bet · GT01UbU13 · 2006-04-20 00:00:00 — Eftersom individuella program skall anpassas efter den enskilde elevens behov och förutsättningar, krävs att elevens hemkommun och den fristående huvudmannen gör en överenskommelse om det bidrag som skall utgå i varje enskilt fall, för att den fristående skolan skall vara skyldig att ta emot en elev på ett individuellt program. Bidraget skall bestämmas så att hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens samtliga behov. För de ungdomar som önskar läsa ett individuellt program utanför hemkommunen eller ett eventuellt samverksansområde, torde en förutsättning för att huvudmannen för den aktuella utbildningen skall ta emot en elev vara att huvudmannen kommer överens med hemkommunen om ersättningen. På motsvarande sätt kommer den ersättning som skall utgå för kostnaderna för individuella program hos en fristående huvudman i det aktuella förslaget att behöva fastställas genom en överenskommelse mellan den fristående huvudmannen och elevens hemkommun. Även i detta avseende jämställs således villkoren för fristående och offentliga huvudmän. För det fall en fristående skola anser sig kunna ta emot en elev på individuellt program trots att överenskommelse om bidrag inte träffats med kommunen, måste skolan tillse att eleven ges det stöd som är nödvändigt för elevens individuella program. Att fristående huvudmän får anordna individuella program påverkar inte hemkommunens skyldighet att erbjuda sådan utbildning. Särskilda bestämmelser om urvalsregler i fall då antalet sökande överstiger antalet utbildningsplatser är svåra att tillämpa när det gäller placering av elever på individuella program, vars antagning per definition måste ske efter en individuell prövning av varje elevs utbildningsbehov. Det är därför svårt att hävda att eleverna på en fristående skolas individuella program t.ex. skall tas in i "turordning" efter anmälningsdatum eller liknande utan elevens behov måste få avgöra. Antagningsmöjligheterna är också beroende av att elevens hemkommun kommer överens med den fristående skolan om bidragsbeloppet för eleven. Utskottets bedömning är därför att det inte finns behov av att reglera urvalsförfarandet till fristående skolors individuella program. Utskottet anser vidare att det inte finns någon risk för att fristående skolor med individuellt program skulle tendera att bli små, resursfattiga skolor. Skälen till detta är flera. De fristående skolor som genom det aktuella förslaget ges rätt att anordna individuellt program är skolor som av förklarats berättigas till bidrag, och som därmed uppfyller samtliga krav för bidragsberättigande. I den bedömningen ingår att se om skolans budget bygger på en realistisk elevprognos. genomför också tillsyn av att villkoren uppfylls efter det att skolan startat sin verksamhet. Noggrann bedömning görs då av bl.a. skolans ekonomi i förhållande till antalet elever. Dessa granskningar omfattar alla fristående skolor, dvs. även dem som tar emot elever på individuellt program. En fristående skola skall, enligt det aktuella förslaget, heller inte vara skyldig att ta emot en elev på individuellt program om inte en överenskommelse om bidragsbeloppets storlek för eleven finns med hemkommunen. Utskottet förutsätter dock att elevens eget önskemål, behov och möjligheter att få tillgång till den för eleven bästa utbildningen sätts i centrum från parternas sida, så att en överenskommelse om bidrag kommer till stånd. I förhållande till lagrådsremissen har det i det nya stycket i 8 § tillfogats två nya meningar av innebörd att elevens utbildning skall bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbildningen. Skälet till ändringen är en av beslutad ändring för motsvarande utbildningar inom det offentliga skolväsendet. I förhållande till det till Lagrådet remitterade lagförslaget har det i det nya stycket i 8 a § tillfogats en mening om att det vid bestämmande av bidragets storlek skall tas hänsyn till skolans åtagande och elevens behov. På så sätt förtydligas hur bidraget skall beräknas. Lagrådets synpunkt angående att klargöra vad som skall gälla om kommunen och den fristående skolan inte kommer överens om bidraget, men skolan ändå avser att ta emot en elev på individuellt program, anser utskottet omhändertagen genom författningskommentaren till 8 a §, i kombination med föreslagen lagtext i 8 § respektive 8 a §. Något ytterligare tydliggörande bedöms det inte finnas behov av. Lagstiftningsförslaget har enligt , och enligt utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag inga ekonomiska konsekvenser. Utskottet finner inte skäl att frångå denna bedömning. Bestämmelsen anger att en fristående skola som i enlighet med 8 § första stycket förklarats berättigad till bidrag får anordna individuellt program. Eftersom individuella program skall anpassas efter den enskilda eleven krävs en överenskommelse om bidragets storlek mellan elevens hemkommun och den fristående skolan i varje enskilt fall. Skyldighet för den fristående skolan att ta emot en elev på ett individuellt program finns endast om kommunen och den fristående skolan kommer överens om det bidrag som kommunen skall betala till skolan för eleven. De två sista meningarna i det nya stycket är likalydande med de förändringar som fr.o.m. gäller för motsvarande utbildningar inom det offentliga skolväsendet enligt 5 kap. skollagen. Eleven har således som regel en rätt till heltidsstudier. Ett nytt fjärde stycke införs, vari anges att elevens hemkommun skall betala det belopp som överenskommits med skolan. Någon särskild bestämmelse om ersättning till elever med omfattande behov av särskilt stöd, som motsvarar 9 kap. 8 a § andra och tredje styckena, behövs inte eftersom elevens hemkommun och huvudmannen för den fristående skolan måste ingå en överenskommelse där elevens samtliga behov beaktas. Om den fristående huvudmannen och kommunen inte kommer överens om bidragsbeloppets storlek är skolan inte skyldig att ta emot eleven. Skolan skall dock alltid ha rätt att ta emot en elev på det sökta individuella programmet, även om skolan och kommunen inte kommer överens om bidragets storlek. För det fall skolan tar emot en elev utan att överenskommelse om bidragets storlek träffats bör skolan ge eleven det stöd som är nödvändigt för elevens individuella program. Träffas inte en överenskommelse om bidragets storlek är hemkommunen däremot alltid skyldig att sörja för att eleven kan fullgöra sina gymnasiestudier i den kommunala skolan. Det förutsätts att elevens eget önskemål samt behov och möjligheter att få tillgång till den för eleven bästa utbildningen sätts i centrum, så att en överenskommelse om bidrag kommer till stånd. Lagen föreslås träda i kraft per . Detta medför att rätten att kunna anordna individuella program för fristående gymnasieskolor som förklarats bidragsberättigade av , finns först fr.o.m. denna dag. Det innebär att elever kommer att kunna studera vid individuella program på fristående gymnasieskolor, fr.o.m. . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om ökade dispensmöjligheter för lägsta elevantal, vuxenutbildning vid fristående skolor, behörighetskrav för lärare, utbildningstolkning samt skolskjuts. Jämför reservationerna 21 (m, fp, kd, c), 22 (m, fp, kd, c), 23 (m, fp, kd, c), 24 (m, fp, kd, c) och 25 (m, fp, kd, c) samt särskilt yttrande 6 (v). föreslår i motion 2005/06:Ub342 yrkande 13 att kravet på att en fristående skola måste ha minst 20 elever skall tas bort eftersom detta i onödan gör det svårt för glesbygdsskolor att starta. menar i motion 2005/06:Ub532 yrkande 5 att möjligheten till dispens från kravet på ett elevantal om minst 20 elever för att få tillstånd att driva fristående skola bör öka. , föreslår att friskolor får rätt att anordna vuxenutbildning. menar i motion 2005/06:Ub342 yrkande 20 att vuxenutbildningen liksom andra utbildningsformer skulle gynnas av etableringsfrihet. och anser i motion 2005/06:Ub383 yrkande 9 respektive 2005/06:Ub532 yrkande 14 att det inom vuxenutbildningen skall finnas samma möjligheter att inrätta fristående enheter som för och gymnasieskolan. framhåller i motion 2005/06:Ub426 yrkande 40 att det inte skall vara kommunen som väljer vuxenutbildning åt eleven, utan eleven bör kunna välja själv. I motion 2005/06:Ub345 yrkande 11 menar att samma behörighetskrav som gäller för lärare i kommunala skolor skall gälla också för fristående skolor och undervisning som sker på entreprenad. anser i motion 2005/06:Ub532 yrkande 10 att de fristående skolorna måste ta ett större ansvar för att anställa behörig personal och erbjuda vidareutbildning för anställd personal. föreslår i motion 2005/06:Ub426 yrkande 38 att friskolorna bör få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för hörselskadade elever. Motionärerna pekar på att en sådan möjlighet finns för folkhögskolor, universitet och högskolor. och föreslår i motion 2005/06:Ub342 yrkande 7 respektive 2005/06:Ub532 yrkande 12 att reglerna för skolskjuts till fristående skolor ändras. Motionärerna menar att kommunerna bör bekosta skolskjuts till fristående skolor för elever som ändå har rätt till skolskjuts till närmaste kommunala skola, så länge det inte innebär någon merkostnad för kommunen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. När det gäller yrkandena om lägsta elevantal vid fristående skolor hänvisar utskottet - liksom i betänkande 2004/05:UbU8 - till beredningsarbetet med en ny skollag. Utskottet avstyrkte yrkanden om fristående skolor inom vuxenutbildningen senast i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet anförde att en ordning som innebär att fristående utbildningsanordnare skulle ges rätt av att få bidrag från elevernas hemkommuner skulle innebära att kommunerna fråntogs inflytande över verksamhetens omfattning och inriktning. Utskottet har samma uppfattning nu och kan således inte ställa sig bakom yrkandena. Utskottet delar uppfattningen att det är av stor vikt att behörig personal arbetar i alla skolor - såväl kommunala som fristående - och att skolhuvudmännen erbjuder sin personal vidareutbildning i största möjliga utsträckning. Genom riksdagsbeslut (prop. 2001/02:35, bet. 2001/02:UbU7) ändrades skollagen (1985:1100) så att samma behörighetsregler infördes för lärare i fristående skolor - som startat efter - som för skolväsendet i övrigt. infördes ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om undantag för vissa fristående skolor (t.ex. för att möjliggöra för waldorfskolorna att upprätthålla sin pedagogiska profil). När det gäller undervisning som sker på entreprenad regleras lärarbehörigheten i lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan. Enligt lagen får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne skall bedriva viss undervisning inom gymnasieskolan. Avtalet får endast avse undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil (1 §). För sådan undervisning gäller inte skollagens krav på att använda t.ex. lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. I stället gäller att lärare som har kompetens för den undervisning de skall bedriva (4 §). I betänkandet Skola & Samhälle (SOU 2006:1) lämnas förslag vad gäller lärares behörighet och utskottet anser att beredningen av betänkandet bör avvaktas. När det gäller yrkandet om utbildningstolkning för hörselskadade elever vill utskottet hänvisa till den särskilda utredare som skall göra en översyn av teckenspråkets ställning och bl.a. kartlägga förutsättningarna för likvärdig utbildning på teckenspråk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade barn, ungdomar och vuxna (dir. 2003:169, 2005:40 och 2005:100). Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Utskottet behandlade liknande yrkanden om skolskjuts i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet föreslog att yrkandena skulle avslås som man framhöll att ingenting hindrar en kommun från att erbjuda kostnadsfri skolskjuts till en elev om kommunen finner det skäligt och erbjudandet inte medför merkostnader för kommunen. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lika villkor för fristående och kommunala skolor, punkt 1 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 1, 2005/06:Ub343 yrkande 46, 2005/06:Ub344 yrkande 52 och 2005/06:Ub426 yrkande 37. Friskolor fyller en viktig funktion som komplement och konkurrenter till det kommunala skolväsendet. För att kunna ta till vara den positiva drivkraft som fristående skolor och elevers möjlighet att välja skola utgör, är det grundläggande att alla skolor oavsett huvudman verkar under likvärdiga villkor. Kommunen skall varken gynna sina egna skolor eller friskolor, utan likvärdiga villkor skall råda både vad gäller rättigheter och skyldigheter. Friheten för fristående skolor, punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub342 yrkande 17. har lämnat ett antal förslag riktade mot fristående skolors frihet. vill t.ex. göra det möjligt att stänga skolor utan fastslagen anledning och lagakraftvunnet beslut "när man finner lämpligt". Vidare föreslås att den som driver skolor i koncernform skall särbehandlas och tvingas betala avgift vid ansökningar om godkännande. De juridiska formerna för vem som får bedriva skola föreslås också begränsas och det skall ställas högre krav på rektorer för fristående skolor än för kommunala. Vi menar att dessa förslag är oacceptabla då de syftar till att begränsa de fristående skolornas frihet. Vi moderater vill betona att fokus skall läggas på skolors kvalitet och kunskapsförmedling, inte på huvudmannaskap eller driftsform. Alla skolor är lika viktiga. Även i det nya förslaget till skollag görs stora ingrepp i de fristående skolornas nuvarande frihet. Avsikten var att minska detaljregleringen inom skolans område, men innebär i stället att regleringen ökar för de fristående skolorna. Det är riskabelt att på så sätt tvinga fristående skolor att följa exakt samma regelverk som det offentliga skolväsendet eftersom själva idén med fristående skolor är att erbjuda alternativ och bidra till mångfalden i skolsystemet. Ekonomiska villkor för fristående skolor, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 2 och 2005/06:Ub555 yrkande 20. Vi ser den ökade konkurrensen mellan fristående skolor och kommunala gymnasieskolor som något positivt. En utredning från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har konstaterat att de fristående skolornas närvaro i en kommun även har positiva effekter på de kommunala skolornas kvalitet. Detta har sedermera styrkts i annan forskning. Vi ser därför fram emot en utveckling mot fler fristående skolor. Av särskild vikt är dock att lösa de ekonomiska ersättningsfrågorna mellan kommunerna och de fristående gymnasieskolorna. Missnöjet gror med det ersättningssystem som finns . Ersättningssystemets utformning är av central betydelse för de fristående skolornas möjlighet att bedriva sin verksamhet. Friskolereformen innebar att de finansiella förutsättningarna för de fristående skolorna blev avsevärt mycket bättre än tidigare och därmed mer likvärdiga. Bidraget per elev är helt avgörande för huruvida en fristående skola har finansiella förutsättningar att bedriva någon verksamhet över huvud taget. Därför kan bidragsnivån användas av kommunerna för att antingen underlätta eller helt slå undan benen för redan etablerad verksamhet. Det kan också användas som ett sätt att antingen uppmuntra friskoleetableringar eller omöjliggöra alternativ i den egna kommunen. Betydelsen av fristående förskolor och skolor, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 35, 2005/06:Ub532 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:Ub474. Fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet. De bidrar till att skapa en mångfald som ökar möjligheten för varje elev att hitta en skola som passar just honom eller henne. Rätten att välja skola är en demokratisk självklarhet i ett pluralistiskt samhälle. De fristående skolorna medverkar ofta till att stärka den pedagogiska förnyelsen och utvecklingen inom svenskt skolväsende. Fristående skolor utgör ett viktigt inslag i den öppenhet och valfrihet som skall känneteckna skolväsendet. De är en viktig del i samhället där människor på många olika sätt visar att de vill ta större ansvar, ha större möjligheter till egna initiativ och vara mycket mer delaktiga i samhället. Vi vill skapa en skola där villkoren för de kommunala och fristående skolorna är likvärdiga och där alla barn och föräldrar har samma möjlighet att välja mellan olika skolformer. Innan den borgerliga regeringen genomförde friskolereformen var det bara barn till välbeställda som hade frihet att välja skola. är det en möjlighet som är lika för alla. Socialdemokraterna försöker med jämna mellanrum beskära friheten för de fristående skolorna genom att öka kraven och ställa nya villkor på verksamheten. Vi vill i stället uppmuntra barn och föräldrar att göra ett aktivt val av skola och inte begränsa den möjligheten genom hårdare reglering av de fristående skolornas utvecklingsmöjligheter. De fristående skolorna är inte ett hot mot de kommunala skolorna utan en möjlighet för svenskt skolväsende. Begreppet fristående skolor, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub342 yrkande 18. Vi vänder oss emot förslag att begreppet fristående skolor skall ersättas med "enskilda skolor". Vi anser att det vore olyckligt att nu ändra benämningen, eftersom det föreslagna uttrycket lätt kan förväxlas med privata skolor. Detta vore missvisande, eftersom de fristående liksom de kommunala skolorna är offentligt finansierade och öppna för alla. Etableringsfrihet för förskolor och fritidshem, punkt 9 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: antar av reservanterna i bilaga 3 framlagt lagförslag. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sf432 yrkande 13, 2005/06:Ub233 yrkande 12, 2005/06:Ub273, 2005/06:Ub319, 2005/06:Ub342 yrkande 19, 2005/06:Ub426 yrkande 8 och 2005/06:Ub590 yrkandena 4 och 16 samt avslår motion 2005/06:Ub507. Vi föreslår att enskilda förskolor respektive fritidshem skall beviljas tillstånd om kraven på verksamheten uppfylls. Bidrag skall utgå om tillstånd finns och verksamheten är öppen för alla barn med rätt till motsvarande verksamhet. För att skyldighet inte skall finnas för kommunen att lämna bidrag krävs att verksamheten innebär påtagliga negativa följder för motsvarande offentliga verksamhet i kommunen eller att avgifterna i den enskilda verksamheten är oskäligt höga. Förslaget skall träda i kraft . Förslaget innebär ändringar i 2 a kap. 13, 14 och 17 §§ i skollagen (1985:1100). Samtliga kommuner i måste bedriva förskoleverksamhet. Enskilda huvudmän kan också bedriva förskola, vilket bidrar till mångfald och kvalitet i verksamheten. Start av enskilda förskolor tillkommer på initiativ av andra aktörer än kommunerna. Kommunen är dock den instans som prövar om tillstånd skall ges till en enskild huvudman för att starta förskoleverksamhet inom kommunen. Kommunen prövar också om bidrag skall beviljas. Någon skyldighet för kommunen att lämna tillstånd, eller bevilja bidrag, finns dock inte även om den enskilde huvudmannen uppfyller samtliga kvalitetskrav. Behovet av att stärka villkoren för enskilda förskolor så att dessa huvudmän kan verka på samma villkor som de kommunala förskolorna har tidigare uppmärksammats, och förslag har tagits fram för hur detta skall ske. I såväl betänkandet av skollagskommitté (Skollag för kvalitet och likvärdighet, SOU 2002:121) som i Utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S) finns förslag till hur det skall bli lättare att etablera nya enskilda förskolor och hur rättssäkerheten skall öka för dessa. förslag överensstämmer i huvudsak med det förslag till ändringar i skollagen som läggs fram i denna reservation. förslag innebär att tillstånd skall lämnas av den kommun där verksamheten skall bedrivas om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och denna inte innebär påtagligt negativa följder för det offentliga skolväsendet. Godkännande innebär att bidrag skall utgå. Liksom Skollagskommitténs förslag innebär det här aktuella förslaget att en skyldighet införs för kommunerna att lämna enskilda huvudmän tillstånd respektive bidrag när de angivna villkoren är uppfyllda, men skiljer sig från kommitténs förslag genom att behålla dagens bestämmelser om att separera beslut för tillstånds- respektive bidragsgivning. förslag utgår också från en ny struktur av skollagen, medan det här aktuella förslaget utgår från gällande skollag (1985:1100). Av detta skäl finns skillnader mellan förslagen, som främst är av lagteknisk karaktär. Remissinstanserna lämnade följande kommentarer. anser att skall ha tillsynsansvaret för alla förskolor och skolor, även förskolor med enskild huvudman. Några kommuner, bl.a. , och , anser att staten skall godkänna all enskild verksamhet, både förskole- och skolverksamhet. Ett antal kommuner, bl.a. , och , är negativa till etableringsfrihet för enskilda förskolor. Några kommuner, bl.a. , och anser att kommunens synpunkter och ekonomi skall beaktas när man fattar beslut om enskild verksamhet. är positivt till förslaget om tillstånd och bidrag till enskilda förskolor. Också i det utkast till lagrådsremiss avseende ny skollag m.m. som utarbetats inom Utbildnings- och fanns förslag till ändringar i reglerna om etableringsfrihet för förskolor. Förslagen i utkastet överensstämmer delvis med det här aktuella förslaget. På motsvarande sätt som i respektive det aktuella förslaget föreslås en skärpning av dagens bestämmelser kring bidragsgivning, med innebörden att kommuner skall ge bidrag för enskilda förskolor som uppfyller kraven. Till skillnad från respektive det aktuella förslaget föreslås däremot ingen förändring jämfört med avseende skyldighet för kommunen att ge tillstånd om villkoren för verksamheten är uppfyllda. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss innebär att kommuner, liksom , får, men inte behöver, lämna tillstånd till enskilda förskolor som uppfyller de uppställda kraven. Liksom är fallet med förslag utgår utkastet från en ny struktur av skollagen, medan det här aktuella förslaget utgår från gällande skollag (1985:1100). Remissinstanserna lämnade följande kommentarer. anser, i likhet med , att prövningen och godkännandet av förskolor respektive skolor med enskild huvudman bör ske enligt samma bestämmelser även om själva prövningen sker av kommunen när det gäller enskilda förskolor.