bet · GT01KrU27 · 2006-06-01 00:00:00 — behandlar i detta betänkande fyra motioner med förslag om att regeringen ska låta utreda möjligheten att fullt ut pris- och löneomräkna statsbidraget till de fria grupperna på samma sätt som gäller för vanliga statliga myndigheter. Motionerna avstyrks av utskottet som anser att man först bör avvakta resultatet av den utredning som kommer att redovisa om bidragen till de fria teater- och dansgrupperna. Det är en utredning som tidigare begärt och som är en översyn av förhållandet mellan de verksamhetsbidrag och projektbidrag som utgår till de fria grupperna. utredning kommer att överlämnas till Utbildnings- och , och utskottet förutsätter att även frågor av det slag som aktualiseras i motionerna kommer upp till prövning i samband med regeringens fortsatta beredning av ärendet utan något formellt initiativ från sida. I betänkandet finns en reservation och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Pris- och löneomräkning av anslag på kulturens område avslår motionerna 2005/06:Kr336 yrkande 15, 2005/06:Kr398 yrkande 3, 2005/06:Kr410 yrkande 4 och 2005/06:Kr417 yrkande 4. Reservation (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), (), i (s), (), (), (), () och (). Pris- och löneomräkning av anslag på kulturens område Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra motioner med förslag om att statsbidraget till de fria grupperna ska inflationsanpassas på samma sätt som gäller för statliga myndigheter. Inkom kort väntas överlämna till regeringen resultatet av den översyn av statsbidraget till de fria grupperna som har begärt. Utskottet förutsätter att regeringen i det fortsatta beredningsarbetet av förslagen också överväger frågor av det slag som tas upp i motionerna utan något formellt initiativ från sida. Jämför reservation (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande (v). I fyra motioner väckta under allmänna motionstiden aktualiseras frågor som rör den återkommande pris- och löneomräkningen av två anslag på utgiftsområde 17. I första hand kräver motionärerna att medelstilldelningen till de fria grupperna ska pris- och löneomräknas. föreslår i motion Kr336 att den ordning som gäller för institutioner och vissa statligt stödda verksamheter som får en automatisk anslagsuppräkning i takt med att priser och löner stiger ska breddas till att omfatta all kulturverksamhet, inklusive amatörföreningarnas riksorganisationer (yrkande 15). Regeringen bör enligt motionärerna låta utreda en sådan möjlighet. Ett snarlikt förslag framför i motion Kr398 i vilken motionärerna begär att även den fria scenkonsten som helhet måste kompenseras för den urholkning och underfinansiering som det offentliga anslagssystemet orsakar (yrkande 3). Anslagen måste räknas upp för såväl institutioner som den fria scenkonsten så att det motsvarar kostnadsutvecklingen. Regeringen bör låta utreda möjligheten till en sådan utökning. Pris- och löneomräkningen av stödet till de fria grupperna tas också upp av de fyra borgerliga partierna i den gemensamma motionen Kr410 yrkande 4 samt av i motionKr417 yrkande 4. I de båda motionerna begärs att anslagen till de fria grupperna och ska omfattas av pris- och löneomräkning samt att regeringen ska ta ett helhetsgrepp kring detta problem på hela kulturområdet. Enligt motionärerna fortsätter regeringen att hävda att den gör stora satsningar inom området trots att anslagen blir alltmer urholkade. Problemen är att vissa anslag inom kultursektorn över huvud taget inte omfattas av någon pris- och löneomräkning trots att större delen av anslagen går till löner. Det gäller t.ex. anslaget till de fria grupperna och till . Det finns - anser motionärerna - all anledning att kritisera regeringen för dess sätt att handskas med denna fråga. Problemet har varit väl känt och måste åtgärdas, anser motionärerna. Pris- och löneomräkningssystemets syfte Det nuvarande systemet för pris- och löneomräkning av myndigheternas anslag - PLO - tillkom som ett viktigt inslag i en genomgripande reform av den statliga budgetprocessen och styrningen av statliga myndigheter. En tidigare mycket detaljerad styrning av myndigheternas resurstilldelning ersattes då av en mer övergripande mål- och resultatstyrning. Statsmakterna började ställa upp mål för myndigheternas verksamhet, och som underlag för regeringens och uppföljning och utvärdering blev myndigheterna skyldiga att återkommande rapportera hur den egna verksamheten utvecklades. Myndigheterna gavs frihet att själva avgöra hur tilldelade resurser skulle utnyttjas för att de på bästa sätt skulle nå de uppställda målen. När syftet med reformen första gången presenterades av regeringen i budgetpropositionen /94 fick förslaget stöd av , och finansutskottet betonade i det sammanhanget starkt värdet av att det redovisade utvecklingsarbetet kom till stånd.1[Proposition 1992/93:100, betänkande 1992/93:FiU10.] Omläggningen kom att ställa helt nya krav på den statliga ekonomiadministrationen. För att skapa förutsättningar för ett rationellt beslutsfattande på myndighetsnivå fick varje myndighet ansvar för samtliga kostnader som staten har för myndighetens verksamhet. Myndigheterna kunde då på ett smidigt sätt omfördela resurser från exempelvis egen personal till utomstående konsulter eller lokaler. En förutsättning för att detta skulle kunna ske var att man skapade så marknadslika och konkurrensneutrala förhållanden som möjligt i den statliga verksamheten. Av denna anledning började man pris- och löneomräkna myndigheternas anslag inför varje nytt budgetår. hade myndigheterna i princip fått full kompensation för inträffade löneökningar, oavsett på vilken nivå löneavtalen träffades. Nyordningen innebar att lönekompensationen skulle motsvara den genomsnittliga arbetskraftskostnadsökningen i tillverkningsindustrin, vilket fick till följd att myndigheter som träffade löneavtal på en högre nivå fick finansiera merkostnaderna genom besparingar i den egna verksamheten. som myndigheterna gavs ökad frihet att själva fördela sina resurser fick de på så sätt ett incitament till en mer ansvarsfull lönebildning. Pris- och löneomräkningssystemet är alltså en budgettekniskt neutral beräkningsmetod som tillkommit för att säkerställa att myndigheternas anslag på statsbudgeten inte urholkas av inflation och normala löneökningar. Metoden tillämpas generellt, och systemet tar således inte hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget. Tanken är att pris- och löneomräkningen ska återspegla kostnadsutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. Vid omräkningen av lönekostnaderna görs därför också ett s.k. produktivitetsavdrag vars storlek bestäms av hur produktiviteten utvecklats inom den privata tjänstesektorn. Detta avdrag motsvarar den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn och har uppgått till mellan . Arbetsgivarpolitikutredningen2[Betänkandet "Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten - En samlad utvärdering" (SOU 2002:32).] hade vid den utvärdering som gjordes 2002 av det nya styrsystemet inga invändningar mot PLO-metoden som sådan, men föreslog vissa smärre jämkningar i dess tillämpning. Utredningen ifrågasatte inte heller att ett produktivitetsavdrag gjordes utan förordade tvärtom att denna ordning skulle behållas. Remissbehandlingen av betänkandet visade dessutom att det fanns ett brett stöd för principerna bakom systemet för pris- och löneomräkningen. Genom att på detta sätt ta fram ett inflationsanpassat myndighetsanslag renodlas varje ytterligare förändring av medelstilldelningen i budgetförslaget. Politiskt motiverade satsningar och besparingar kan då redovisas för sig, vilket gör att och regeringens styrning av myndigheterna blir tydligare. PLO är alltså en del av den statliga mål- och resultatstyrningen och används därför i första hand för att inflationsanpassa myndighetsanslag. Merparten av anslagen på statsbudgeten inflationsjusteras i någon form. Så t.ex. räknas sådana förmåner som pensioner samt sjuk- och föräldrapenning upp med hänsyn till prisbasbeloppet, medan nivån på biståndsanslaget är knutet till ett nominellt mått på den ekonomiska utvecklingen i (av BNI). För rena bidragsanslag används däremot vanligtvis en ordning som innebär att anslagsnivåerna återkommande justeras genom särskilda politiska beslut. På kulturens område gäller detta bl.a. de nu aktuella bidragen till centrala amatörorganisationer och fria grupper. Av de 54 anslag som finns på utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid är det drygt två tredjedelar som återkommande helt eller delvis justeras med PLO. När anslagen inom politikområde 28 Kulturpolitik räknas om använder sig regeringen av någon av följande tre metoder. Förvaltningsanslagsomräkning: Vid omräkningen anpassas anslaget till hur löner, lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader har utvecklats var för sig. Denna omräkningsmetod tillämpas på myndigheter samt på vissa institutioner inom kulturområdet, såsom Operan, , , Svenska rikskonserter och . Löneindex: Metoden används för omräkning av vissa bidrag, däribland bidrag till regionala samt lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Någon prisomräkning av lokalkostnaderna görs inte på dessa anslag eftersom huvudansvaret för de regionala och lokala kulturinstitutionerna vilar på huvudmännen, dvs. landsting och kommuner. Bidragsomräkning: Metoden tillämpas på vissa bidrag - t.ex. litteraturstödet och stödet till fria grupper - och innebär i praktiken att någon pris- och löneomräkning inte görs. tidigare tillkännagivanden om fria grupper och PLO har begärt att regeringen ska vidta åtgärder i frågor som rör antingen stödet till de fria grupperna eller pris- och löneomräkningen av anslagen inom kulturens område. biföll en reservation3[Reservation 3 av m, fp, kd och c i betänkande 2003/04:KrU7 om teater, dans och musik, riksdagsskrivelse 2003/04:202.] i betänkande 2003/04:KrU7 och gav regeringen som sin mening till känna att en översyn borde göras av relationen mellan verksamhets- och projektbidragen till de fria grupperna, så att en långsiktigt hållbar utveckling kan åstadkommas för dem. Förslaget motiverades med att de fria grupperna tvingas genomföra sin ordinarie verksamhet som projekt, eftersom verksamhetsbidragen är otillräckliga. Detta ansåg reservanterna inte vara rimligt. I reservationen framhölls också att det behövdes en snar lösning på frågan om hur pensionerna för de fria grupperna kan säkerställas. Med anledning av detta riksdagsbeslut har regeringen givit i uppdrag att se över villkor och riktlinjer för bidragsgivningen till de fria teater- och dansgrupperna. En slutredovisning ska enligt regleringsbrev lämnas till Utbildnings- och . Vid behandlingen av regeringens budgetproposition gjorde på förslag av kulturutskottet ett tillkännagivande till regeringen4[Betänkande 2004/05:KrU1 s. 22-27, riksdagsskrivelse 2004/05:97.] i vilket man begärde att gjorda pris- och löneomräkningar inom utgiftsområde 17 redovisas på ett tydligt sätt i budgetpropositionen, regeringen utvärderar effekterna av det nuvarande pris- och löneomräkningssystemet för anslagen inom kultursektorn, regeringen i samband med denna översyn också ser över den nu använda metoden för nivåanpassning av myndigheternas hyreskompensation i syfte att nå bättre följsamhet. Beslutet medförde att regeringens redovisning av gjorda pris- och löneomräkningar blev tydligare i efterföljande budgetproposition. Det gällde bl.a. sättet att redovisa prisomräkningen av myndigheternas hyreskompensation. gick det exempelvis inte att utläsa om en myndighet fått en negativ hyreskostnadskompensation, men detta redovisades tydligt i budgetpropositionen . Som svar på begäran beskrev regeringen i budgetpropositionen för 20065[Proposition 2005/06:1 volym 1 avsnitt 7.9.] också tekniken för pris- och löneomräkning av myndighetsanslagen, utfallet av pris- och löneomräkningen per utgiftsområde samt hur regeringen redovisar utfallet av pris- och löneomräkningen på anslagsnivå. Den lämnade redovisningen tillgodosåg endast en del av tillkännagivandet. Av budgetpropositionen framgick emellertid att regeringen hade för avsikt att i andra lämpliga sammanhang återkomma till det som i övrigt tagit upp i tillkännagivandet. gjorde på förslag av kulturutskottet på nytt ett tillkännagivande i samband med behandlingen av regeringens budgetförslag för 20066[Betänkande 2005/06:KrU1 s. ], mer inriktat på den metod som används för att anpassa de statliga kulturinstitutionernas kompensation för lokalkostnader till den allmänna hyresutvecklingen. upprepade sitt krav innan om en översyn av den nuvarande metoden för beräkning av myndigheternas hyreskompensation och förutsatte att denna översyn skulle göras skyndsamt samt att regeringen skulle återkomma till med ett förslag till lösning. Utskottet ifrågasatte också om det var en rimlig ordning att myndigheter som museer och andra kulturinstitutioner förutsätts kunna uppträda som jämbördiga motparter i hyresförhandlingar med och föreslog att regeringen skulle överväga även denna fråga. Slutligen förutsatte utskottet att regeringen snabbt skulle vidta åtgärder som underlättade för Statens museer för världskultur att i det korta perspektivet komma över de problem som den minskade kompensationen för hyreskostnader fört med sig. Det sistnämnda kravet har regeringen åtgärdat genom att vårproposition föreslå att ska anvisas på tilläggsbudget på anslag 28:28 Centrala museer: Myndigheter. Av beloppet är avsedda som kompensation för Statens museer för världskultur. Regeringen har dessutom gett myndigheten rätt att utnyttja ett tidigare indraget anslagssparande på , vilket innebär att Statens museer för världskultur i allt väsentligt har kompenserats för den minskade hyresersättningen. Regeringens hantering av tillkännagivandet i övrigt kommenterade finansminister i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2005/06:733) om hyressättningsprinciper för statliga myndigheter . Frågan som hade ställts av () gällde regeringens fortsatta hantering av betänkande "Hyressättning av vissa ändamålsfastigheter" (SOU 2004:28) samt tillkännagivande om museers och andra kulturinstitutioners lokalkostnader och deras jämbördighet i hyresförhandlingar med . Av svaret framgår att flertalet remissinstanser haft invändningar mot kommitténs förslag, bl.a. avseende vissa principer för hyressättning. Finansministern ansåg därför att det saknades grund för att genomföra kommitténs förslag eftersom de inte skulle ge den hållbara och för alla intressenter acceptabla lösning som efterfrågat. Enligt finansministern hade regeringen dock för avsikt att fortsätta arbetet med att se över hyressättningen för statliga myndigheter och institutioner, varvid delar av betänkande och delar av tillkännagivande skulle komma att ingå. En särskild utredare skulle få i uppdrag att skyndsamt föreslå åtgärder inom området. Finansministern uppgav att han påbörjat beredningen av ett sådant uppdrag och att han avsåg att presentera det för regeringen för beslut . Utredningstjänstens uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser har på kulturutskottets uppdrag analyserat gjorda pris- och löneomräkningar samt kostnadsutvecklingen för teater- och dansinstitutioner och fria grupper. Resultatet av undersökningen finns redovisat i rapporten 7["Statsbidrag till teater och dans - En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser" (2005/06:RFR5). Rapporten återfinns på hemsida bland kulturutskottets uppföljningsärenden:http://www.riksdagen.se/upload/Dokument/utskotteunamnd/200506/KrU/RFR5_0506.pdf]. Följande frågor har stått i centrum för studien: Vilka konsekvenser får pris- och löneomräkningen för teater- och dansverksamheten? Varför pris- och löneomräknas anslagen på olika sätt? Har undersökningar gjorts av vilka möjligheter det finns att öka produktiviteten inom teater- och danssektorn? I rapporten redovisas hur kostnader, intäkter och verksamhet har utvecklats vid nationella och regionala teater- och dansinstitutioner samt vid fria teater- och dansgrupper. Bakgrunden till att valts är att fattade beslut om en långsiktig inriktning för kulturpolitiken och att den officiella teater- och dansstatistiken sträcker sig fram . I uppföljningen ingår fem fallstudier, nämligen , , Teater 23, Västerbottensteatern och Profilteatern. En sammanfattning av de iakttagelser som utredningstjänsten gjort finns redovisad i en bilaga till detta betänkande (bilaga 2). Av rapporten framgår att statsbidraget till de fria teater- och dansgrupperna finansieras över anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. uppgår anslaget till . Anslaget är indelat i tre olika anslagsposter. Regeringen beslutar hur anslaget ska fördelas mellan de olika anslagsposterna. för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar disponeras av som avgör hur medlen ska fördelas mellan olika bidragsmottagare. Av rapporten, kompletterad med senare budgetpropositioner, framgår att den samlade nivån på anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål har ändrats av följande anledningar och framåt. 1997: Anslaget ökades med för att stödja de fria teater- och dansgruppernas marknadsföring och turnerande. 1998 och 1999: Anslaget ökades med respektive för att stärka musiklivets arrangörsled. 1999: Bidraget till de fria grupperna ökades med . 2000: Anslaget minskades med på grund av att ett bidrag till Orionteatern omfördes till annan stödform. 2002: Stödet till de fria grupperna ökades med med hänvisning till att den ekonomiska situationen för många fria teater-, dans- och musikgrupper var ansträngd. 2003: Anslaget ökades med för arrangörs- och turnéstöd på dansområdet. 2005: Anslaget minskades med som omfördes till ett annat anslag för att där finansiera ett nytt bidrag till Cirkus Cirkör. 2006: Anslaget förstärktes med varav engångsvis. Förstärkningarna var avsedda att ge aktörerna i den fria scenkonsten bättre förutsättningar för rimliga arbetsvillkor och för att vidareutveckla den professionella dansen, Dansnät och vissa musikgenrer såsom jazz, nutida konstmusik samt folk- och världsmusik. Dessutom förstärktes anslaget med ytterligare för att möjliggöra fortsatt stöd till och Strindbergsteatern. Till följd av omprioriteringar och en generell besparing minskades anslaget med . Netto tillfördes alltså anslaget , varav är en bestående anslagsökning. har alltså nivån på anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål ökat , dvs. med eller med . Av utredningstjänstens rapport framgår vidare att bidraget till de fria grupperna finansieras från en särskild anslagspost under anslag 28:7. Det är anslagspost 1, kallad Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar m.m. Av det samlade anslaget, som alltså uppgår till , är uppförda på anslagspost 1. Resterande på anslaget avser bidrag till bl.a. fonogramutgivning och viss teaterverksamhet, som , (Confidencen), och Internationella Vadstenaakademien. I efterföljande tabell redovisas hur anslagspost 1 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar m.m. under anslag 28:7 räknats upp . Omräkning av anslagspost 1 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar m.m. 1997-2006 Av tabellen framgår att statens stöd till de fria grupperna och arrangerande musikföreningar m.m. har i det närmaste fördubblats. Till en del beror emellertid denna ökning på att en annan anslagspost - anslagspost 5 Skådebaneverksamhet - har tillförts anslagspost 1 . Rensar man bort effekten av denna sammanslagning uppgår ökningen till 58,0 i stället för . Det är en ökning . Det bör också noteras att merparten av tillskottet är av engångskaraktär. Av förändringen detta år är bestående. I tre av de nu aktuella motionerna begärs att regeringen ska utreda möjligheten att fullt ut pris- och löneomräkna statsbidraget till de fria grupperna. I två av dessa vill motionärerna dessutom att även ska omfattas av PLO-systemet. I den fjärde motionen begär att regeringen ska utreda möjligheten att pris- och löneomräkna stödet till alla kulturverksamheter, inklusive amatörföreningarnas riksorganisationer. Bidragen till de fria grupperna kanaliseras över anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål och bidragen till centrala amatörorganisationer över anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Utskottet vill med anledning av detta framhålla följande. Ingen av de statsbidragsformer som tas upp i motionerna omfattas av någon årlig automatisk pris- och löneomräkning. I stället omprövas bidragsgivningens omfattning genom särskilda politiska beslut som fattas i samband med regeringens återkommande budgetarbete. Som framgår av den tidigare lämnade redovisningen är anledningen till detta att det tillämpade pris- och löneomräkningssystemet har utformats för i första hand statsmakternas styrning av de statliga myndigheterna. Myndigheterna har fått stor frihet att själva fördela sina tilldelade resurser, och eftersom PLO-metoden tillämpas generellt och inte tar hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under de enskilda anslagen är PLO inte bara en metod för inflationsanpassning av anslag, utan också ett instrument som ger myndigheterna incitament att uppträda ansvarsfullt i samband med löneförhandlingar och vid prövning av nya utgiftsåtaganden. Alla merkostnader för löneavtal som träffas på en högre nivå än får ju myndigheterna själva finansiera genom besparingar i den egna verksamheten. Utskottet konstaterar att statsbidraget till de fria grupperna har utvecklats positivt . har det ökat . Ökningen som skett från en förhållandevis låg nivå är enligt utskottets mening en medveten strävan från Socialdemokraternas, och de grönas sida att höja anslagen till de fria grupperna. Utskottet noterar med tillfredsställelse dessa medvetna insatser. Bidragen fördelas mellan dels ett hundratal fria teater- och dansgrupper, dels vissa fria musikgrupper och arrangerande musikföreningar. För enskilda grupper rör det sig i några fall om, kanske inte så stora bidrag, men viktiga tillskott till den egna ekonomin. För dem är förutsägbarheten i bidragsgivningen därför av stor betydelse. Till detta kommer att planeringsförutsättningarna även försvåras av att statsbidragen till de fria grupperna inte omfattas av någon återkommande pris- och löneomräkning. Uppnådda anslagsnivåer urholkas därför successivt. För att komma till rätta med detta problem och ge de fria grupperna ett visst mått av trygghet föreslås i motionerna att statsbidragen till dessa grupper ska pris- och löneomräknas fullt ut. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget att de fria grupperna kan ges bättre förutsättningar att verka, och en viktig sådan förutsättning är att uppnådda anslagsnivåer inte urholkas av att anslaget inte pris- och löneomräknas. Men motionärernas förslag bör enligt utskottets mening ses mot bakgrund av att har begärt att regeringen ska göra en översyn av förhållandet mellan de verksamhetsbidrag och projektbidrag som utgår till de fria grupperna. har av denna anledning fått i uppdrag att se över villkor och riktlinjer för bidragsgivningen till de fria teater- och dansgrupperna, och resultatet av detta arbete kommer att presenteras för Utbildnings- och , varefter förslagen kommer att prövas närmare av regeringen. Utskottet förutsätter att regeringen i det sammanhanget också överväger frågor av det slag som aktualiseras i motionerna utan något formellt initiativ från sida. Enligt utskottets mening bör således inte vidta någon åtgärd utan avvakta regeringens fortsatta beredning av förslag. I avvaktan på detta förutsätter emellertid utskottet att regeringen i sin fortsatta bidragsgivning till de fria teater- och dansgrupperna vinnlägger sig om att ge dessa grupper mer stabila planeringsförutsättningar.