverna skall därför ha rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning som de missat när de varit frånvarande för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete eller liknande. vill därför att skollagen ändras i detta hänseende. I motion 2005/06:Ub242 (s) anförs rätten till särskilt stöd för elever med funktionshinder. Motionären framför att regeringen bör göra en översyn av det rådande systemet kring behovet av särskilt stöd till bl.a. synskadade barn. Översynen bör ta upp om rådande statsbidragssystem och skolpengssystem tillgodoser behoven för att garantera likvärdiga utbildningsvillkor. Vikten av tidiga stödinsatser framförs i flera motioner. framhåller i motion 2005/06:Kr376 yrkande 4 att satsningar bör göras på , för att tidigt fånga upp elever i behov av extra stöd och hjälp. I samma motions yrkande 17 skriver att svaga elever bör ges mer kvalificerad hjälp av utbildade speciallärare. Elever med inlärningssvårigheter och annan problematik bör få extra stöd tidigt i . Det bör satsas betydligt mer på speciallärare. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 8 vikten av tidiga stödinsatser för elever i behov av särskilt stöd. menar att det är viktigt att skolan tidigt uppmärksammar elevens behov av stöd och också ger eleven det extra stöd som han eller hon behöver. Vikten av tidiga stödinsatser för barn i behov av särskilt stöd framhålls också av i motion 2005/06:Ub593 yrkande 1. I motion 2005/06:Ub426 yrkande 19 begär en översyn för att stärka det stöd som eleven har rätt till enligt grundskoleförordningen. skriver också i motion 2005/06:So552 yrkande 11 att det inte finns några tydliga kriterier på vad som ingår i rätten till stöd och ingen faktisk möjlighet att utkräva denna rätt eller pröva den i domstol. anser därför att de svenska bestämmelserna i högre grad borde ge den enskilda eleven laglig rätt att få sina behov utredda och tillgodosedda. Därför vill i detta syfte ha en översyn av skollagen. Denna bör kompletteras med en förenkling av bestämmelserna vad avser kommunernas möjlighet att lokalt bestämma hur man skall uppnå dessa mål. begär i motion 2005/06:Ub593 yrkande 3 att samarbetet runt elever i behov av särskilt stöd stärks. Samarbete är av avgörande betydelse för alla barn med behov av särskilt stöd, skriver . anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 33 att det behövs en ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan. I motionen anförs att informationen om eleverna mellan skolorna måste bli bättre. I motion 2005/06:Kr2 yrkande 5 anför att grunderna för språkpolitiken behöver förändras. Motionärerna anser bl.a att skolstarten skall tidigareläggas med och kombineras med stort utrymme för flexibel skolstart för att lägga en bättre grund för barns språkutveckling och ta till vara barns tidiga lust och stora möjlighet att lära. Därtill behövs nationella kunskapsmål i svenska och ett obligatoriskt nationellt prov i läsförståelse, som bör införas redan i det andra skolåret. I motion 2005/06:Ub466 (s) påpekas att det krävs kompetensutveckling med fokus på hur läs- och skrivsvårigheter kan avhjälpas. Möjligheten att använda IT vid undervisning av barn som lider av dyslexi konstateras i motion 2005/06:Ub279 (m) yrkande 6. anför i motion 2005/06:So556 yrkande 19 att utbildningen måste förbättras för funktionshindrade. I motionen anförs att stödet till elever med funktionshinder i och gymnasiet behöver öka. I motionen anförs också att speciallärarutbildningen måste återinföras och inriktas mot direkt arbete med elever i behov av särskilt stöd.