bet · GT01SfU10 · 2006-05-09 00:00:00 — bör avslå motionsyrkanden bl.a. om organiserad verksamhet, ersättning till asylsökande, extern tillsyn av , bostadsersättning samt asylsökandes rätt till arbete, hälso- och sjukvård och skola. Vidare bör avslå motionsyrkanden rörande personer som håller sig gömda och om ersättning till kommunerna. Jämför reservationerna 47 (v), 48 (v, mp), 49 (v), 50 (fp, c), 51 (m, fp, kd, c), 52 (v, mp), 53 (m), 54 (c), 55 (v, mp), 56 (kd, c), 57 (v, mp), 58 (kd, c), 59 (v), 60 (kd, v, mp), 61 (m, c), 62 (v, mp), 63 (v) och 64 (c). Staten har huvudansvaret för mottagandet av asylsökande. Det innebär bl.a. ett ansvar att erbjuda boende för de asylsökande som inte kan ordna sitt boende på egen hand. prövar frågan om ekonomiskt bistånd till asylsökande som saknar egna medel. Därutöver skall verket ge asylsökande möjlighet att delta i organiserad verksamhet, såsom exempelvis svenskundervisning. Den organiserade verksamheten syftar främst till att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning i . Kommunerna ansvarar främst för förskola, skola och skolbarnsomsorg till asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. För ensamkommande barn har kommunerna ett särskilt ansvar att utse god man och att ordna boendet. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt en överenskommelse mellan staten och . En ny överenskommelse träffades mellan staten och som gäller t.o.m. eller till det datum en eventuell lagstiftning om hälso- och sjukvård samt tandvård för asylsökande träder i kraft. I betänkandet EG-rätten och mottagandet av asylsökande (SOU 2003:89) finns bl.a. ett förslag om att asylsökandes tillgång till hälso- och sjukvård skall regleras i lag. Ett sådant lagförslag har tagits fram inom . har antalet personer som söker asyl i minskat avsevärt. Färre asylsökande minskar behov av anläggningsboende. En avveckling av mottagningsplatser har därför skett . Behovet av mottagningsplatser är också beroende av det sammanlagda antalet registrerade i mottagandesystemet. var 38 869 personer registrerade i mottagandesystem. var motsvarande siffra 33 779. Den genomsnittliga vistelsetiden var . Organiserad verksamhet, ersättning till asylsökande m.m. m.fl. (v) begär i motion Sf312 yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrev bör tydliggöra ambitionsnivån med den organiserade verksamheten. Enligt motionärerna är ambitionsnivån låg och många av de asylsökande deltar inte. I samma motion yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. En extern tillsyn i enlighet med Statskontorets förslag kan ge större öppenhet och i förlängningen ge de asylsökande större möjligheter att hävda sina rättigheter. I yrkande 12 begär motionärerna ett tillkännagivande om att utreda frågan om värdesäkring av dagersättningen till asylsökande. Motionärerna påpekar att dagersättningen inte har ändrats . m.fl. (v) begär i motion Sf336 yrkande 1 ett tillkännagivande om att svenskundervisningen skall starta och att den inte avbryts förrän ärendet är prövat i samtliga instanser. I motion Sf412 av () begärs ett tillkännagivande om dokumentslöshet och förfalskade identifikationshandlingar hos asylsökande. Personer som inte medverkar till att fastställa sin identitet bör inte få samma förmåner som andra asylsökande. skall enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) i lämplig omfattning erbjuda asylsökande sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. Deltagande i verksamheten är obligatoriskt. För asylsökande som fyllt och som utan giltigt skäl vägrar att delta i den organiserade verksamheten skall dagersättningen sättas ned helt eller delvis. Statskontoret har i rapporten styrning av (2004:20) påtalat (s. 33) att det är för många som befinner sig i mottagningssystemet med långa väntetider, att det är en obalans mellan högt ställda mål för verksamheten och faktiska resurser för att nå dessa mål samt att rutinerna för samarbetet med kommunerna brister. Statskontoret konstaterade att det här är problem som - med undantag för bristande rutiner för samarbetet med kommunerna - inte kan lösa på egen hand. I fråga om den organiserade verksamheten konstaterades (s. 35-36) att problemen med att många inte deltar i verksamheten och att den verksamhet som bedrivs har låg ambitionsnivå har funnits och att flera utredningar har pekat på detta. Enligt Statskontoret var det svårt att vara kritisk mot omfattningen av den organiserade verksamheten trots att den har uppenbara brister. För per dag och person (mer om barn och äldre borträknas) kan man troligen inte göra så mycket mer än vad som faktiskt görs. Utskottet ansåg i betänkande 2004/05:SfU10 att Statskontorets rapport hade visat på förhållanden som inte var tillfredsställande. Emellertid hade regeringen i regleringsbrevet avseende infört ett återrapporteringskrav som innebar att verket skulle redovisa en sammanfattande analys och bedömning av vidtagna åtgärder i syfte att uppnå målet för den organiserade verksamheten. Med hänsyn härtill fanns det enligt utskottet inte anledning för att då vidta någon åtgärd och behandlade motionsyrkanden avstyrktes därmed. Av årsredovisning framgår att verket genomfört två mätningar av deltagandet i den organiserade verksamheten. Resultaten visar att respektive av de sökande deltagit i en eller flera aktiviteter . Enligt är ambitionen att andelen sysselsatta skall öka till . De från fastställda målen för den organiserade verksamheten innebär bl.a. att de sökande som inte erhållit beslut från skall erbjudas svenskundervisning minst och att undervisningen skall utvidgas till från . För sökanden som har fått ett avvisningsbeslut skall återvändanderelaterade sysselsättning erbjudas minst och fr.o.m. minst . För att uppnå målen har verket gjort en rikstäckande upphandling av sysselsättning för asylsökande. Upphandlingen innebär bl.a. att alla erbjuds undervisning enligt kursplanen för svenska för invandrare och att den återvändanderelaterade utbildningen utvecklats och kommer att vara likvärdig över hela landet. Den återvändanderelaterade utbildningen erbjuder förutom engelska och datakunskap, även undervisning i demokrati- och samhällsfrågor ur ett globalt perspektiv, miljö- och hälsofrågor samt barn- och familjekunskap. Utskottet anser visserligen att det är problematiskt att så få deltar i den organiserade verksamheten men förutser att påbörjade arbete med att förbättra verksamheten kommer att resultera i att andelen deltagande asylsökande ökar och att verksamheten får ett väsentligt förbättrat innehåll. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Sf312 yrkande 5. Utskottet delar inte uppfattningen att svenskundervisning skall erbjudas den som väntar på att lämna landet eftersom nyttan därav kan ifrågasättas. Enligt utskottets mening torde den enskilde ha större nytta av t.ex. engelska, datakunskap och samhällskunskap som erbjuds inom ramen för den återvändanderelaterade sysselsättningen. Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf336 yrkande 1. De personer som inte har egna inkomster eller tillgångar får enligt LMA och den därtill hörande förordningen (1994:361) dagersättning för att täcka mat, kläder och andra utgifter. En ensamstående vuxen får per dag medan en sammanboende får per dag. För barn utges per barn och dag. För familjer med fler än två barn lämnas hel dagersättning endast för de två äldsta. För de yngre barnen lämnas halv ersättning. Om den asylsökande i anslutning till ankomsten inkvarteras vid ett mottagningscenter där bl.a. mat och logi ingår, lämnas en lägre ersättning. Regeringen fastställer nivån på ersättningen. I utredningsbetänkandet EG-rätten och mottagandet av asylsökande (SOU 2003:89) framhålls (s. 139-140) att det inte finns några undersökningar som närmare studerat i vilken utsträckning de lämnade förmånerna täcker de asylsökandes behov. De flesta av de företrädare för som utredningen varit i kontakt med menar att förmånerna täcker de asylsökandes behov. Några av dem och vissa företrädare för frivilligorganisationer menar dock att dagersättningen är väl låg. De jämför med det kommunala försörjningsstödet enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) som, utan att vara direkt jämförbart, är högre. I betänkande 2004/05:SfU10, vari ett yrkande om värdesäkring av dagersättningen avstyrktes, ansåg utskottet att även om asylsökande mer sällan har lika stora ekonomiska åtaganden eller förpliktelser som dem som är bosatta här måste dagersättningen vara tillräckligt stor för att ge en rimlig levnadsstandard. Enligt utskottet är detta särskilt viktigt när det gäller barnfamiljer eftersom asylsökande barns behov likaväl som andra barns behov måste tillgodoses på ett bra sätt. En lägre ekonomisk standard är måhända motiverad om tiden i mottagningssystemet är kort. Så är emellertid sällan fallet. Utskottet, som konstaterade att den genomsnittliga tiden i mottagandesystemet var , ansåg att det var mycket angeläget att vistelsetiderna i mottagningssystemet minskar. Emellertid hade och tilldelats ökade resurser för att minska ärendebalanserna. Eftersom förutsättningarna för att minska vistelsetiderna i mottagandesystemet därmed hade förbättrats var utskottet inte berett att föreslå att skulle vidta någon åtgärd i frågan om dagersättningens storlek. Utskottet konstaterar att någon minskning av vistelsetiderna i mottagandesystemet inte har skett. Tvärtom har den genomsnittliga vistelsetiden ökat ytterligare och uppgick . En av förklaringarna till att vistelsetiden ökar är att merparten av de asylsökande saknar eller väljer att inte visa upp handlingar som styrker identiteten. Dessutom blir många kvar i mottagandesystemet , trots att de fått avslag på sin asylansökan eftersom hemländerna är ovilliga att återta sina medborgare om de saknar giltiga resedokument. Som en följd av beslut om en tillfällig ordning med ny prövning av vissa avlägsnandebeslut kommer fler människor än tidigare beräknat att befinna sig i mottagandesystemet. Av det skälet har särskilda medel tillförts utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar . ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) föreslås att ytterligare resurser tillförs utgiftsområdet . Även om extra resurser tillförts och kommer att tillföras utgiftsområdet för att möta det behov som uppstår till följd av beslut har förutsättningarna för att minska vistelsetiderna i mottagningssystemet knappast förbättrats. Utskottet beklagar detta men förutsätter att ökar sina ansträngningar att få ned vistelsetiderna i mottagandesystemet och att regeringen vid behov tillför utgiftsområdet ytterligare resurser. Däremot anser utskottet att det inte är aktuellt för att nu ta initiativ till en höjning av dagersättningen. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf312 yrkande 12. Som nämnts skall dagersättningen sättas ned, helt eller delvis, för den som inte deltar i den organiserade verksamheten. Detsamma gäller för den som inte medverkar till att klarlägga sin identitet, som håller sig undan så att asylutredningen försvåras eller som utan giltigt skäl vägrar att medverka till åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning eller utvisning skall kunna verkställas. Eftersom dagersättningen i vissa fall får sättas ned helt eller delvis anser utskottet att motion Sf412 redan är tillgodosedd och den avstyrks därför. Också frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet togs upp i Statskontorets rapport (s. 41). Enligt Statskontoret har i egenskap av förvaltningsmyndighet inte något tillsynsansvar för migrationsprocessen - vare sig för den egna verksamheten eller för andra myndigheters åtgärder inom migrationsprocessen. Statskontoret ansåg att behovet av tillsyn kanske är mest framträdande inom mottagningsverksamheten inom vars ram bedrivs en verksamhet som i vissa delar liknar verksamhet i en kommun. Utskottet konstaterade i betänkande 2004/05:SfU10 att frågan om tillsyn hade uppmärksammats genom Statskontorets rapport och ansåg att det i första hand fick ankomma på regeringen att överväga om åtgärder var erforderliga. Därmed avstyrktes en motion i frågan. Utskottet vill tillägga att Statskontoret i sin rapport framhöll att ur en mer principiell synvinkel borde ett tillsynsansvar ligga på en myndighet som inte har eget ansvar inom migrationsområdet, t.ex. för mottagningsverksamheten, men att det skulle kunna övervägas att får ett särskilt tillsynsansvar inom sitt verksamhetsområde. fick en ny organisation. Syftet med förändringen är bl.a. att få en rakare och tydligare styrning av verksamheten. Ett nytt verksamhetsområde, Mottagningsplanering och tillsyn, inrättades. Till verksamhetsområdet hör bl.a. planering av mottagningskapaciteten, ansvar för bostäder för asylsökande och för att det finns en organiserad verksamhet för de sökande samt tillsyn och uppföljning av boende och organiserad verksamhet. Mot bakgrund av de förändringar som skett i organisation anser utskottet att motion Sf312 yrkande 7 får anses åtminstone delvis tillgodosedd och den avstyrks därmed. I motion A247 yrkande 4 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att utnyttja nedläggningshotade anläggningar. Eftersom det är svårt att hitta ett arbete i bör asylsökande som bor där hänvisas till boende utanför . På så sätt slipper man lägga ned dessa anläggningar. m.fl. (v) begär i motion Sf312 yrkande 10 ett tillkännagivande om åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet. Motionärerna framhåller att det är stora problem med trångboddhet i Migrationsverkets anläggningsboende. Regeringen bör därför tydliggöra ansvar så att även barn till asylsökande skall slippa trångboddhet. m.fl. (v) begär i motion Bo274 yrkande 5 ett tillkännagivande om en översyn av minimigränser för standard och utrymme i anläggningsboende. Asylsökande bör erbjudas boende med möjlighet till integritet och en privat sfär. I samma motion yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att bostadsbidraget till de asylsökande som väljer eget boende återinförs. I motion Sf376 av () begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall vidta åtgärder som innebär att hänsyn tas till asylsökande homosexuellas, bisexuellas och transpersoners (HBT-personer) integritet och behov av skydd vad gäller boendet eftersom de riskerar att utsättas för hatbrott. Det är inte acceptabelt att den som flytt från förföljelse i hemlandet på grund av sin sexuella läggning, och inom ramen för boende utsätts för samma sak, får svårt att byta boende. Personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får välja om de vill bo hos t.ex. släkt och vänner eller i någon av . De flesta anläggningarna består av vanliga lägenheter, där de asylsökande själva sköter sitt hushåll. För asylsökande som saknar medel och bor i en av är bostaden kostnadsfri. Den som väljer att ordna bostad på egen hand kunde fram till få bostadsersättning med för ensamstående och för en familj. gäller att bostadsersättning endast utges i särskilda fall. Skälet till att rätten till bostadsersättning i princip har slopats är de nackdelar som möjligheten för de asylsökande att själva ordna sitt boende är förknippade med, t.ex. att de utnyttjas på bostadsmarknaden och att eget boende kan leda till trångboddhet som framför allt är negativt för barnen. I sitt av godkända betänkande 2004/05:SfU7 ansåg utskottet i likhet med regeringen att staten inte genom bostadsersättningen borde fortsätta att stimulera boendeförhållanden som åtminstone i vissa fall kan vara om inte direkt skadliga så i vart fall mindre lämpliga för de barn som berörs. Utskottet ställde sig därför bakom regeringens förslag att slopa bostadsersättningen, dock med den ändringen att ersättning även fortsättningsvis skall kunna utges i särskilda fall. Enligt förordning 1994:361 får sådan ersättning numera utges till den som har beviljats arbetstillstånd eller undantag från skyldigheten att inneha arbetstillstånd, har fått eller erbjudits en anställning och för att kunna påbörja anställningen måste flytta till en ort där saknar möjlighet att erbjuda anläggningsboende. Utskottet anser alltjämt att bostadsersättningen med dess förutvarande utformning hade flera oönskade effekter och finner därför inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande. Därmed avstyrker utskottet motion Bo274 yrkande 6. Utskottet har erfarit att vissa frågor om boendet för asylsökande bereds inom . Det gäller dels hur boendet skall kunna styras i riktning mot anläggningsboende eller av anvisat boende, dels hur mottagandesystemet, särskilt när det gäller tillgången till anläggningsboende, skall kunna vara tillräckligt flexibelt för att bl.a. kunna möta snabba förändringar i antalet asylsökande. Utskottet förutsätter att frågor om trångboddhet och minimigränser för standard m.m. i anläggningsboende kommer att övervägas i det sammanhanget. Därmed avstyrks motionerna Sf312 yrkande 10 och Bo274 yrkande 5. När det gäller frågan om byte av boende för asylsökande HBT-personer anser utskottet att det är en fråga som det ankommer på att hantera. Utskottet avstyrker därmed motion Sf376. Som framhålls i regeringens skrivelse har antalet personer som söker asyl i minskat avsevärt . Färre asylsökande minskar givetvis behov av anläggningsboende och en avveckling av mottagningsplatser har därför skett . Av budgetpropositionen framgår att regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att uppgå till 16 000, vilket kan jämföras med de drygt 23 000 som sökte asyl i . Resultatet av beslut om en tillfällig ordning med ny prövning av vissa avlägsnandebeslut kan leda till att antalet nedläggningar minskar genom att behovet av mottagningsplatser ökar. Frågan om eventuellt behov av ytterligare nedläggningar bör dock i första hand bedömas av . Utskottet avstyrker därmed motion A247 yrkande 4. Asylsökande och rätten till arbete m.m. m.fl. (m) begär i motion Sf331 yrkande 2 beslut om att den som har fått avslag på sin asylansökan skall kunna ansöka om tillfälligt uppehållstillstånd för arbete utan att behöva åka tillbaka till hemlandet och där göra ansökan. I motion So429 yrkande 11 av () begärs ett tillkännagivande om att nyanlända asylsökande tydligt bör informeras om gällande rätt i , särskilt vad avser barns mänskliga rättigheter. m.fl. (fp) begär i motion Sf364 yrkande 14 ett tillkännagivande om behovet av en ny politik för mottagande av asylsökande och att regeringen skall presentera ett lagförslag om hur mottagandet av asylsökande skall förbättras. Motionärerna framhåller att tiden i mottagandesystemet måste kortas, att alla asylsökande vars ärende kräver en grundligare utredning skall ha rätt att börja arbeta och att asylsökande som hittar ett arbete skall ha rätt att bosätta sig var han/hon vill. I motion A247 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att bevilja asylsökande som fått avslag men som har ett arbete uppehållstillstånd. bör permanent uppehållstillstånd beviljas. I motion Sf231 av () begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om hotande demografiska kris. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att arbetstillstånd och uppehållstillstånd skall beviljas alla asylsökande som har skaffat sig ett varaktigt betalt arbete. I motion Sf227 av () begärs förslag till ett tillfälligt regelverk som ger människor från länder utanför EU som bor i och har arbete här en möjlighet att stanna i landet till dess att den parlamentariska utredningen om arbetskraftsinvandring arbetat färdigt. Asylsökande som fått avslag på sin ansökan och finns i skall enligt motionären kunna söka och få arbetstillstånd eller uppehållstillstånd. m.fl. (kd) begär i motion Sf389 yrkande 10 ett tillkännagivande om betydelsen av snabb tillgång till arbetsmarknaden samt att undanröja hinder för asylsökande att arbeta. Tidig kontakt med arbetslivet är avgörande för chanserna att få ett arbete. Därför måste möjligheten för asylsökande att få arbetstillstånd förenklas och handläggningstiden kortas. Även den som får avslag på sin asylansökan men inte kan avvisas eller utvisas bör kunna arbeta. I motion Sf275 av () begärs i yrkande 1 förslag om att personer som fått ett avvisningsbeslut ges möjlighet till fortsatt arbete i de fall avvisning inte kan ske. I samma motion yrkande 2 begärs förslag om att personer som fått ett avvisningsbeslut men överklagat detta ges möjlighet att fortsätta arbeta på samma undantagstillstånd som tidigare, utan krav på förnyad ansökan. I motion Sf229 av () begärs förslag om ändring i regelverket angående asylsökande. Den som fått arbete i skall trots avslag på asylansökan kunna söka uppehållstillstånd här och ansökan skall behandlas positivt. m.fl. (v) begär i motion Sf312 yrkande 6 ett tillkännagivande om att när möjligheten att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd utvidgas till att omfatta personer som fått ett avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas bör i högre utsträckning använda sig av denna möjlighet. m.fl. (c) begär i motion Sf333 yrkande 12 ett tillkännagivande om att asylsökande som skall avvisas skall ha rätt att arbeta och studera fram till avvisningsdatum. m.fl. (c) begär i motion Sf334 yrkande 7 ett tillkännagivande om att satsa på breda informationsinsatser till asylsökande om var i möjligheterna till bostad och arbete är goda. På så sätt skulle ett passivt bidragsberoende kunna undvikas. När det först gäller behovet av en ny politik för mottagande av asylsökande noterar utskottet att den särskilda utredaren i utredningsbetänkandet SOU 2003:89 sammanfattningsvis har konstaterat att det svenska mottagandet rent faktiskt förefaller att väl uppfylla de krav som uppställs i rådets direktiv /9/EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna men att mottagandevillkoren i vissa avseenden bör författningsregleras. Utredaren har därför föreslagit att gällande praxis lagfästs, t.ex. vad gäller tillgång till hälso- och sjukvård samt tillgång till information för asylsökande. Utredningen har däremot inte haft i uppdrag att lämna förslag som tar sikte på förutsättningarna för asylsökande att arbeta. Som framgår av regeringens skrivelse har ett lagförslag om asylsökandes tillgång till hälso- och sjukvård tagits fram inom . Förslaget har därefter remissbehandlats. har begärt att regeringen tillsätter en utredare för att utvärdera och föreslå förändringar i LMA eftersom stora delar av det som tidigare legat inom verkets uppdrag ligger på andra huvudmän. Utskottet har erfarit att regeringen avser att tillsätta en utredning i syfte att se över både uppdraget för och . Enligt 5 kap. 4 § NUtlF är asylsökande undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd om bedömer att beslut i ärendet inte kommer att fattas från ansökan. Undantaget gäller fram till dess att ett lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. gäller dessutom att om ett beslut om avvisning eller utvisning inte bedöms kunna verkställas med tvång på grund av förhållandena i mottagarlandet gäller undantaget fram till dess att utlänningen lämnar landet. Genom ändringen från om rätt till fortsatt undantag i vissa fall från kravet på arbetstillstånd till dess personen i fråga lämnar landet anser utskottet att flera av motionsyrkandena är tillgodosedda. Det gäller motionerna Sf389 yrkande 10 i denna del, Sf275 yrkandena 1 och 2, Sf312 yrkande 6 och Sf333 yrkande 12, som därför avstyrks. Motion Sf364 yrkande 14 får anses åtminstone delvis tillgodosedd med vad utskottet anfört ovan. Motionsyrkandet avstyrks därför. När det gäller frågan om att ge den som fått avslag på sin asylansökan men som har ett arbete möjlighet att söka uppehållstillstånd och arbetstillstånd utan att behöva återvända till hemlandet har utskottet tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden, se betänkande 2004/05:SfU10. Utskottet framhöll bl.a. att det är viktigt att skilja på uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov och uppehållstillstånd av arbetsmarknads- eller anknytningsskäl.