bet · GT01MJU12 · 2006-03-16 00:00:00 — måste vi börja använda den kunskap som redan finns. Grunden i att få det teknikskifte vi vill ha ligger helt i att se miljöfrågorna som en tillväxtfaktor och inte som en kostnad för samhället. Miljöarbetet är långsiktigt en god ekonomisk investering , en investering som ger både nya företag, nya jobb och bidrar till att öka konkurrenskraft i den allt tuffare globala konkurrensen. Detta bör ges regeringen till känna. Storstadens miljöproblem, punkt 4 (kd, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om storstadens miljöproblem. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ532 yrkande 15. Storstädernas miljöproblem växer och mer omfattande insatser måste genomföras om vi skall kunna erbjuda en bra livsmiljö även för dem som bor i större städer. Det är viktigt att inse att varje storstad måste hitta sina lösningar på sina miljöproblem, eftersom miljön i staden styrs av så många olika faktorer, allt från trafikplanering till renhållning, och då utformningen av dessa faktorer skiljer sig markant mellan städerna. En bra stadsmiljö kräver noggrant genomtänkta planer, program och ett starkt medborgarinflytande. är det av stor vikt att barnperspektivet införlivas i arbetet med en bra levnadsmiljö i staden. Det kan röra sig om allt från att det skall finnas grönområden för lek till att sätta gränsvärden för skadliga ämnen som kan påverka hälsan. Grönområden även i städer och tätorter är viktiga för såväl den biologiska mångfalden som människors hälsa och välbefinnande. Statligt skydd bör gälla även stadsnära natur, och nya nationalstadsparker bör bildas. Trafiken är det största miljöproblemet i större städer, och dess effekter på människors hälsa leder till fler dödsfall än vad bilolyckor gör. Ekonomiska styrmedel bör användas för en bättre miljö. Kollektivtrafiken är det centrala navet, till vilket gående och cykel som fullvärdiga färdsätt måste ges utrymme. bör det finnas en möjlighet för de kommuner och regioner som så önskar att införa miljöavgifter i trafiken. Avgifterna bör differentieras i förhållande till fordonets miljöbelastning. Beslut om avgifternas utformning och hur intäkterna skall användas måste emellertid bestämmas av respektive kommun alternativt region. Vidare är buller numera ett allmänt förekommande miljöproblem som drabbar alla människor och djur. Det är få områden ute i vårt land som kan erbjuda tystnad, särskilt i de tätbefolkade delarna av landet. Buller är ett växande problem och måste ha en självklar plats i kommunernas miljöarbete. Detta bör ges regeringen till känna. Övergödningseffekter till följd av stormen , punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om övergödningseffekter till följd av stormen . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 30. Det är angeläget att stormen effekter i frågan om risker för övergödning uppmärksammas, även . Stora delar av de skogsområden som har avskogats genom stormen avvattnas i , och . Därför bör särskilt effekterna på följas. Detta bör ges regeringen till känna. Restriktioner för gödselanvändning i vissa fall, punkt 7 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om restriktioner för gödselanvändning i vissa fall. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ394 yrkande 9. har generellt sett en god tillgång på bra dricksvatten. Detta är en omständighet som vi inte delar med större delen av världen, och det är uppenbart att vattenförsörjning kommer att vara en av vår tids viktigaste miljöfrågor. Vi anser att detta måste synas tydligt såväl i internationella arbete som i vårt biståndsarbete. Dessutom har generellt sett en hög grundvattenkvalitet. Trots detta finns det exempel på områden där t.ex. pesticider från jordbruket har återfunnits i grundvatten. Det krävs tydligare regler och skyddsområden för att man skall kunna hindra fortsatt förorening. Varje vattenavrinningsområde bör sålunda tilldelas sitt lokalt anpassade åtgärdsprogram. Det skall t.ex. vara möjligt att införa restriktioner mot användning av natur- och handelsgödsel i vissa områden beroende på hur de lokala förhållandena ser ut. Detta bör ges regeringen till känna. Nationell strategi för miljö och hälsa, punkt 10 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell strategi för miljö och hälsa. Därmed bifaller motion 2005/06:So554 yrkande 6. Kvinnors och mäns påverkan på miljön och påverkan av miljögifter skiljer sig åt. finns stora brister när det gäller tillgång till data kring hur frågor relaterade till miljö och hälsa är uppdelade mellan könen. Barns utsatthet skiljer sig också åt från vuxnas på grund av biologiska skillnader. Viktiga steg på vägen har tagits genom initiativ till en europeisk strategi för miljö och hälsa. Den är framtagen gemensamt av kommissionärerna för miljö, folkhälsa och forskning. I strategin betonas att kommissionen avser att ta ett helhetsgrepp på området miljö och hälsa och att vetenskapliga överväganden skall utgöra en grundpelare i arbetet. Huvudsyftet med strategin är att minska de miljörelaterade sjukdomarna. Strategin har ett tydligt barnperspektiv då särskilt känsliga gruppers exponering av miljöpåverkan är utgångspunkten. Ytterligare ett steg utgörs av den rapport om miljö och hälsa i relation till barn, som presenterade . Där konstateras det att få studier finns av vilka långsiktiga effekter miljön har på hälsan varför studien koncentrerades på den direkta påverkan på barn och unga. Några av de områden som särskilt lyftes fram var inomhus- och utomhusluften då förekomsten av allergi och astma kraftigt ökat bland barn. Buller i inomhusmiljö är också ett stort hälsoproblem. Andra områden som också belystes i rapporten var barns utsatthet för tungmetaller genom föda och strålning. Det är emellertid angeläget att nu tar ett samlat grepp om de olika effekter som är eller kan misstänkas vara en följd av miljöstörningarna. Regeringen bör därför ta fram en nationell strategi för miljö och hälsa. Utgångspunkten skall vara att den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inte skall ge hälsoeffekter eller orsaka skador på miljö och natur. I en sådan nationell strategi är det viktigt att konsekvenserna för kvinnor och män samt barn redovisas särskilt. Detta bör ges regeringen till känna. Socioekonomiska kostnader för kemikalieanvändningen, punkt 11 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om socioekonomiska kostnader för kemikalieanvändningen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ592 yrkande 5. Exponeringen för kemikalier orsakar såväl mänskligt lidande som stora kostnader. Regeringen bör tillsätta en heltäckande utredning av vilka socioekonomiska kostnader som orsakas av kemikalier. I uppdraget bör också ingå att föreslå verktyg för hur dessa kostnader skall betalas av den kemikalieproducerande sektorn. Eftersom samband mellan kemiska ämnen och hälsoeffekter är oerhört svåra att bevisa, är det ont om uppgifter över vilka kostnader kemiskt orsakade hälsoproblem medför. Vissa beräkningar har dock utförts. När det gäller det mänskliga lidandet har forskare vid Kungl. Tekniska högskolan i på uppdrag av Kemikalieinspektionen räknat fram en uppskattning. Man säger att av den totala sjukdomsbördan, inklusive cancer, och en lika stor del av sjukvårdskostnaderna orsakas av kemisk förorening. För del innebär kemikalieexponeringen 2 400 fall av cancer och 23 500 fall av astma, allergi eller överkänslighet. När det härefter gäller kostnaderna torde sjukvårdskostnaderna - med utgångspunkt i Kemikalieinspektionens skattning - uppgå till i . Till denna siffra skall läggas andra ospecificerade socioekonomiska kostnader. har man i miljösammanhang talat om vikten av att tillämpa principen om att förorenaren betalar. Principen är en självklarhet inom en rad områden, utom när det gäller produktion, användning och diffus spridning av kemikalier. är det alltså samhället som står för de kostnader som orsakas av kemikalieindustrins tillverkning och spridning av farliga ämnen. Detta medför dels att samhället drabbas av stora kostnader som egentligen borde bäras av en enskild sektor, dels ett minskat incitament för industrin att utveckla och använda säkrare alternativ. Den internationella och av understödda organisationen (, som är en internationell organisation som arbetar med stöd till länder i avvecklingen av POP, persistent kemisk förorening, i enlighet med ) förespråkar att nationella regeringar inventerar vilka kostnader som orsakas av kemikaliespridningen och utarbetar program för vilka styrmedel som kan inrättas för att kostnaderna skall internaliseras av kemikalieindustrin. Detta bör ges regeringen till känna. Kvicksilverutsläpp m.m., punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvicksilverutsläpp. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ371 yrkandena 1 och 2. Stormen förorsakade stor förödelse i skogar . Stora värden i form av nedblåst skog, söndertrasade el- och telefonledningar och oframkomliga vägar blev det omedelbara resultatet av stormen. har röjnings-, upparbetnings- och lagningsarbete pågått i . börjar konturerna av det nya landskapet att ta form, och man börjar också förstå vilka konsekvenser stormen fått för alla människor som bor i de berörda trakterna. En långsiktig konsekvens av ett långsiktigt negativt slag är att kvicksilver riskerar att läcka ut i sjöar och vattendrag snabbare än om skogen stått kvar. Det beror på att skogen inte längre buffrar det sura nedfallet som kommer från luften. Dessutom innehåller den fallna skogen sura ämnen som kommer ut som en chock i naturen eftersom det är så stora mängder skog som fallit på en gång. har länsstyrelser och kommuner i de berörda länen kalkat sjöar och vattendrag för att få ned kvicksilvernivån. Detta arbete och dessa kostnader riskerar nu att få tas om från början. För att man inte skall riskera hälsoproblem för människor och djur i de stormdrabbade områdena bör samhället fortlöpande kontrollera kvicksilvernivåerna i vattendragen i området och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda liv och hälsa. Man bör också undersöka om kalkningsprogrammen i berörda områden behöver förnyas eller förstärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Antibiotika inom djurhållningen, punkt 13 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om antibiotika inom djurhållningen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ302 yrkande 4. Det mesta av den medicin som konsumeras kommer ut i våra vattendrag, vanligtvis via urinen. Detta är t.ex. fallet av intagen antibiotika. Mediciner är framtagna för att ha biologiska effekter, och de är ibland till och med designade för att inte vara lätt nedbrytbara av hållbarhets- och effektivitetsskäl. Detta innebär att de är mycket persistenta (långlivade) och de fortsätter naturligtvis att ha biologiska effekter långt efter det att de utfört sitt värv i den sjuka människan. går medicinerna genom människan och kommer ut kemiskt oförändrade och kan fortsätta att ha effekt bland andra organismer. kommer de ut som nya föreningar, delvis nedbrutna eller modifierade. En del av dessa metaboliter (nedbrutna delar) har helt andra biologiska egenskaper än "modermolekylen". Eftersom de ofta har lång livslängd tenderar de dessutom att anrikas i naturen. Problemet med drogföroreningar gäller inte bara humant intag av mediciner, fortfarande används antibiotika i vissa fall vid djuruppfödning. Här återförs ofta urinen till jorden, vilket innebär att vår åkerjord får sig en penicillinkur då och då. Det är dessutom en grogrund för uppkomst av antibiotikaresistenta bakterier. Fiskodlingar utgör ett annat problem i sammanhanget eftersom mycket av den antibiotika som ges via fiskfodret sprids direkt i vattnet. bör mot denna bakgrund få i uppdrag att kartlägga vilka antibiotika som används inom djurhållningen med ambitionen att ersätta de mest persistenta typerna med mindre långlivade antibiotika. Detta bör ges regeringen till känna. Alternativ till trifenylfosfat, punkt 14 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alternativ till trifenylfosfat. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ513 yrkande 2. Flamskyddsmedel används i textilier i allmänna lokaler, samt i byggnadsmaterial, men framför allt i elektroniskt material, såsom kretskort i datorer. Många människor blir överkänsliga och får kontaktallergier när de arbetar framför datorskärmar. Vid en allt intensivare användning av elektroniken i alla delar av samhället ökar också riskerna med användningen av flamskyddsmedel. Flamskyddsmedlen stannar dessutom kvar i miljön omkring oss. Trifenylfosfat, som är en mjukgörare och ett flamskyddsmedel, har upptäckts av svenska forskare i nya datorskärmar. Det har visats att uppseendeväckande höga halter av trifenylfosfat fanns i tio olika nya skärmar. Trifenylfosfat är allergiframkallande, och koncentrationen av ämnet var högst efter att datorn slagits på men att det efter motsvarande arbete framför datorskärmen fortfarande fanns tio gånger så mycket högre halter än i bakgrundsnivån. Vid arbete framför datorn andas man in medlet, och det elektriska fältet kring datorn gör att partiklar och kemiska föreningar dras mot ansiktet framför skärmen. Nya flamskyddsmedel bör behandlas enligt försiktighetsprincipen. Trifenylfosfat bör därför ersättas med ett alternativt, oskadligare medel. Detta bör ges regeringen till känna. Definition av avfallsmängd, punkt 16 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om definition av avfallsmängd. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 36. Svenska företag efterfrågar i allt större utsträckning kompletta lösningar för sin avfallshantering, oavsett var i landet man har sin verksamhet förlagd. Dessa möjligheter försvåras för de företag som har verksamheter i kommuner som meddelat föreskrifter om utvidgat ansvar för farligt avfall. I många fall fördyrar detta också arbetet med att hitta rationella och nationella systemlösningar för avfallet. Monopolet på transport av farligt avfall får en del orimliga konsekvenser. Avfallsförordningen är skriven så att folk inte får respekt för den. Varje transport av farligt avfall, inklusive bl.a. transport av enstaka uttjänta lysrör, skall anmälas till tillsynsmyndigheten. Gör man inte detta skall en miljösanktionsavgift på utdömas. Mot denna bakgrund behövs en definition av hur stora avfallsmängder som skall krävas för att transporten skall vara anmälningspliktig. Detta bör ges regeringen till känna. Avfallsförbränningens effekt på miljö och hälsa, punkt 17 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avfallsförbränningens effekt på miljö och hälsa. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ278 yrkande 4. Vid avfallsförbränning ligger svårigheterna med att begränsa dioxinutsläppen i att det är svårt att ha kontroll över vilka fraktioner som förbränns. av hushållens blandade avfall går till förbränning. Dessutom har import av avfall till nästan fyrdubblats. Detta sker trots att självförsörjandeprincipen och närhetsprincipen skall gälla inom EU, vilket innebär att avfall skall bortskaffas så nära källan som möjligt och att varje land skall ha egen kapacitet för detta. Både vid förbränning av hushållsavfall och importerat avfall är det svårt att ha kontroll över vad det är som egentligen går till förbränning. Enda kontrollen är genom tillsyn som utförs genom stickprovskontroller. I - hur fungerar tillsynen? (RiR 2005:4) konstateras bl.a. att inte har tillräckligt med kunskap om avfallsförbränningens effekter på hälsa och miljö då tillräckligt med resurser inte finns för verket att prioritera detta. Vidare påpekas i rapporten att det kunskapsunderlag som finns tillgängligt framför allt har tagits fram av branschen själv där det finns ett tydligt intresse av att tona ned de negativa bitarna såsom miljö- och hälsopåverkan. Mot bakgrund av bör prioritera kunskapsinhämtning vad gäller avfallsförbränningens effekt på miljö och hälsa. Detta bör ges regeringen till känna. Näringslivets engagemang i marksaneringen, punkt 18 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om näringslivets engagemang i marksaneringen. Därmed avslår motion 2005/06:MJ297 yrkande 2. har fattat beslut om att miljökvalitesmålen skall vara uppfyllda inom en generation, vilket innebär . Frågan är då vad man gör när man konstaterar att målen inte nås inom rimlig tid. När det gäller miljökvalitetsmålet för marksanering vore ett sätt att höja takten och ambitionsnivån. Regeringen bör också upprätta en dialog och föra förhandlingar med berörda näringslivssektorer i syfte att öka deras engagemang för marksanering. Inte minst de nya nedslående resultaten som visar att antalet skadade områden är betydligt fler borde föranleda nya initiativ. Petroleumbranschen har tagit ett stort ansvar för sanering av nedlagda bensinstationer. Detta kan tjäna som gott exempel. I många fall finns emellertid inte längre något ansvarigt företag, det har t.ex. upphört att existera, men då borde branschen ta åtminstone ett delansvar. På så sätt borde t.ex. teleindustrin och skogsindustrin ta ett ansvar för skadade områden som deras sektorer har orsakat. Detta bör ges regeringen till känna. Småföretagarnas situation vid avfallsavlämning, punkt 19 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om småföretagarnas situation vid avfallsavlämning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ597. Småföretagare tycker ofta att det är dyrt och krångligt att bli av med sitt avfall, framför allt det farliga avfallet. Det finns skäl att tro att en stor del av småföretagens farliga avfall till slut hamnar på kommunala återvinningscentraler, dumpas i naturen eller släpps ut i avloppsvattnet. När det dumpas på återvinningscentralerna får kommuninnevånarna betala för transport och destruktion. Bland annat i arbetet med att utveckla regler och föreskrifter om insamlingssystem behöver fokus riktas mot småföretagens kvittblivning av det farliga avfallet. Småföretagen skall utan onödigt krångel kunna göra rätt för sig. Vid utformning av regelverket på avfallsområdet måste speciell hänsyn tas till småföretagarna. Ett sätt kan vara att småföretagen ges rätt att göra sig av med sitt avfall på de kommunala återvinningsanläggningarna. Företagen skulle då betraktas som hushåll och betala samma taxa som hushållen, med en fast och en rörlig del. Gränsen för hur mycket avfall de skall få rätt att lämna bör tydligt specificeras och följa samma kriterier som för hushållen. Det är svårt för många småföretag att överblicka reglerna inom avfallsområdet. Ytterligare ett problem är att olika kommuner tolkar reglerna olika. Därför finns ett stort behov av vägledning och information till småföretagen om vilka regler som gäller. Detta bör ges regeringen till känna. Resurshushållningsaspekten som krav vid egenkontroll, punkt 24 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om resurshushållningsaspekten som krav vid egenkontroll. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ590 yrkande 3. Inte bara yrkesmässighet samt miljö- och hälsofarlighet bör avgöra om en verksamhet skall omfattas av krav på egenkontroll. Även resurshushållningsaspekten bör vara skäl till krav på egenkontroll. Förordningen (1998:185) om verksamhetsutövares egenkontroll och 26 kap. 19 § bör därför ändras i enlighet med detta förslag. Ett uppdrag med denna innebörd bör lämnas till . Detta bör ges regeringen till känna. Ökad kretsloppsgrad, punkt 25 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökad kretsloppsgrad. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ439 yrkande 6. Svenskar är världsmästare på återvinning. När det gäller insamling av glas, papper och metall är vi nära det eftersträvansvärda slutna kretsloppet utan negativa bieffekter på miljön. Trots detta ökar den totala mängden avfall från hushållen, och fortfarande bränns stora mängder avfall, som skulle kunna återanvändas eller återvinnas på bättre sätt än bara att bränna det. En del av avfallet som kan betraktas som biobränslen är bra att det bränns, men fortfarande bränns t.ex. matrester som skulle kunna bli till ny matjord. Delar av återvinningssystemen förefaller dock alltjämt vara i sin linda, systemen lider av barnsjukdomar och alltför stort ansvar ligger på konsumenterna. Återvinningsstationerna sköts dåligt. Det är långt till dem, och är man rörelsehindrad eller inte har tillgång till bil är det svårt att delta i återvinningssystemen. Regionalt och lokalt kan man uppmuntra både affärer och konsumenter att välja varor och produkter som genererar små avfallsmängder eller varor som är lätta att återvinna. Regeringen bör låta se över möjligheterna till ökad kretsloppsgrad. Detta bör ges regeringen till känna. Tidsgräns för samrådsprocessen, punkt 26 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tidsgräns för samrådsprocessen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ590 yrkande 2. Den skärpning som genomförts vad gäller samrådsförfarande, s.k. formellt samråd, är positiv. Det finns dock ett kvarstående problem genom att samråden ibland drar ut bl.a. genom att producenterna väntar med att besvara frågor som ställs under samrådet. Därför bör en tidsbegränsning för samrådssvar införas. Detta bör ges regeringen till känna. Materialbolagens ansvar för insamling på landsbygden, punkt 27 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om materialbolagens ansvar för insamling på landsbygden. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ290 yrkande 1. Materialbolagen fullgör inte sina uppgifter fullt ut på landsbygden enligt min mening. Tydligast är detta i inlandet och i norra delen av . Många konsumenter förstår inte varför de skall tvingas betala för sin sophämtning två gånger. Det är nämligen vad materialbolagen tvingar dem att göra när de inte gör sitt arbete. Påslagen för att finansiera återvinningen av förpackningar kan man inte välja bort. I de delar av landet som materialbolagen struntar i tvingas därför konsumenterna att slänga dessa förpackningar i soporna. I takt med att kommunerna utvecklar morötter i sina renhållningstaxor som ofta är knutna till volymer i någon form så blir det en mycket påtaglig dubbel avgift. Ilskan vänder sig då ofta mot fel organisation.