bet · GT01MJU15 · 2006-05-18 00:00:00 — För nya deltagare inom el- och fjärrvärmesektorn föreslår dock regeringen, i likhet med vad motionärerna i motion MJ596 (kd) yrkande 3 (delvis) förespråkat, att tilldelningen baseras på bränsleoberoende riktmärken. Med det anförda avstyrks motionerna N338 (mp, -) yrkande 5, N307 (m) yrkande 4 och MJ596 (kd) yrkande 3 (delvis). När det gäller frågan om i vilken utsträckning verksamhetsutövare skall tillåtas använda tillgodohavanden från projektbaserade mekanismer anges ramarna av Kyotoprotokollets och Marrakechöverenskommelsens krav på supplementaritet. Detta krav innebär att inhemska åtgärder skall utgöra en betydande del av en parts ansträngningar att uppfylla sitt kvantitativa åtagande enligt Kyotoprotokollet. Det finns ingen kvantifiering eller närmare precisering av vad villkoret om supplementaritet innebär. Utskottet konstaterar att regeringen anser att verksamhetsutövare i handelssystemet bör få tillgång till kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen genom de projektbaserade mekanismerna. Enligt regeringen är det viktigt att det skapas drivkrafter för näringslivet att delta i de projektbaserade mekanismerna. Svenska företag bör efter hand ta ett större ansvar för tillämpning av de projektbaserade mekanismerna inom ramen för handelssystemet. Det finns också stora förväntningar på de projektbaserade mekanismerna hos utvecklingsländerna och . har ett ansvar att se till att en betydande del av ansträngningarna att uppfylla åtagandet i Kyotoprotokollet utgörs av inhemska åtgärder. Den kvantitativa begränsningen av användningen av tillgodohavanden från de projektbaserade mekanismerna (utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar) bör spegla en avvägning mellan dessa olika förpliktelser och möjligheter. I propositionen anförs att det är rimligt att begränsa antalet utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar som verksamhetsutövare får använda vid redovisningen av utsläppsrätter till högst av antalet fördelade utsläppsrätter . En begränsning på är förenlig med förpliktelsen om supplementaritet. Om den totala tilldelningen till den handlande sektorn bestäms enligt handelsdirektivets kriterier och med aktuell utsläppsprojektion som grund, betyder en begränsning på att utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar motsvarande omkring koldioxid får användas i den handlande sektorn. Några ytterligare åtgärder för att se till att den handlande sektorn, särskilt kraft- och värmesektorn samt skogsindustrin, deltar i minskningen av växthusgaser anser utskottet inte behövs. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet förslagen i motion N436 (fp) yrkande 11 och motion MJ48 (mp) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (fp) om den svenska utsläppsstatistiken med hänvisning till hur klimatrapporteringen går till. I motion N436 (fp) yrkande 11 förordas att koldioxidutsläpp som genereras vid utländska kraftverk skall tas med i den svenska statistiken över koldioxidutsläpp i den del utsläppen hänför sig till el som importerats till . Utskottet vill erinra om att i den rapportering som skall ske till FN för att uppfylla klimatåtagandena i Kyotoprotokollet skall varje land redovisa de utsläpp som sker från anläggningar i det egna landet. Skäl att räkna in utsläpp från andra länder i den svenska statistiken finns därför inte. Med det anförda avstyrks motion N436 (fp) yrkande 11. Handel med utsläppsrätter (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Vi välkomnar att ett handelssystem med utsläppsrätter införts inom EU. Utsläppshandel är ett verktyg för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå fastställda målsättningar. Tillkomsten av handelssystemet illustrerar möjligheterna och nödvändigheten av EU som en aktör i miljöpolitiken. Vår förhoppning är att detta skall vara ett föredöme för ett fördjupat europeiskt samarbete för att lösa de gränsöverskridande miljöproblemen. Genom ett sådant handelssystem kan samhället göra miljöinvesteringar som når uppställda mål till lägsta möjliga kostnad. Även om det finns mycket i övrigt att önska i det EU-direktiv som reglerar handelssystemet så är det ett viktigt steg på vägen mot ett hållbart . Det är viktigt att de EU-länder som ännu inte har ett fungerande handelssystem förmås att omgående åtgärda detta. Marknaden för handel med utsläppsrätter störs annars på ett oacceptabelt sätt. Utgångspunkterna för svenskt vidkommande bör vara att handelssystemet skall utvidgas till att omfatta fler sektorer, fler växthusgaser och fler länder, samt att en ökad harmonisering av systemets tillämpning skall ske inom EU. Vi anser att alla de sex viktigaste växthusgaserna skall omfattas av handelssystemet så snart som precisionen i mätmetoderna blivit acceptabel. Särskilt viktigt är det att inkludera perfluorkarboner inom aluminiumproduktion. bör verka för detta i de fortsatta EU-förhandlingarna. Aluminiumprodukter är inom vissa användningsområden substitut för stålprodukter, och stålsektorn omfattas av handelssystemet. föreslår därför i sitt slutbetänkande (SOU 2005:10) att skall verka för att aluminiumsektorn omfattas av handelssystemet och att även perfluorkarboner inom aluminiumproduktion skall omfattas. Utredningen konstaterar att dessa utsläpp från aluminiumproduktionen har den lägsta osäkerheten bland de fluorerade gaserna. Vi anser vidare att för de sektorer som ingår i handelssystemet bör koldioxidskatten avskaffas. Det är dock olyckligt att Socialdemokraterna finansierar detta genom att införa en ny fastighetsskatt på vattenkraftverk. Handelssystemet kan bara vara ett verksamt styrmedel om tilldelningen blir snålare. Tilldelningen av utsläppsrätter för den första handelsperioden (2005-2007) låg i snitt över utsläppen för åren . Den tilldelade mängden utsläppsrätter i unionen som helhet måste därför sänkas steg för steg. Det är olämpligt att principerna för tilldelning av utsläppsrätter skall skilja sig mellan olika länder såsom har varit fallet. Vi står därför bakom den huvudinriktning för svenska prioriteringar för handelssystemets utveckling som regeringen redovisar i propositionen vad gäller att harmonisera principerna för tilldelning. För att tilldelningen av utsläppsrätter inte skall ha karaktären av subventionering av den handlande sektorn anser vi att det är angeläget att arbeta för att utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. Därigenom kan en mer kostnadseffektiv fördelning uppnås. Det är inte heller helt lyckat att tilldelningen av utsläppsrätter baseras på historiska utsläpp, inte minst med tanke på svårigheten att välja relevant referensperiod men också det faktum att de företag som gjort stora insatser för att minska sina utsläpp missgynnas. När nu tilldelningen sker gratis bör det i görligaste mån ske enligt någon form av riktmärkessystem baserat på bästa tillgängliga teknik. Vi vill understryka vikten av att tilldelningen till anläggningar för el- och värmeproduktion sker enbart baserat på produktionsvolym, utan hänsyn till bränsleslag. I den första fördelningsomgången bestämde sig regeringen för att missgynna kraftvärmeproducenterna, vilket var olyckligt. För att göra produktion av kraftvärme lönsam bör elproduktion tilldelas 2,5-3 gånger fler utsläppsrätter per kWh än värmeproduktion. Tilldelningen borde därför vara olika för el och värme. Vi förutsätter att regeringen avser att följa förslag om skilda riktmärken så som det återges i propositionen. Handelssystemets relation till de projektbaserade mekanismerna Även om de projektbaserade mekanismerna kan innebära viktiga möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt minska de globala utsläppen av koldioxid som viktiga utvecklingssteg kan tas i finns också vissa frågetecken i samband med nyttjandet av dessa mekanismer. Särskilt gäller detta mekanismen för ren utveckling. En nackdel kan vara att incitamenten för att utveckla alternativ teknik för att minska utsläppen i mer industrialiserade länder kan bli mindre betydelsefulla då det kan vara billigare att i stället investera i ett u-land. Frågan kan också ställas om de åtgärder som vidtas verkligen är additiva, dvs. att de inte skulle ha skett utan mekanismen för ren utveckling. Vi har stor förståelse för den moraliska aspekten av att de rika länderna bör göra större åtaganden än de fattiga. Men för att få en fungerande global klimatpolitik vore det bättre om alla länder hade kvantitativa åtaganden även om dessa skulle bli mycket generösa för de fattigaste länderna. Vi anser därför att bör verka internationellt för att så många länder som möjligt gör kvantitativa åtaganden. I avvaktan på detta bör mekanismen för ren utveckling utnyttjas med omdöme, och ländernas möjlighet att tillgodoräkna sig utsläppsrätter genom mekanismen för ren utveckling bör ha viss begränsning. Som framgår av det ovan anförda vill vi se en utveckling av handeln med utsläppsrätter. Det är dock inte rimligt för ett enskilt land att genomföra avsevärda förändringar. Utvecklingen bör ske gemensamt inom EU, och ambitionen måste vara att även globalt arbeta för lösningar där många fler länder kan inlemmas i handelssystemet. Propositionen har en liknande inriktning varför vi avstått från att föra fram alternativa yrkanden. Vi har i detta yttrande i stället presenterat huvuddragen i vår syn på hur systemet bör utvecklas. Principer för tilldelning av utsläppsrätter för , punkt 2 (mp) () anför: Sedan propositionen skrevs har fyra faktorer tillkommit, som alla talar för en mer restriktiv tilldelning. - Ett klimatmål om en minskning av växthusgasutsläppen till 2020 har tillkommit i proposition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan. Detta mål har stöd av och de gröna, medan och har motionerat om ett än mer långtgående mål, en minskning . - En ny konsekvensbedömning av de nya styrmedel som tillkommit genom de olika klimat- och energipropositionerna ger vid handen att inte ens målet minus till 2010 kommer att nås, och att utsläppen därefter kommer att öka. - Redovisningen av utsläppen visar att utsläppen understeg tilldelningen med nästan . var ett högkonjunkturår för industrin. Detta tyder på att tilldelningen varit alltför generös. - Även i många andra EU-länder har tilldelningen varit högre än de faktiska utsläppen, vilket resulterat i ett dramatiskt prisfall på utsläppsrätter. Europeiska kommissionen kan därför förväntas vara hårdare i sin granskning av fördelningsplanerna, särskilt gentemot länder med särskilt stor "överallokering". Till dessa hör . Det måste, i linje med vad som i övrigt står skrivet i propositionen och tidigare ställningstaganden i frågan i , innebära att framför allt tilldelningen till nya fossila kraftvärmeverk måste bli mer restriktiv. Prioriteten vid tilldelningen måste vara: först industri med råvarubaserade utsläpp (som i stort sett är proportionella mot produktionen), därefter övrig industri och sist el och värme. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kotrolluppgifter. godkänner regeringens förslag till principer för fördelningen av utsläppsrätter för (avsnitt (9.1). Motion väckt med anledning av prop. 2005/06:MJ48 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av den svenska nationella tilldelningsplanen för utsläppsrätter inom EU:s handelssystem. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:MJ531 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verkar för att EU vid nästa period för handel med utsläppsrätter på koldioxid fördelar utsläppsrätterna via auktion. 2005/06:MJ596 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för tilldelning av utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldelningen av utsläppsrätter för ej bör ta hänsyn till de faktiska utsläppen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpningen av länkdirektivet. 2005/06:N307 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för kraftvärmeproduktionen. 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nästa fördelningsplan för utsläppsrätter skall vara mer restriktiv i tilldelningen av rätter till kraftverk, värmeverk och kraftvärmeverk med anledning av sänkningen av koldioxidskatten för sådana anläggningar. 2005/06:N436 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redovisa koldioxidutsläpp för importerad el i den svenska statistiken.