bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom ett införande av formella regler om bl.a. rätt till studier i musik- och kulturskolor. Övriga ämnen eller inslag i undervisningen I motion 2005/06:Ub287 (c) anförs vikten av att alla landets elever i högstadiet eller gymnasieskolan under sin skoltid får besöka och . Även i motion 2005/06:Ub423 understryks behovet av att ungdomar får möjlighet att besöka . I motion 2005/06:Ub545 (s) understryks att kännedom om första hjälpen ibland kan vara avgörande mellan liv och död. Utbildning i första hjälpen bör ingå i grund- och gymnasieskolans läroplan och återkomma kontinuerligt varje termin. anför i motion 2005/06:587 yrkande 15 att det skall finnas möjlighet att arbeta inom ideell sektor samt vård och omsorg under elevens fria val. I motion 2005/06:Ub591 (kd) yrkande 2 understryks behovet av medieutbildning för alla i skolan. I motion 2005/06:L307 (fp) yrkande 3 föreslås samarbete mellan skola och kronofogdemyndighet. I motion 2005/06:Ub544 (s) föreslås att kunskaper om dans och dansens betydelse bör förtydligas i kursplanen för ämnet idrott och hälsa. I motion 2005/06:Ub547 (s) föreslås att djuretik bör få en tydlig plats i undervisningen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Bestämmelser om elevens val finns i 2 kap. 19 § grundskoleförordningen. Undervisningen i elevens val syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kan även ingå ett språk som eleven inte har fått undervisning i. Undervisningen i elevens val skall till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som regeringen fastställt för det ämne eller de ämnen som utgör elevens val. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande roll, frågan om fristående skolinspektion, Myndigheten för skolutveckling, utbildningsinspektion, skolkvalitetsdata, åtgärder mot skolor vid kvalitetsbrister samt möjlighet för att införa vite. Jämför reservationerna 106 (fp), 107 (fp), 108 (m), 109 (mp), 110 (m, fp, kd, c, mp), 111 (fp, kd), 112 (m) och 113 (v) samt särskilt yttrande 10 (v). anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 57 att roll skall renodlas till att formulera målen för skolverksamheten. Samma yrkande återfinns i motion 2005/06:Ub344 yrkande 69. I motionerna framförs att bör få en annan roll än det har och framför allt inrikta sig på att fastställa kursplanerna och betygskriterierna, godkänna fristående skolor och ge myndighetsservice till skolor. anför i motion 343 yrkande 58 att en ny myndighet, en nationell kvalitetsinspektion, skall stå för tillsynen samt säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Flera yrkanden behandlar utbildningsinspektion. anför i motion 2005/06:Ub238 yrkande 27 att utvärdering av skolor bör ske i större utsträckning än . anser att utbildningsinspektion bör ges i uppdrag att fokusera på utvärdering av skolor utifrån hur väl kunskapsmålen uppfylls. Både uppnående- och strävansmål skall ingå i bedömningen. Varje skola skall utvärderas minst och granskningen skall ske på lika villkor för alla skolor, oavsett huvudman. De skolor som inte möter kraven ges för att förbättra resultaten, om så ej sker bör åtgärder kunna vidtas mot skolan. anför också i motion 2005/06:Ub516 yrkande 6 behovet av att kvalitetsgranska skolor. I samma motions yrkande 7 begär att utbildningsinspektion ges i uppdrag att låta granska kvaliteten på varje skola minst . I motionens yrkande 8 föreslås att utbildningsinspektionens kvalitetsgranskning av skolor skall vara huvudmannaneutral. skriver också i motionens yrkande 9 att resultaten av utbildningsinspektionens kvalitetsgranskning skall vara jämförbara och offentliga. I samma motions yrkande 10 anförs angående insatser för att förbättra kvaliteten i utbildningsinspektionens granskning av skolor att bör ges i uppdrag att utveckla kvalitetsindikatorer som kan användas av utbildningsinspektionen. I motion 2005/06:Fi220 (mp) yrkande 2 framhålls att de skolkvalitetsdata som finns tillgängliga bör publiceras för varje skola på ett användarvänligt sätt. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet vill erinra om den tyngdpunkt som finns i nuvarande verksamhet på utbildningsinspektionerna med syfte att granska kommuner och skolor regelbundet. uppgifter är koncentrerade främst på kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering, kvalitetsgranskning och tillsyn. utbildningsinspektion har som syfte dels att säkra att huvudmännen uppfyller statens krav som de uttrycks i skolförfattningarna, dels att bedöma hur verksamheterna utvecklas i riktning mot de nationella målen. Det handlar om en extern bedömning av både efterlevnaden av gällande bestämmelser och kvaliteten i verksamheten. Av instruktion (SFS 2002:1160) framgår de verksamheter och skolor, förutom det offentliga skolväsendet, som verket har tillsyn över. har här att bedöma hur verksamheterna arbetar mot de nationella målen samt kontrollera att nationella krav i skolförfattningarna följs. Alla kommuner och skolor skall inspekteras . Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta nya allmänna råd om kvalitetsredovisning i skola och förskola. Kvalitetsarbetet i den svenska skolan skall stärkas så att brister uppmärksammas och åtgärdas snabbt. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att stödja implementeringen av förordningen om kvalitetsredovisning. Utskottet har konstaterat att såväl preliminära utvärderingar som egna bedömningar visar att kommunerna är positivt inställda till inspektionerna samt att dessa på ett värdefullt sätt bidrar till det lokala kvalitetsarbetet. Åtgärder mot skolor vid kvalitetsbrister och möjlighet till vite anför i motion 2005/06:Ub238 yrkande 28 att det måste gå att utkräva ansvar när skolor inte uppnår kvalitetskraven. Skolor som inte möter kraven bör, enligt förslag, ges för att förbättra resultaten. bör ges befogenhet att om så inte sker vidta åtgärder mot skolan, t.ex. kräva att skolledningen byts ut eller att skolans verksamhet startas om. anför också i motion 2005/06:Ub516 yrkande 12 att skall ges möjlighet att vidta åtgärder mot skolor som visar upprepade och varaktiga kvalitetsbrister. anför i motion 2005/06:Ub428 yrkande 10 att en möjlighet för att förelägga vite bör införas. I motionen anför att tillsynen bör skärpas. Vite skall kunna bli aktuellt om allvarliga brister upptäcks i verksamheten och dessa brister inte åtgärdats trots påpekande. pekar på att det inte finns några reella sanktioner för att tillgripa om en skola missköter sitt åtagande. understryker också att offentliga och fristående huvudmän bör verka under så lika villkor som möjligt och att sanktionerna bör vara så lika som möjligt för olika huvudmän. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Möjligheterna att tillgripa sanktioner mot offentliga skolhuvudmän som inte fullgör sitt ansvar har diskuterats . I förslag till ny skollag (SOU 2002:121) föreslås att ges rätt att meddela förelägganden som kan förenas med vite. Ett sådant beslut från föreslogs också av rättssäkerhetsskäl kunna överklagas till förvaltningsdomstol. menar i likhet med vad revisorer framhöll i sin rapport (2001/02:13) att en ordning att överklaga beslut innebär att ansvarsförhållandena mellan staten och kommunerna blir tydligare. I det utkast till lagrådsremiss som utarbetats inom Utbildnings- och (U2005/5584/S) anförs att man bl.a. bör avvakta beredningen av slutbetänkande Tillsyn - förslag om en tydligare och effektivare tillsyn (SOU 2004:100). Utskottet delar denna uppfattning. anför i motion 2005/06:Ub343 yrkande 59 och i motion 2005/06:Ub344 yrkande 71 att Myndigheten för skolutveckling bör avvecklas eftersom staten inte skall lägga sig i den lokala verksamhetsutvecklingen. anser att skolutvecklingen kan bedrivas mycket bättre i ett lokalt samarbete med högskolorna och lärarutbildningen. Det skulle bidra till att höja kvaliteten på utvecklingsarbetet och öka lärarhögskolornas kontakt med den dagliga verksamheten. De delar av myndighetens verksamhet som är av nödvändig servicekaraktär, kunde läggas över på . Även begär i motion 2005/06:Ub587 yrkande 23 att Myndigheten för skolutveckling skall läggas ned. I motionen anförs att staten skall ansvara för tillsyn och kvalitetsgranskning men inte stå för skolutveckling. Utvecklingsarbetet bör ske på skolorna i varje kommun och på lärarhögskolorna, inte på en statlig myndighet. anför i motion 2005/06:Ub354 yrkande 16 att Myndigheten för skolutveckling bör omorganiseras till en utökad och förstärkt regional verksamhetsform. understryker i motionen vikten av att det stöd som utgörs av ständigt pågående samtal om skolans mål, undervisningens innehåll och andra pedagogiska frågor behöver finnas närmare verksamheten och föreslår därför att dagens verksamhet utvecklas genom att delas upp i regionala enheter där verksamheten kommer närmare den pedagogiska verksamheten. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har (senast i bet. 2005/06:UbU1 s. 26) uttalat att utskottet finner den införda myndighetsstrukturen ändamålsenlig. Utskottet vill framhålla att Myndigheten för skolutveckling har en betydelsefull roll när det gäller att stimulera den lokala utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolan och vuxnas lärande. I regleringsbrevet för gavs myndigheten i uppdrag att redovisa vilka områden och åtgärder som bör prioriteras i myndighetens arbete med utvecklingsstöd i syfte att öka måluppfyllelsen inom respektive verksamhetsområde. Myndigheten för skolutveckling har i rapporten skolutveckling - att prioritera och fokusera gjort en sådan prioritering. Myndigheten anser att utvecklingsområdet Kunskap och bedömning bör prioriteras särskilt. Framför allt behöver kunskapsinnehåll och bedömningsfrågor fokuseras i syfte att öka antalet elever som når målen i samtliga ämnen, främja varje barns/elevs lärande samt öka likvärdigheten i undervisning, bedömning och betygssättning, skriver man i rapporten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa regionala frågor samt om öppna IT-system. anför i motion 2005/06:N443 yrkande 53 behovet av ett generellt bemyndigande för de kommuner i som så önskar att bedriva förnyelseverksamhet på skolans område. I motionen föreslås att skall gå före riket som helhet när det gäller att förnya skolan. Bland annat bör kommuner i kunna tidigarelägga den allmänna skolstarten, införa betyg från sjätte år och organisera en gymnasieskola med bibehållna kunskapskrav och med ett brett utbud av högskoleförberedande, yrkesförberedande och lärlingsinriktade studieformer. Kommuner som så önskar bör, enligt motionärerna, också medges rätt att ge skolpersonalen större möjligheter till disciplinära åtgärder för att motverka mobbning och upprätthålla lugn och arbetsro. begär i motion 2005/06:N481 yrkande 9 att ges ett uppdrag om hur landsbygdsskolan kan utvecklas på 2000-talet.Ett sådant förslag bör innefatta användningen av IT, lärares kompetensutveckling och samverkan med det omgivande samhället. I motion 2005/06:Ub549 (kd) begärs en utredning om förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor. Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, skriver motionärerna. I motion 2005/06:Ub279 (m) yrkande 3 anförs att samråd bör ske med kommuner och skolor kring öppna IT-system. Motionären anför att skolorna använder en lång rad IT-lösningar som är tekniskt omöjliga att integrera med varandra, med kommunerna och med berörda myndigheters system. Även ambitiösa IT-satsningar på enskilda skolor blir i stora delar meningslösa om de inte fungerar ihop med andra system. För att möjliggöra en effektiv användning av IT bör skolorna därför börja använda öppna IT-system, anser motionären. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden, bl.a. i betänkande 2004/05:UbU9. Utskottet avvisar , liksom tidigare, förslag om avvikelser från skollagens bestämmelser för . Utskottet avvisar också förslag om riktade statsbidrag till glesbygdsskolor. Utskottet har också i samma betänkande avvisat frågan om kommuners upphandling av IT-system. Liksom då anser utskottet att detta är en angelägenhet och omfattas av den kommunala självstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för skolan, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om målstyrning av skolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub238 yrkandena 2, 7 och 18, 2005/06:Ub344 yrkande 1, 2005/06:Ub516 yrkandena 1 och 11 samt 2005/06:Ub587 yrkande 21. huvuduppgift är kunskapsuppdraget - att ge alla elever möjlighet att nå målen i alla ämnen. Varje elev, oavsett kön, familjebakgrund, bostadsort eller något annat, har rätt att få tillgodogöra sig och utveckla den kunskap de behöver för att kunna fungera som aktiva medborgare i ett demokratiskt samhälle. Utbildningen skall också lägga den nödvändiga grunden för gymnasiestudier. Skolan kan därför inte ensamt få ansvar att lösa en mängd samhällsproblem. råder målträngsel, dvs. det finns så många mål för skolan att de tenderar att tränga ut varandra, och kunskapsuppdraget har hamnat i skymundan. Målen i måste därför bli färre och tydligare. Tyvärr talas det allt oftare om att det viktigaste inte är att ha kunskaperna utan att veta var man skall leta efter information. Eleverna har också blivit bättre på att samarbeta, söka information och argumentera, enligt utvärderingar. finns stora brister i ämneskunskaperna. Men att hitta information på Internet eller att kunna argumentera, är till liten nytta för en elev som inte har kunskaper nog att värdera vad som är sant och relevant. Det ökade arbetet med processmålen - att exempelvis kunna söka information och argumentera - har skett på bekostnad av kunskapsinnehållet. Det var inte avsikten när målen formulerades i läro- och kursplanerna. Kunskapsmålen måste uppvärderas och förtydligas. Att så många, främst pojkar, inte klarar grundläggande läsförståelse i är oacceptabelt. Många skolor gör ett bra jobb med tidig uppföljning och stödinsatser, men alla gör det inte. För att stödja elevernas rätt till en likvärdig skola och markera vikten av att eleverna tidigt har med sig grunderna - i form av läsförståelse och skrivkunnighet som behövs för att kunna ta till sig den fortsatta undervisningen - avser vi att införa kontrollstationer i svenska tre. Elever som av olika anledningar inte når upp till dessa mål skall ha rätt till tidiga stödinsatser. Skolans kunskapsförmedlande uppgift, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans kunskapsförmedlande uppgift. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 3, 2005/06:Kr376 yrkande 23, 2005/06:Ub206, 2005/06:Ub238 yrkande 1, 2005/06:Ub344 yrkande 22, 2005/06:Ub426 yrkandena 12, 14 och 18 samt 2005/06:Ub587 yrkande 4 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub426 yrkande 13. utgör basen i det svenska utbildningsväsendet. En grundskola av hög kvalitet för alla elever, oberoende av bakgrund, är en central välfärdsfråga för . De grundläggande kunskaper som eleverna utvecklar genom skolarbetet lägger grunden för varje ung människas framtida möjligheter. Därför har vi ett gemensamt ansvar för att alla elever når kunskapsmålen. Framgångsrika skolor präglas av gott ledarskap och välutbildade lärare, av höga och positiva förväntningar på varje elev, av tydlig fokusering på kunskapsresultat och en trygg och lugn miljö. När är av hög kvalitet blir inte kön och familjebakgrund längre avgörande för hur väl en elev lyckas nå kunskapsmålen. är därför det som kanske är av allra störst betydelse för att ge alla unga människor en likvärdig chans att skapa sig en framtid - som aktiv och delaktig medborgare, i fortsatta studier, som skicklig hantverkare, företagare eller anställd. Det har skett flera positiva förändringar i svensk skola. Det gäller t.ex. framväxten av fristående skolor, som har skapat en mångfald av alternativ för eleverna och en drivkraft för förändring i de kommunala skolorna. På många skolor arbetar man engagerat med att få till stånd en bra lärandemiljö med utvärdering, uppföljning och stöd. Det finns många bra skolor - kommunala såväl som fristående - som lyckas väl, där elever och personal trivs, där eleverna bygger upp självförtroendet, där man når goda resultat. Den generella bilden ger dock anledning till stor oro. I internationella studier som och TIMSS, som möjliggör jämförelser av elevers resultat i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, presterar svenska elever som bäst medelmåttigt. Flera länder, som vi tidigare haft ett försprång mot, knappar in, som en rad andra länder drar ifrån. I utmärkte sig som det deltagande land med störst försämring i matematik- och naturvetenskapskunskaper . Elever och lärare i uppger i högre grad än elever och lärare i andra länder att sena ankomster, skolk och störande klassrumsmiljöer är vanligt. Hur bra det går för en elev i den svenska skolan beror i allt högre utsträckning på kön och föräldrarnas bakgrund. Det kan inte kallas annat än en tragedi att det är omkring 20 000 ungdomar som lämnar utan att ha uppnått de grundläggande kunskaperna i varje ämne - en av fyra i varje årskull. En av tio uppnår inte gymnasiebehörighet, trots att kraven för detta enbart är godkänt i svenska, matematik och engelska. Det är grunden för att det individuella programmet - som syftar till att låta eleverna hämta in kunskaper, fast på gymnasiet - har växt till gymnasiets största utbildningsprogram för pojkar. Läsförståelse brukar vara ett område där svenska elever presterar bra i internationell jämförelse, men även här har något hänt. Andelen svenskfödda pojkar som inte får godkänt i läsförståelse i det nationella delprovet i svenska i är - alltså nära en av fem pojkar. Detta kan inte tolkas på annat sätt än att tusentals elever går osedda genom , utan den uppföljning och de stödinsatser de har rätt till. Ett tungt ansvar vilar på den socialdemokratiska regeringen för att så många barn och ungdomar lämnas på efterkälken och får ta hand om sitt eget lärande. Staten har det yttersta ansvaret för skolans kvalitet och för att ge skolan förutsättningar att klara sitt viktiga uppdrag. Skolpolitiken sätter målen, kraven och ramarna i övrigt som skolan har att följa. Är målen otydliga, kvalitetskraven låga och uppföljningen av elevers och skolors resultat bristande får det konsekvenser. vill lägga mer kraft på att förebygga att elever inte får problem senare under skolgången. Eleverna kommer till skolan med skilda bakgrunder och förutsättningar. Regeringen verkar tro att det går att skapa en likvärdig utbildning om alla elever får samma utbildning. Sanningen är ju att elever har olika behov och därför måste skolor tillåtas anpassa utbildningen efter de lokala förutsättningarna . Då ges också alla elever lika chanser. Vi fokuserar på det faktum att skillnaderna i elevernas kunskapsresultat har ökat och att utmärks av att ha betydande skillnader i resultat inom skolor. av alla variation i kunskapsresultat förklaras av skillnader mellan elever inom skolor, medan förklaras av skillnader mellan skolor. Den slutsats vi drar av detta är att skolpolitiken i första hand skall fokusera på insatser som påverkar resursfördelning och arbetet med att kompensera för elevernas skilda förutsättningar inom skolor, eftersom det ger störst möjligheter att minska skillnaderna i elevers resultat och därmed få till stånd ökad likvärdighet i utbildningen. Vad det handlar om är att ge skolorna bättre möjligheter att lägga upp undervisning på det sätt man anser bäst lämpat för varje enskild elev, så att betydelsen av t.ex. elevens föräldrars utbildningsbakgrund minskar. Det handlar också om att styra skolorna mot att fördela resurser, uppföljnings- och stödinsatser till eleverna i skolan, så att risken minskar att elever i slutet av grundskoletiden har stora kunskapsluckor som är svåra att ta igen. Våra förslag fokuserar bl.a. på skolors tillgång till välutbildade lärare och studiero - faktorer som i hög grad påverkar varje skolas möjlighet att förbättra elevernas kunskapsinhämtning och att minska skillnaderna i resultat inom just den egna skolan. Skolans värdegrund, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans värdegrund. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkandena 26 och 27, 2005/06:Ub535 yrkande 1 och 2005/06:Ub587 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ub354 yrkande 11, 2005/06:Ub369 och 2005/06:Ub393. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och alla människors lika värde är de fundament som vårt demokratiska samhälle vilar på. Dessa värden är universella, vilket innebär att de gäller överallt, alltid och för alla. I vårt land har denna värdegrund förvaltats av den kristna traditionen och den västerländska humanismen, vilket också fastslås i skolans läroplan. Med denna värdegrund som utgångspunkt skall lärarna hjälpa eleverna att utveckla empati och respekt för andra människors lika värde. Skolan skall inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för dessa grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. Det innebär att skolan aktivt skall bekämpa mobbning, diskriminering och kränkande behandling i alla former. Lärare och skolledare måste ges verktyg och kunskap så att kvaliteten i skolornas arbete med värdegrunden kan stärkas och ge resultat i form av en god skolmiljö. Därför måste lärarna såväl i sin lärarutbildning som i kontinuerlig fortbildning ges kunskaper i frågor som rör mobbning, konflikthantering och de värderingar som skall komma till uttryck i skolan. är det föräldrarna som har huvudansvaret för barnens fostran. Skolan uppgift är att stödja föräldrarna för att få eleverna att förstå och respektera de etiska och moraliska koder som gäller i samhället. Samarbetet mellan hem och skola är därför viktigt. En god förankring i den egna kulturen gör det lättare för människor att med öppet sinne möta människor från andra kulturer. Kunskap om sitt eget kulturarv ger verktyg att förstå, ifrågasätta, påverka och se på samhället ur nya perspektiv. Bildning och kritiskt tänkande är en förutsättning för att värdegrunden skall ha en långsiktig förankring i samhället. Att skolan är framgångsrik i att förmedla och utveckla gedigna kunskaper hos eleverna är en grundläggande förutsättning för att åstadkomma detta. Skolans värdegrund, punkt 3 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans värdegrund. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:Ub344 yrkandena 26 och 27, 2005/06:Ub369, 2005/06:Ub393, 2005/06:Ub535 yrkande 1 och 2005/06:Ub587 yrkande 1. De grundläggande värden som det svenska samhället vilar på och som skolan skall förankra hos och förmedla till eleverna uttrycks i läroplanerna som "människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta" (Lpfö 98, Lpo 94, Lpf 94). Detta betyder, står det, fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.