bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Det anförda innebär att motion 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 16 avstyrks i den mån motionsyrkandet kan anses tillgodosett. I betänkandet Den svenska fiskerikontrollen - En utvärdering (SOU 2005:27) diskuteras möjligheten att låta bedriva förundersökning avseende vissa fiskebrott i likhet med vad som gäller när bedriver förundersökning vid utsläpp av olja och andra skadliga ämnen enligt 11 kap. 4 § lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. När det gäller rätten att leda förundersökningar anser utredaren att en sådan rätt är en intressant modell för att öka förutsättningarna för en snabb handläggning av ärenden om fiskebrott. Utredaren gör emellertid bedömningen att det är för tidigt att ta ställning i frågan och att frågan i stället bör tas under vidare övervägande först sedan ytterligare erfarenheter har vunnits från miljöområdet där har förundersökningsrätt. I likhet med regeringen gör utskottet emellertid bedömningen att om rättskedjan i denna del kan effektiviseras bör förutsättningarna för att låta genomföra förundersökning även avseende vissa fiskeribrott övervägas. I syfte att åstadkomma en effektivare lagföring bör, som anförs i skrivelsen, dessa möjligheter ses över. Med det anförda finner utskottet syftet med motionerna 2005/06:MJ331 (mp) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ348 (m) yrkande 2 i väsentliga delar tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (fp, kd, c) om införande av ett yrkesfiskaravdrag och hänvisar till tidigare ställningstaganden och till kommissionens beslut. Med hänvisning till miljö- och jordbruksutskottets och utbildningsutskottets tidigare ställningstaganden avstyrks sex motionsyrkanden (m, fp, kd) om marin forskning, om fartyg , om lärlingsutbildning inom yrkesfisket, om en yrkesteknisk högskola på fiskeområdet och om ett fångstteknologiskt institut. Utskottet avstyrker även tre motionsyrkanden (m, c, kd) om vindkraftens lokalisering och hänvisar till tidigare ställningstaganden. Slutligen avstyrks tre motionsyrkanden (m, kd) om miljöstöd för arbete med städning av hav och kuster och om draggning efter drivgarn med hänvisning tillpågående arbete på området. Jämför reservationerna 61 (m, fp, kd, c), 62 (kd, c), 63 (kd), 64 (m), 65 (m), 66 (kd), 67 (kd) och 68 (m, kd). I fyra motioner framläggs yrkanden om införande av ett yrkesfiskaravdrag. I motion 2005/06:MJ36 (m) påtalas vikten av att de nationella villkoren är någotsånär likartade eftersom fisket bedrivs inom samma institutionella ram. Trots riksdagsbeslut har regeringen ännu inte beslutat införa ett s.k. yrkesfiskaravdrag (yrkande 5). Även i motionerna 2004/05:N401 (fp) yrkande 11 delvis, 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 6 och 2005/06:MJ39 (c) yrkande 7 hänvisas till beslut att skall överklaga kommissionens beslut att neka de svenska yrkesfiskarna ett skatteavdrag motsvarande det som finns i . I motion 2005/06:MJ39 (c) påtalas behovet av en modern lärlingsutbildning för kompetensförsörjningen inom yrkesfisket. Liksom i andra kunskapsbranscher är utbildning nödvändig för att säkra nyrekryteringen. Inom yrkesfisket har en modern lärlingsutbildning en självklar uppgift att fylla (yrkande 4). Enligt motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 37 och 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 5 bör en yrkesteknisk högskola etableras för att tillgodose näringens behov av välutbildad arbetskraft. Härigenom kan också det för näringen så viktiga forsknings- och utvecklingsarbetet initieras och spridas. I motion 2004/05:MJ500 (kd) framhålls behovet av ett fångstteknologiskt institut. Enligt motionärerna är kunskaperna om fiskbestånden fortfarande otillräckliga, och kvalificerad utbildning i fiskeribiologi saknas i princip vid svenska universitet. Behovet av forskning är stort också inom andra områden, exempelvis när det gäller utveckling av fångstredskap och fångstmetoder, spridning och effekter av kemikalier samt övergödning. Motionärerna stöder förslag att inrätta ett fångstteknologiskt institut (yrkande 19). Motionärerna i motion 2005/06:MJ38 (m) vill höja kvaliteten och mångfalden inom den forskningen. Regeringen bör se över möjligheten att höja forskningens kvalitet ytterligare, t.ex. bör universiteten vara mer offensiva (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ295 (fp) bör en utredning göras om fartyg möjligheter att fullgöra internationella åtaganden till bl.a. (). När det gäller vindkraftens lokalisering är det enligt motion 2005/06:MJ36 (m) viktigt att kommersiellt gångbar produktion av el kommer till stånd. Om el skall produceras av havsbaserade vindkraftverk är det emellertid av vikt att stor hänsyn tas till de människor som redan utnyttjar havet vid lokaliseringen. Vindkraftsproduktion får inte vara ett mål överordnat t.ex. yrkesfiskets intressen, utan en avvägning måste göras mellan olika intressen (yrkande 7). Enligt motion 2005/06:MJ37 (kd) bör regeringen utreda hur områdena av riksintresse för vindkraften kan utvecklas på ett framgångsrikt sätt till nytta för samhällsekonomin och med beaktande av konsumenternas krav. Vid eventuell exploatering av sådana områden måste största möjliga hänsyn tas till fiskerinäringen och det riksintresse som för konsumenterna ligger i en fortsatt tillgång på fisk (yrkande 7). I motion 2005/06:MJ585 (c) ställs krav på forskning om havsplacerade vindkraftsparkers långsiktiga miljöpåverkan innan exploatering sker. Bland övriga hot mot den miljön nämner motionärerna pågående och planerad utbyggnad av vindkraftsparker i havet, där de bästa förutsättningarna för lokalisering ofta sammanfaller med lek- och uppväxtområdena för olika arter, dvs. grundområden till havs (yrkande 11). Enligt motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 13 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 13 bör fiskare, när de fiskat upp sin kvot, tilldelas miljöstöd för att arbeta med städning till havs och utmed kusterna. Regeringen bör låta utreda formerna för ett sådant stöd. I motion 2005/06:MJ377 (m) begärs att initierar systematisk draggning i efter borttappade garn. har tidigare beslutat om ett tillkännagivande av innebörd att regeringen efter en beredning av frågan skall återkomma till med förslag om yrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållande till grannländerna som tillgodoser kraven på konkurrensneutralitet i förhållande till grannländerna (bet. 1996/97:SkU13, rskr. 1996/97:117). Utredningen om konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket lade fram betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3). I betänkandet lades fram förslag om ett yrkesfiskaravdrag som ersätter nuvarande avdrag och ett särpräglat system efter dansk modell för resultatutjämning vid fartygsbyte, dvs. att tillåta negativa saldon för inventarietillgångar. Regeringen anmälde ett yrkesfiskaravdrag till kommissionen för prövning enligt statsstödsreglerna (Jo 2001/2645). Enligt anmälan skulle yrkesfiskaravdraget utbetalas till fiskare med yrkesfiskarlicens och uppgå till , dock högst av inkomsten. Den planerade stödåtgärden motiverades bl.a. med att de danska yrkesfiskarna har ett motsvarande stöd som har godkänts av kommissionen. Regeringen har besvarat kompletterande frågor från kommissionen, GD Fiske, om det nya yrkesfiskaravdraget. I en skrivelse redovisade regeringen de nya beloppen för beräkning av det avdrag för ökade levnadskostnader som kan göras för fiskeresor som är förenade med övernattning fr.o.m. . I skrivelsen uppgav regeringen även att det nya yrkesfiskaravdraget om kommer att utgå även vid fisketurer som inte är förenade med övernattning och där alltså de nya schablonbeloppen inte kan utnyttjas. Kompletterande frågor från kommissionen föranledde ytterligare skrivelser , och . behandlade återigen frågan om yrkesfiskaravdrag (bet. 2003/04:SkU21, rskr. 2003/04:167). redogjorde då för gällande regler på området, vilka innebär att yrkesfiskare som i näringsverksamheten gör fiskeresor som är förenade med övernattning utanför hemorten får avdrag för sina ökade levnadskostnader på grund av vistelsen utanför hemorten (16 kap. 28 b § IL). Till och med gällde ett schablonbelopp om per dag (RSV S 1994:23) för de fall en större ökning i levnadskostnaderna inte kunde styrkas. Från och med får yrkesfiskare som har företagit inrikes fiskeresor under göra ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader med per dag och därutöver ett schablonavdrag för logi med per dag, totalt per dag (RSV 2002:11). Vid exempelvis blir det totala avdraget . Eftersom nivån på avdraget följer prisbasbeloppets utveckling blir avdraget under motsvarande förutsättningar för . För fiskeresor utomlands varierar avdragets storlek beroende på destinationen men är normalt högre än för inrikes resor. Sedan fartygsfonderna avskaffades i samband med skattereformen finns inga särskilda reserveringsmöjligheter för fartyg, men en vinst vid försäljningen kan till , alternativt för enskilda näringsidkare, sättas av till periodiseringsfond. En sådan avsättning kan stå kvar och kan också gradvis upplösas mot avskrivningar på ersättningsfartyget. Avskrivningsreglerna är generösa. Ett fartyg kan som andra inventarier skrivas av helt trots att den ekonomiska livslängden är avsevärt längre. I sitt ställningstagande anförde skatteutskottet att kommissionens prövning av regeringens förslag till ett nytt yrkesfiskaravdrag inte är avslutad och avstyrkte mot denna bakgrund motionsyrkandena såvitt gäller yrkesfiskaravdraget. Utskottet avvisade förslagen om att införa ett särskilt utjämningssystem eller speciella redovisningsregler i syfte att medge ytterligare skattelättnader till den berörda näringen. behandlades frågan igen i skatteutskottet (bet. 2005/06:SkU17), och skatteutskottet anförde då att kommissionens prövning av regeringens förslag till ett nytt yrkesfiskaravdrag numera görs inom ramen för ett formellt granskningsförfarande. hade lämnat sina kommentarer med anledning av detta, och finansministern har i ett frågesvar i (fr. 2004/05:128) upplyst att några ytterligare åtgärder för att påskynda processen inte är möjliga. avstyrkte mot denna bakgrund då aktuella motionsyrkanden. I proposition 2005/06:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen hänvisar regeringen till att utredningen (Jo 1998:05) om Konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket i betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3) föreslog ett yrkesfiskaravdrag som ersätter nuvarande avdrag för ökade levnadskostnader för yrkesfiskare. Betänkandet har remissbehandlats. Ett förslag till yrkesfiskaravdrag som utarbetades inom anmäldes till Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. På kommissionens begäran har kompletterande upplysningar lämnats vid ett flertal tillfällen. Genom en skrivelse från underrättade kommissionen om sitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande av stödsystemet. I beslut har kommissionen funnit att det föreslagna yrkesfiskaravdraget är ett statligt stöd som är oförenligt med artikel 87 i EG-fördraget. Kommissionen har därför i beslutet föreskrivit att förslaget till yrkesfiskaravdrag inte är förenligt med den gemensamma marknaden och att inte får genomföra det. I propositionen uttalar regeringen sin avsikt att senare återkomma till i frågan. I svar på fråga 2005/06:1324 om vad regeringen avser att göra mot bakgrund av kommissionens beslut att avslå regeringens förslag att införa ett särskilt yrkesfiskaravdrag anförde jordbruksministern följande: Det är riktigt som påpekas att syftet med regeringens förslag var att skapa neutrala konkurrensvillkor mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare samt att uppväga obalansen mellan de yrkesfiskare som kan och de som inte kan utnyttja det befintliga skatteavdraget. Kommissionen anser dock att den föreslagna stödordningen är oförenlig med den gemensamma marknaden eftersom den ger vissa skatteavdrag för ökade levnadskostnader till yrkesfiskare oberoende av om deras fiskeverksamhet innebär att de tillbringar nätterna hemifrån. Argumentet att det nya systemet skulle skapa en neutral konkurrenssituation för de svenska yrkesfiskarna jämfört med deras kolleger i de närmaste grannländerna anser kommissionen vara irrelevant eftersom systemet, enligt kommissionen, i sig har negativa effekter på handelsvillkoren inom den svenska fiskesektorn. har också de svenska yrkesfiskarna samma rätt till avdrag för ökade levnadskostnader vid resor utom hemorten som alla övriga företagare. Kravet är att fisket bedrivs mer än från hemorten och att övernattning också sker utom hemorten. De fiskare som bedriver ett sådant fiske kan därför nu sägas ha bättre avdragsmöjligheter än de skulle haft med det tidigare förslaget om ett särskilt yrkesfiskaravdrag. Det bör också påpekas att många faktorer kan påverka yrkesfiskets konkurrensmässiga villkor, inte minst balansen mellan fiskeflottan och långsiktigt uthålliga fisktillgångar och mellan olika kategorier av fiskare. Dessa aspekter tas upp i den skrivelse som regeringen förelagt och det är i detta sammanhang som villkoren för bl.a. yrkesfisket måste övervägas. Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet avstyrker motionerna 2004/05:N401 (fp) yrkande 11 delvis, 2005/06:MJ36 (m) yrkande 5, 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 6 och 2005/06:MJ39 (c) yrkande 7. behandlade motionsyrkanden om lärlingsutbildning (bet. 2005/06:UbU10, rskr. 2005/06:181). I betänkandet hänvisade utbildningsutskottet till ett regeringsuppdrag att utforma förslag till en gymnasial lärlingsutbildning som redovisade (dnr 61-2005:00191). Verket har fört en dialog med företrädare för arbetsmarknadens parter, yrkesnämnder, referensgrupper för skolhuvudmän och lärare. gör bedömningen att införandet av en gymnasial lärlingsutbildning har goda förutsättningar att fungera som en hävstång i förändringen av den gymnasiala yrkesutbildningen. Förslaget bereds i . ansåg att beredningen bör avvaktas och föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. Miljö- och jordbruksutskottet gör samma bedömning och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ39 (c) yrkande 4. konstaterade utskottet att behovet av utbildning inom fiskerinäringen har vuxit (bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186). Flera försök har gjorts för att påbörja en yrkesutbildning för yrkesfiskare, och har i samverkan med näringen utrett möjligheterna för en anpassad utbildning. Regionala satsningar hade då gjorts på , där gymnasial utbildning för yrkesfiskare och beredningsindustri samt kockutbildning med maritim inriktning hade påbörjats. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken framhålls de alltmer ökande framtida kraven på de yrkesverksamma inom sektorn. En förutsättning för nyrekrytering och ekonomisk lönsamhet kan vara att möjligheter finns för fördjupning av kompetens och kunskap inom skilda områden som teknologi, företagsekonomi, resursförvaltning, ekologi, beredning, livsmedelskunskap m.m. Detta anses ställa krav på en anpassad utbildning som skall täcka hela landets behov för bl.a. kust- och insjöfisket men också för närliggande verksamheter, t.ex. fiskberedningsindustrin. Utskottet delade regeringens uppfattning i proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk att en framtida utbildning bör utformas så att nyrekrytering till sektorn samt fortbildning säkerställs. Yrkesfiskare har ofta inte någon fackutbildning, och förändringarna inom fiskerinäringen är snabba, vilket ställer krav på vidareutbildning. Utskottet ansåg det därför angeläget att samordna formerna för utbildningen för fiskesektorn som helhet och anförde att i samverkan med berörda myndigheter samt näringen bör verka för att en sådan samordning kommer till stånd. Utskottet gjorde bedömningen att har goda förutsättningar för utveckling av fisketurismen som verksamhet, och en positiv utveckling av antalet fisketuristföretag kan påvisas. Utskottet hade mot den bakgrunden samma uppfattning som regeringen om angelägenheten i att berörda intressenter verkar för att möjliggöra en fördjupning av kompetensen inom sportfiskemetodik, biologi, guideverksamhet och entreprenörskap. Härigenom kan en framtida rekryteringsbas för den växande fisketurismen gynnas. Utskottet erinrade också om att har föreslagit en satsning på utbildning för yrkesfiskare, bl.a. som förutsättning för yrkesfiskelicens (SOU 2003:72). Kommissionens förslag bereds i . I den då aktuella propositionen uttalade regeringen sin avsikt att senare återkomma till i denna fråga. I avvaktan härpå föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 37 och 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. Enligt vad utskottet inhämtat bereds även frågan om ett fångstteknologiskt institut inom och kommer att behandlas i samband med en särskild utredning. Därmed finner utskottet syftet med motion 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 19 tillgodosett utan något särskilt uttalande. Vid sin behandling av proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk anslöt sig utskottet till regeringens uppfattning attkunskaperna om fiskbestånd av betydelse för kust- och insjöfisket samt fritidsfisket inte är tillräckliga för att fisket skall kunna bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Utskottet delade även regeringens uppfattning att det finns behov av förstärkt forskning om fisksamhällen, reproduktionsområden, biologiska effekter av fiskemetoder och biologisk mångfald. Även arbetsmiljö- och säkerhetsförbättrande åtgärder för yrkesfiskare och fritidsfiskare bör bli föremål för ökad forskning och utveckling. Allt nyttjande av bestånden bör beaktas, vilket innebär att forskningen skall omfatta även fritidsfiskets betydelse för beståndssituationen. Utskottet ansåg att den lokala kunskapen hos fiskare och andra intressenter bör tas till vara vid kunskapsinsamlingen, och enligt utskottets mening är samverkan på forskarnivå mellan limnologer, marinbiologer och fiskeribiologer önskvärd. konstaterade utskottet att gränsöverskridande miljöproblem kräver internationellt samarbete (skr. 2004/05:13, bet. 2005/06:MJU4, rskr. 2005/06:30). Utskottet anslöt sig därmed till regeringens bedömning att bör ta initiativ till en översyn av hur det internationella forskningssamarbetet kan organiseras och utökas för att ge en enhetlig kunskapsgrund för en samordnad förvaltning mellan berörda länder. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att undersöka förutsättningarna för att ett internationellt om miljö kan bildas. Härigenom skulle en internationell forskningsmiljö med ett tvärvetenskapligt och samordnat angreppssätt på miljöproblematiken i akvatiska ekosystem kunna skapas. Som anförs i skrivelsen skulle institutet kunna knyta till sig forskningskompetenser från olika akvatiskt inriktade institutioner och relevanta myndigheter och från samhällsvetenskapliga och humanistiska discipliner. Det är viktigt att ett sådant institut också attraherar forskare från andra för att förstärka de internationella gemensamma ansträngningarna att studera och lösa miljöproblem genom ett intensivt samarbete med andra forskningsorganisationer runt . Med det anförda finner utskottet syftet med motion 2005/06:MJ38 (m) yrkande 2 i väsentliga delar tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd från sida. När det gäller forskningsfartyg har utskottet inhämtat att frågan bereds inom . har kommit in till regeringen med kompletteringar till ett tidigare underlag, och regeringen arbetar med ett ställningstagande om fartyget. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ295 (fp) lämnas utan vidare åtgärd. behandlade utskottet regeringens skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173, bet. 2005/06:MJU4, rskr. 2005/06:39). Som redovisades i skrivelsen svarar vindkraften fortfarande för mindre än en procent av den svenska elproduktionen men har en mycket stor teoretisk potential - framför allt till havs där det generellt finns goda vindförutsättningar. bedöms motstående intressen till havs vara mer begränsade än på land. Dock kan etablerandet av vindkraftverk få en begränsande effekt på vissa former av nyttjande, såsom trålfiske. Annat fiske kan troligen bedrivas och eventuellt även gynnas genom att konstruktioner på i övrigt släta bottnar kan öka den biologiska mångfalden. Vidare, anförde utskottet, bör uppmärksammas att den tekniska utvecklingen inom vindkraftsområdet har gått mycket snabbt . Det kan byggas betydligt större aggregat och i miljöer på platser där det inte har varit möjligt. Denna utveckling har lett till att det nu projekteras för lokalisering av större vindkraftsparker på allt större djup runt Sveriges kuster. Utskottet gjorde samma bedömning som regeringen om angelägenheten av att havens stora potential för förnybar elproduktion tas till vara. Utskottet ansåg det därför viktigt att planarbetet på nationell, regional och lokal nivå även omfattar de nya miljöer där tekniken nu medger vindkraftsutbyggnad. uppkommer nya frågor vad gäller effekter på flora och fauna. Som framgår av skrivelsen kommer påbörjat arbete att ges fortsatt hög prioritet för att därmed undvika och begränsa eventuella negativa effekter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ36 (m) yrkande 7, 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 7 och 2005/06:MJ585 (c) yrkande 11. Utskottet har vid ett flertal tillfällen tagit ställning till motioner om nedskräpning av hav och stränder. I samband med behandlingen av regeringens skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling - Ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129, bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41) hänvisade utskottet till sina tidigare ställningstaganden och anförde bl.a. följande. Regeringens uppfattning i frågan är att problemet bör angripas i grunden och genom satsningar på lokalt och regionalt förankrade projekt som fokuserar på opinionsbildning bland vissa målgrupper såsom fiskare, redare, oljeindustri etc. Syftet är att minska mängden marint avfall genom att skapa attityd- och beteendeförändringar hos dem som bidrar mest till nedskräpningen. Utskottet hänvisade även till det projekt som då pågick med Stiftelsen i samarbete med stiftelsens samarbetspartner i Nordsjöstaterna. Projektet, som hade initierats av stiftelsen och omfattade hela , finansierades delvis av EU:s program Interreg IIIB North Sea. Eftersom kommissionen endast kan finansiera sådana initiativ i projektform, har arbetet numera upphört. Utskottet har inhämtat att är s.k. Lead country i Ospar/BDC () för ett projekt om s.k. marint skräp som kommer upp på stränderna - beach . I projektet deltar kommuner eller motsvarande lokala organ och organisationer från samtliga Nordsjöländer. Projektet är inne på sitt tredje år och kommer att avslutas under detta år med en slutrapport till Ospar /. Bland annat har ett klassificeringssystem med avseende på strandskräpets ursprungsland utvecklats. Projektet har också arbetat för att få klassad som ett s.k. Marpol för marint skräp. I det arbetet lyckades inte få med alla Nordsjöländer, utan uppmanades att driva frågan i IMO tillsammans med övriga intresserade Nordsjöländer. har också deltagit i ett Fishing for litter-projekt tillsammans med , som är en ideell organisation med säte på . Inom ramen för antog, enligt vad utskottet även har inhämtat, miljöministrarna vid ministermötet i i en deklaration som bl.a. behandlar marint skräp. I deklarationen uppmanades ansvariga myndigheter att förmå fiskerinäringen att utöka sina ansträngningar att ytterligare minska nedskräpningen till havs, särskilt det avfall som hamnar i näten. Om detta inte skulle ge resultat bör myndigheterna utarbeta ekonomiskt stödda initiativ för fiske efter skräp. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 13 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 13 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Även frågor om s.k. spökgarn har och varit föremål för utskottets behandling (bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41).