bet · GT01SkU19 · 2006-02-21 00:00:00 — Allmänna motioner om mervärdesskatt I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om mervärdesskattefrågor. Motionärerna tar upp frågor som rör mervärdesskatten på vissa särskilt angivna varor och tjänster där motionärerna begär att skatten skall sänkas eller slopas. Exempel på sådana tjänster är hushållsnära tjänster, serveringstjänster, unga entreprenörer, kulturella evenemang, friskvård, skidliftar, synhjälpmedel, körkortsutbildning och båtuppläggning. Andra särskilda frågor som tas upp är bl.a. de ideella föreningarnas framtida skattesituation, uttagsbeskattning vid fastighetsförvaltning, investeringsstöd, mervärdesskatt på bostadshyror, mervärdesskatteavdrag för förluster genom stöld och rån, distansförsäljning av varor inom EU och vad som enligt mervärdesskattelagens mening är att anse som personbil och vad som bör betraktas som lastbil. Utskottet föreslår inte något uttalande eller annan åtgärd av med anledning av motionerna utan samtliga avstyrks. I flera fall hänvisar utskottet till sitt ställningstagande i samband med behandlingen av motsvarande frågor föregående år (bet. 2004/05:SkU22) och att läget enligt utskottets uppfattning inte på något avgörande sätt förändrats. Till betänkandet har lämnats fyra reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa varu- och tjänsteomsättningar avslår motionerna 2005/06:Fi321 yrkande 19, 2005/06:Sk206, 2005/06:Sk208, 2005/06:Sk210, 2005/06:Sk228, 2005/06:Sk232, 2005/06:Sk240 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk242 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk258, 2005/06:Sk269, 2005/06:Sk289, 2005/06:Sk297 yrkande 1, 2005/06:Sk305, 2005/06:Sk311, 2005/06:Sk326, 2005/06:Sk357, 2005/06:Sk360, 2005/06:Sk361, 2005/06:Sk374, 2005/06:Sk375, 2005/06:Sk395, 2005/06:Sk406, 2005/06:Sk408, 2005/06:Sk424, 2005/06:Sk433, 2005/06:Sk441, 2005/06:Sk490, 2005/06:Kr252 yrkande 3, 2005/06:MJ448 yrkande 12 och 2005/06:N445 yrkande 9. Reservation 1 (m, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk230, 2005/06:Sk293, 2005/06:Sk300, 2005/06:Sk377, 2005/06:Sk494, 2005/06:Kr281 yrkande 15, 2005/06:Kr382 yrkande 6, 2005/06:Kr414 yrkande 10, 2005/06:MJ528 yrkande 5 och 2005/06:N215 yrkande 6. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk204, 2005/06:Sk254, 2005/06:Sk299, 2005/06:Sk307, 2005/06:Sk348 och 2005/06:Sk504. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Distansförsäljning av varor inom EU avslår motion 2005/06:Sk285. Befrielse för unga entreprenörer avslår motion 2005/06:N384 yrkande 3. Mervärdesskatt på fastigheter och boende avslår motionerna 2005/06:Sk460 yrkande 5, 2005/06:Sk464 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Sk488. avslår motion 2005/06:Sk302. avslår motionerna 2005/06:Sk331 och 2005/06:Ju379 yrkande 17. Reservation 4 (c) avslår motion 2005/06:Sk457 yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden om olika mervärdesskattefrågor som väckts . Motsvarande motioner som väckts behandlades i betänkande 2004/05:SkU22. Den viktigaste författningen på mervärdesskatteområdet är mervärdesskattelagen (1994:200) (prop. 1993/94:99, bet. 1993/94:SkU29). När det i det följande refereras till den lagen används genomgående förkortningen ML. På motsvarande sätt används när det refereras till inkomstskattelagen (1999:1229) (prop. 1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2) förkortningen IL. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Vissa varu- och tjänsteomsättningar Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor eller tjänster, liksom motionsyrkanden på ytterligare sänkt mervärdesskatt för sådana varor och tjänster som redan nu är föremål för viss reducering. Jämför reservation 1 (m, kd, c) och särskilt yttrande 1 (fp). I tillämpas följande skattesatser för mervärdesskatten beräknad som pålägg på försäljningspriset till nästa led: konstnärs försäljning av egna konstverk import av konstverk, samlarföremål och antikviteter dagstidningar, tidskrifter och böcker entré till konserter, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk rätt till ljud- och bildupptagning Europeiska kommissionen har sett över de reducerade skattesatserna och nollskattesatserna på mervärdesskatteområdet. Ett förslag till förändringar lämnades , KOM(2003) 397. Syftet med förändringarna är att åstadkomma förenkling, rationalisering och likformighet. anges de möjliga områdena för reducerad mervärdesskatt i bilaga H till det sjätte direktivet men även på vissa andra ställen i direktivet. Därutöver finns vissa särordningar för en del av medlemsländerna, vilka har sin grund i respektive lands anslutningsakt. Förslaget innebär att alla varor och tjänster som får omfattas av reducerad skattesats samlas i den lista som finns i bilaga H. Det innebär att de särregler som vissa länder har rörande reducerad mervärdesskatt inom områden som inte finns på listan kommer att upphävas. Varor och verksamheter som drivmedel, galleriverksamhet, servering, körkortsutbildning kan varken enligt den nämnda förteckningen i bilaga H eller enligt någon annan ordning beskattas med en reducerad skattesats. Även om vissa handikapphjälpmedel - dvs. sådana som normalt är avsedda att lindra eller behandla invaliditet - omfattas av det tillåtna området för reducerad mervärdesskatt enligt bilaga H har glasögon inte heller ansetts höra till de varukategorier för vilken reducerad skattesats skulle kunna tillämpas. Frågan om reducerade skattesatser har varit uppe på flera Ekofinmöten utan att någon enighet har kunnat uppnås. överlämnades frågan om låga mervärdesskattesatser för tjänster som husrenovering, hårklippning, fönsterputsning och även restaurangverksamhet till , men inte heller EU:s stats- och regeringschefer kunde enas om en uppgörelse. Frågan gick tillbaka till finansministrarna som därefter behandlade den vid sitt möte i . Då kom 22 av 25 länder överens om en preliminär lösning. De resterande tre länderna - , och - anslöt sig . Den preliminära lösningen innebär att försöket med reducerad mervärdesskatt på vissa arbetsintensiva tjänster, som genomförts i nio EU-länder men som skulle upphöra /06, KOM(2003) 825, förlängs till . Alla EU:s medlemsländer kan välja att ta ut reducerad mervärdesskatt på dessa tjänster, som räknas upp i bilaga K till det sjätte mervärdesskattedirektivet. De medlemsländer som önskar använda sig av möjligheten att ta ut lägre mervärdesskatt på de tjänster som anges i nämnda bilaga skall underrätta kommissionen härom . Vidare införs en möjlighet till lägre mervärdesskatt på fjärrvärme men inte på serveringstjänster. Kommissionen skall innan juli 2007 genomföra en studie av effekterna på sysselsättning, tillväxt och EU:s inre marknad vid tillämpning av reducerad mervärdesskatt. ståndpunkt är att listan över varor och tjänster som får ha lägre mervärdesskatt bör vara begränsad. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 199) har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141) - . Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, 12 och ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknas till . En slutredovisning av utredningens uppdrag skall ske (tilläggsdir. Motionärerna från Moderata samlingspartiet tar främst upp frågan om sänkt mervärdesskatt på restaurangverksamhet men också hushållsnära tjänster, kulturföreteelser och körkortsutsbildning. Sänkt mervärdesskatt på restaurang- och serveringstjänster till samma nivå som på livsmedel yrkas i motionerna Sk210 av och (), Sk228 av och (), Sk240 (yrkande 1) av och (), Sk289 av (), Sk311 av och (), Sk326 av och (), Sk361 av och (), Sk374 av de () och Sk375 av (). I motionerna Sk240 (yrkande 2) av och () och Sk360 av och begärs att agerar i EU för att ändra det aktuella direktivet i frågan. I motion Sk208 av () är yrkandet mer omfattande, och motionärerna begär både sänkt mervärdesskatt och sänkt elskatt för restauranger samt sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag med färre än 19 anställda. I motionerna Sk232 av och (), Kr252 (yrkande 3) av m.fl. (m), Sk206 av () och Sk297 (yrkande 1) av () begärs sänkt mervärdesskatt på hushållsnära tjänster, galleriverksamhet, dans respektive körlektioner. Från föreligger en motion som avviker från de övriga. I motion Sk408 av m.fl. (fp) yrkas påbörjande av arbete med en enhetlig mervärdesskattesats. Från föreligger följande motioner med krav på mervärdesskattesänkningar. I motion Fi321 (yrkande 19) av Per m.fl. (kd) begärs att får i uppdrag att granska mervärdesskattereglerna för friskvård och motion i syfte att uppnå konkurrensneutralitet och för att utreda möjligheten att alla former av friskvård och motion skall omfattas av den lägsta mervärdesskattesatsen. I motion N445 (yrkande 9) av m.fl. (kd) framhålls att mervärdesskatten inom turistsektorn bör vara likvärdig med den som finns i andra länder. Även i motion Sk490 av och () yrkas med hänvisning till turistnäringens behov att dagens differentierade skattesatser på olika verksamheter med anknytning till turismen skall behållas utom vad gäller skidliftar som enligt motionärerna bör sänkas till . I motionerna Sk406 av () och Sk441 av () begärs sänkt mervärdesskatt på restaurangtjänster och att driver på frågan inom EU. I motionerna Sk242 (yrkandena 1 och 2) av () och Sk357 av och () begärs detsamma i fråga om drivmedel. Slutligen i motionerna Sk395 av () och Sk433 av () yrkas avskaffad eller sänkt mervärdesskatt på körkortsutbildning. Även inom har motioner väckts med inriktning på dessa frågor. I motionerna Sk269 av () och Sk424 av () yrkas sänkning av mervärdesskatten på restaurangverksamhet till livsmedelsnivå. I motion Sk305 av och () begärs att mervärdesskatten på skidlift skall bestämmas till samma nivå som den som gäller för idrott i allmänhet, dvs. I motion Sk258 av och () begärs sänkt mervärdesskatt på glasögon och kontaktlinser. I en motion som väckts av - MJ448 (yrkande 12) av m.fl. (mp) - yrkas sänkt mervärdesskatt på ekologiskt certifierad produktion av livsmedel för att undvika att små volymer och dyr separathanteringskostnad leder till ökade konsumentpriser. Enligt utskottets uppfattning har läget beträffande frågan om särskilda mervärdesskattesatser för olika grupper av varor och tjänster inte på något avgörande sätt förändrats då utskottet avstyrkte och avslog en rad motionsyrkanden liknande de nu aktuella. Skälet för utskottets ställningstagande var i huvudsak att det saknades anledning att föreslå ett nytt tillkännagivande till regeringen i denna fråga eller att föregripa arbete genom uttalanden i den riktning som motionärerna önskade eller att gå fram med förslag om reducerade skattesatser för nya grupper av varor och tjänster. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om ideella föreningars och trossamfunds framtida situation såvitt avser mervärdesbeskattningen med hänvisning till pågående beredningsarbete inom . Även en motion om anpassning av visst offentligt investeringsstöd till de allmännyttiga ideella föreningarnas skatteförhållanden avstyrks. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund, som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt IL, skall enligt 4 kap. 8 § ML inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt, saknar - liksom privatpersoner - möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. Reglerna i sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) innebär att alla slag av subjekt kan bli föremål för beskattning. Någon generell regel som undantar vissa subjekt, exempelvis ideella föreningar och registrerade trossamfund eller andra organisationer utan vinstintresse, från skattens tillämpningsområde finns således inte. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) funnit att det generella undantag från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i inte är förenligt med EG-rätten. Utredningen har lagt fram förslag inom ramen för EG-rätten som innebär att verksamhet som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund även fortsättningsvis får en skattemässigt positiv särbehandling. Betänkandet är omfattande och innehåller förslag avseende grundläggande begrepp inom mervärdesskatteområdet, och det har remissbehandlats av ett stort antal remissinstanser. Enligt en redovisning i budgetpropositionen (finansplanen s. 149) är beredningen inom nu inriktad på att förslagen skall ingå i den större översyn av hela skattesystemet som nämnts i kapitel 1 i budgetpropositionen. I några motioner tas frågor upp som rör den ideella sektorns situation såvitt avser mervärdesbeskattningen. I motion Kr281 (yrkande 15) av m.fl. (m) efterlyses avdragsrätt för idrottsföreningar som äger och driver idrottsanläggningar. Enligt motion Sk230 av () bör allmännyttiga ideella föreningar få behålla skattefriheten för rörelseinkomster även om härrör från verksamhet som inte har naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjas som finansieringsställe för ideellt arbete. I motion Sk300 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att ingen mervärdesskatt skall utgå vid försäljning i second-hand-butiker som drivs av ideella föreningar. Även i motionerna Kr414 (yrkande 10) av m.fl. (kd), MJ528 (yrkande 5) av m.fl. (kd), Sk494 av (), Sk377 av och (), N215 (yrkande 6) av och () begärs uttalanden om skattefrihet för ideella föreningar och trossamfund i olika hänseenden, second-hand-försäljning, försäljning av kyrkkaffe m.m. I motion Kr382 (yrkande 6) av () begärs slutligen ett uttalande om mervärdesskattebefrielse för ideella föreningars kulturverksamhet. I motion Sk293 av () berörs en mera speciell fråga. Motionären efterlyser en anpassning av investeringsstödet för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler i fastigheter som ägs av ideella föreningar till det förhållandet att dessa föreningar inte är skattskyldiga till mervärdesskatt och därför saknar avdragsrätt för den mervärdesskatt som belastar energiinvesteringarna. Motionärerna anser att stödet därför bör anpassas så att ideella föreningar får kompensation för avsaknaden av avdragsrätt. liksom vid fjolårets behandling av motsvarande yrkanden vidhåller utskottet sin uppfattning att det är viktigt att de allmännyttiga ideella föreningarna och trossamfunden även får en så positiv behandling som möjligt inom ramen för gällande regelverk. Alla möjligheter till lättnader i mervärdesbeskattningen - eller hel befrielse - som står till buds inom ramen för den gemenskapsrättsliga lagstiftningen på området måste enligt utskottets mening prövas. Eftersom regeringen i flera sammanhang visat att den är inställd på att finna lösningar med denna inriktning finns det dock inte skäl att rikta något särskilt tillkännagivande härom till regeringen. Resultatet av regeringens beredning bör således avvaktas, anser utskottet. När det gäller den speciella frågan om investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler kan bara konstateras att någon skillnad inte görs på mervärdesskatteskyldiga och icke mervärdesskatteskyldiga mottagare när det gäller stödets utformning, vilket också är det normala när det gäller dylika stödformer. Stödet avser investeringar till . Det skulle enligt utskottets mening vara olämpligt att nu gå in och vidta ändringar i reglerna på det sätt motionären begär. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner och motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att vissa lastbilar, som från mervärdesskattesynpunkt betraktas som personbilar, i fortsättningen skall behandlas som lastbilar även i mervärdesskattesammanhang. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). För förvärv av personbilar råder avdragsförbud enligt ML, utom i några speciella verksamheter (t.ex. taxirörelse, trafikskolor). Som personbil räknas enligt ML även minibuss med en totalvikt om högst och lastbil med skåpkarosseri utan separat förarhytt och med en totalvikt om högst . Lastbilar med flak och skåpbilar som har en luftspalt mellan förarhytt och skåp behandlas som normala varor i mervärdesskattehänseende och är alltså inte utsatta för någon särskild begränsning i vad gäller avdragsrätten för näringsidkare. Medlemsländerna inom EU ger avdragsrätt för mervärdesskatten på bilar i mycket skiftande utsträckning, alltifrån en full avdragsrätt för yrkesmässigt utnyttjande till ingen avdragsrätt alls. De flesta länder tillämpar dock en beskattning som ligger någonstans däremellan, ofta som i genom någon form av schablon. har tidigare lagt ett förslag om harmonisering av avdragsrätten för kostnader för bl.a. lastbilar och andra tjänstefordon, KOM(1998) 377, men någon enighet bland medlemsländerna har inte kunnat uppnås kring detta förslag. I kommissionens förslag , KOM(2004) 728, om ändring av EG:s rättsakter inom mervärdesskatteområdet, vars huvudsakliga syfte är att förenkla de administrativa skyldigheterna i fråga om mervärdesskatt för företag som omsätter varor eller tjänster i annan medlemsstat än den i vilken de är etablerade, finns emellertid förslag om harmonisering av det område för vilket medlemsstaterna får tillämpa begränsningar i avdragsrätten. I motion Sk204 av () efterfrågas klarare regler mellan fordon som räknas som personbilar och fordon som räknas som lastbilar. kriterier för när ett fordon skall anses som lastbil bör gälla, och förekomsten av s.k. luftspalt mellan förarhytt och bakdel bör inte ha avgörande betydelse, anser motionären som också framhåller att hela mervärdesskatten på leasingavgiften i så fall skulle få dras av. Även i motionerna Sk254 av och (), Sk299 av och (), Sk348 av (), Sk307 av () och Sk504 av () begärs ett slopande av kravet på luftspalt för lätta lastbilar för att dra av mervärdesskatten vid inköpet. liksom tidigare vill utskottet betona att syftet med nuvarande schablonbeskattning är att förenkla skattekontrollen. Fordonets vikt och utseende används som kriterier för att på ett enkelt sätt kunna bedöma vilka bilar som bör omfattas av de mer förmånliga reglerna för lastbilar och vilka som bör hänföras till personbilskategorin. pågår en beredning som berör hithörande frågor inom EU, vars resultat enligt utskottets mening bör avvaktas. Utskottet utgår dock fortfarande ifrån att regeringen, när väl beslut är fattat inom EU, kommer att göra en översyn av de svenska beskattningsreglerna för att undersöka om och i vilken utsträckning reglerna bör ändras. Med det anförda avstyrker utskottet de nu behandlade motionerna. Distansförsäljning av varor inom EU Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att med hänsyn till Internethandeln skall verka för en mer enhetlig mervärdesskatt på varor inom EU. Jämför särskilt yttrande 2 (fp). Vid handel med varor (fysiskt gods) över Internet, som utgör den till omfånget största andelen av e-handeln och som till sin innebörd egentligen inte skiljer sig från postorderhandel, sker beskattningen normalt i köparens hemland (destinationslandet). Ett företag i ett annat kan dock sälja till konsumenter i för utan att ta ut svensk mervärdesskatt. Om det utländska företaget säljer för mer än till skall företaget registrera sig för mervärdesskatt här och lägga svensk mervärdesskatt på sina fakturor. Tanken är att svenska företag inte skall hamna i ett sämre läge än sina utländska konkurrenter. Detta kallas omsättningströskel. I varje medlemsland inom EU fastställs omsättningströskel. Enligt är huvudregeln att vid distansförsäljning till privatpersoner i annat medlemsland skall beskattning ske i köparens land om säljarens årliga försäljning i det landet överstiger ett belopp som motsvarar . En lägre gräns kan väljas av ett medlemsland som anser att denna gräns skulle leda till allvarliga konkurrenssnedvridningar. har valt den i princip lägsta möjliga omsättningsgränsen, dvs. Kommissionen lade fram ett förslag till ändring av EG-rättsakter inom mervärdesskatteområdet, KOM(2004) 728 slutlig. Vid sin behandling av ett liknande motionsyrkande konstaterade utskottet att det svenska regelverket, inom de ramar som är möjliga med hänsyn till gällande EU-bestämmelser, är utformat på ett sådant sätt att svenska företag så lite som möjligt skall drabbas av konkurrensnackdelar. betonade utskottet att det är angeläget att kontrollen fungerar så att svenska företag inte drabbas av otillbörlig konkurrens till följd av att utländska företag inte följer gällande regler, dvs. underlåter att registrera sig för mervärdesskatt här i landet och betala svensk mervärdesskatt när den årliga försäljningen till svenska privatpersoner överstiger omsättningströskeln, . Utskottet konstaterade vidare att det inom EU pågick ett arbete som bl.a. syftar till att göra det enklare att tillämpa och kontrollera den särskilda ordningen för distansförsäljning av varor (bet. 2004/05:SkU22). I motion Sk285 av () framhålls att skillnaderna på mervärdesskatten inom EU snedvrider konkurrensen på handeln via Internet. För att värna om svensk konkurrens vill motionären att regeringen verkar för en mer enhetlig mervärdesskatt på varor inom EU. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det svenska regelverket, inom de ramar som är möjliga med hänsyn till gällande EU-bestämmelser, är utformat på ett sådant sätt att svenska företag så lite som möjligt skall drabbas av konkurrensnackdelar men att det är viktigt att kontrollen fungerar med avseende på utländska företags skyldighet att registrera sig för mervärdesskatt här i landet och betala svensk mervärdesskatt när den årliga försäljningen till svenska privatpersoner överstiger omsättningströskeln, . Liksom tidigare vill utskottet dessutom peka på det förenklingsarbete rörande distansförsäljning av varor som pågår inom EU. Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk285. Befrielse för unga entreprenörer Utskottets förslag i korthet avslår en motion om mervärdesskattebefrielse för unga entreprenörer. Mervärdesbeskattningens omfattning framgår av 1 kap. 1 § ML. Bestämmelsen innebär att skyldighet att betala mervärdesskatt uppkommer vid omsättning av skattepliktig vara eller tjänst i en yrkesmässig verksamhet samt vid gemenskapsinterna förvärv och import. Av 4 kap. 1 § ML med dess hänvisning till 13 kap. IL framgår att yrkesmässig verksamhet kännetecknas av varaktighet, självständighet och vinstsyfte. En sådan verksamhet har också i regel en viss omfattning. Som yrkesmässig verksamhet räknas också omsättning av varor eller tjänster i former som är jämförliga med näringsverksamhet under förutsättning att omsättningen under beskattningsåret överstiger . Redovisningen av mervärdesskatten, som är infogad i skattekontosystemet, omfattar normalt en kalendermånad. Om beskattningsunderlaget exklusive gemenskapsinterna förvärv och import beräknas uppgå till högst skall redovisningen dock inte göras månatligen utan i den årliga självdeklarationen (för handelsbolag gäller dock andra regler). Exakt vilken dag mervärdesskatt, preliminärskatteavdrag och arbetsgivaravgifter skall redovisas och betalas in beror också bl.a. på om den mervärdesskattepliktiga omsättningen överstiger eller ej. På finns lättillgänglig information om vilka dagar som gäller som sista dag för redovisning och betalning av de berörda skatterna och avgifterna (/skatter/kalender/main.html). kan nystartade företag på begäran få uppskov med betalningen av preliminär skatt.