bet · GT01NU14 · 2006-04-04 00:00:00 — (Enligt den första statistiken som föreligger för ökade import från jämfört med .) Enligt uppgift tar upp frågor motsvarande de som Globalt ansvar arbetar med i kontakter med både företagsrepresentanter och företrädare för kinesiska myndigheter. Svenska ambassaden i har anordnat ett antal seminarier på detta tema. På bilateral nivå är de regelbundet återkommande mötena i den svensk-kinesiska blandkommissionen för ekonomiskt, industriellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete ett viktigt forum för dialog. , som möts ungefärligen , har till syfte bl.a. att ta upp handelsfrågor såväl bilateralt som multilateralt. Nästa möte i svensk-kinesiska blandkommissionen kommer preliminärt att hållas i under . har på myndighetssidan genom bl.a. , och en återkommande dialog på expertnivå med kinesiska motparter inom området handelsförenklingar. EU lägger stor vikt vid samarbetet med , vilket stöds av . ingick EU och ett strategiskt partnerskap, vilket unionen bara har med ett fåtal länder. Det strategiska partnerskapet innebär ett brett samarbete på det politiska området, inom kultur och forskning samt på det ekonomiska området och handelsområdet. En viktig del av samarbetet utgörs av handel och ekonomiska relationer. handel med EU har mer än tredubblats och EU är främsta handelspartner. En gemensam handlingsplan för samarbetet mellan och antogs vid toppmötet mellan och . I handlingsplanen fastställs att EU och skall samarbeta för att ytterligare öka handeln och komma till rätta med handelshinder. EU och är överens om att ha en dialog om en rad olika WTO-frågor. Detta skall ske bl.a. i olika expert- och arbetsgrupper. På bilateral nivå är den svensk-indiska blandkommissionen för ekonomiskt, industriellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete ett viktigt forum för regelbundet återkommande möten med de indiska motparterna. , vilken etablerades , tar upp såväl bilaterala som multilaterala handelsfrågor. Nästa möte kommer preliminärt att hållas i . Utskottet har inte ändrat sin principiella uppfattning att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet skall prövas inom ramen för de möjligheter som riksdag och regering har givit myndigheter och regionala organ. Därmed avstyrker utskottet det aktuella yrkandet i motion 2005/06:N474 (m, fp, kd, c). När det gäller förslaget i motion 2005/06:U255 (m) vill utskottet erinra om att utrikesutskottet kommer att behandla regeringens skrivelse om en svensk Asienpolitik. Utskottet tar därför inte ställning i sak i frågan om ett svenskt agerande för att förstärka EU:s samarbete med respektive ; motionen avstyrks således i berörd del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor, punkt 2 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2005/06:U381 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:L374 yrkande 3, 2005/06:N248, 2005/06:N459 och 2005/06:A367 yrkande 2. Globaliseringen innebär att näringslivet får ett allt större inflytande över världsutvecklingen. Enligt vår uppfattning, som överensstämmer med bedömningen i motion 2005/06:U381 (kd), är det naturligt och nödvändigt att detta inflytande följs av ett moraliskt ansvar. måste stater, frivilligorganisationer och företag samarbeta i de stora globala frågorna såsom kampen för mänskliga rättigheter och arbetet mot miljöförstöring och korruption. FN:s Global Compact och riktlinjer för multinationella företag är av stor vikt för att fästa uppmärksamheten på problemen i skärningspunkten mellan handel och miljö respektive handel och mänskliga rättigheter. Förhoppningen är att allt fler företag skall ansluta sig till Global Compact och utarbeta egna planer för att uppfylla målen. Det gäller t.ex. att garantera en viss nivå på arbetslivsförhållanden i tredje världen. Enligt vår mening bör utvecklingen följas upp genom ett nära samarbete mellan regeringen och det svenska näringslivet om hur företagen skall agera i tredje världen och om utformningen av etiska uppförandekoder. bör det undersökas hur en extern kontroll av efterlevnaden skall kunna gå till. Naturligtvis har även konsumenterna ett ansvar för att granska företag och genom sina krav och inköp styra företagen i önskad riktning. Konsumentorganisationer och internationella frivilligorganisationer har ett huvudansvar att informera i samhället. Konsumentkraven i industriländerna kan fungera som ett instrument för att driva fram bättre arbetsvillkor i de multinationella företag som har verksamhet i utvecklingsländerna. Ovan har redovisats att rättvisemärkning nu erhåller ökade möjligheter till stöd, vilket är positivt. Detta ger konsumenterna bättre förutsättningar att hålla sig informerade och underlag för att kunna agera. Ett problem är att det finns flera olika slags koder på området, vilket kan skapa förvirring. Enligt vår uppfattning är det viktigt att huvuddragen i koderna är desamma och att de baseras på huvudkonventioner. bör uppmuntras till allt högre standard, men det får inte ställas orimliga krav på dem. Sammanfattningsvis bör regeringen dels driva på i frågan om ett europeiskt ramverk för uppförandekoder och rättvisemärkning, dels utöka sitt samarbete med näringslivet för att uppmana och stödja företagen att utarbeta etiska uppförandekoder men också säkerställa kontroll och uppföljning. Det nuvarande initiativet om Globalt ansvar är lovvärt men behöver vidareutvecklas och bli mera konkret. Det sagda innebär dock inte att frivillighet kan ersätta väl fungerande lagar och regler. Motion 2005/06:U381 (kd) tillstyrks i här aktuell del. Övriga motionsyrkanden avstyrks i den mån de inte blir tillgodosedda genom vårt ställningstagande. Handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor, punkt 2 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L374 yrkande 3 och 2005/06:N459 samt bifaller delvis motionerna 2005/06:U381 yrkande 12, 2005/06:N248 och 2005/06:A367 yrkande 2. De nuvarande internationella handelsavtalen återspeglar främst den rika världens prioriteringar och är inriktade på ekonomisk tillväxt. Det faktum att vissa länder försöker vinna konkurrensfördelar på den globala marknaden genom att ha en obefintlig eller dålig lagstiftning för miljöskydd och arbetarskydd har inte uppmärksammats tillräckligt. I svaga statsbildningar och outvecklade demokratier är barnarbete, extremt låga löner, förbud mot facklig organisering m.m. inte ovanliga företeelser. I många länder är det svårt att hålla transnationella företag ansvariga för brott beroende på begränsningar i lagstiftningen eller brist på finansiella resurser att driva rättsprocesser m.m. kan det vara svårt att begära skadestånd från ett transnationellt företag, vars dotterbolag har ställt till stora miljöskador i ett fattigt land. För att slippa betala skadestånd kan moderbolaget låta dotterbolaget gå i konkurs. Det finns således mycket starka skäl att införa sociala och miljömässiga minimikrav på internationell nivå. De nya frivilliga initiativen, exempelvis riktlinjer, FN:s Global Compact eller det svenska Globalt ansvar, är inte tillräckliga för att komma till rätta med oansvariga företag. Därför anser vi att behovet av internationellt bindande regler för transnationella företag är oavvisligt. Det är rimligt att införa en bindande uppförandekod som ger bestämda riktlinjer när det gäller miljöhänsyn, respekt för mänskliga rättigheter m.m. för företags verksamhet. bör, i enlighet med uppfattningen i motionerna 2005/06:L374 (fp) och 2005/06:N459 (s), vara ett gott föredöme och verka pådrivande både inom FN och EU för att skapa ett internationellt bindande regelverk för transnationella företag. Vidare måste konventioner om arbetsvillkor få en starkare ställning inom världshandelssystemet. bör inom EU:s ram stödja den ovan nämnda utvecklingen i riktning mot ett ökat samarbete mellan bl.a. WTO och . Det är också värt att notera att konsumentkraven i industriländerna kan fungera som ett instrument för att driva fram bättre arbetsvillkor i de multinationella företag som har verksamhet i utvecklingsländerna. Ovan har redovisats att rättvisemärkning nu erhåller ökade möjligheter till stöd, vilket är positivt. Detta ger konsumenterna bättre förutsättningar att hålla sig informerade och underlag för att kunna agera. Även övriga här behandlade motionsyrkanden syftar på olika sätt till ett stramare regelverk; vi har sympati för det goda syftet men är inte övertygade om att de föreslagna metoderna är de rätta eller de mest effektiva. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad vi har anfört rörande handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:L374 (fp) och 2005/06:N459 (s) i aktuella delar, medan övriga motionsyrkanden tillstyrks delvis. Exportkreditfrågor, punkt 3 (kd, v, c, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U378 yrkandena 14 och 15, 2005/06:N272 och 2005/06:N385 yrkandena 9-11. Vi anser att många länder i väst bidrar till en ohållbar utveckling i genom att de nationella exportkreditnämnderna ger finansiellt stöd till miljöskadliga investeringar i utvecklingsländer. När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det inte ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportgarantier och exportkrediter. Projekt som innebär negativ miljöpåverkan kan därigenom få stöd via skattsedeln. nya miljöpolicy är inte heltäckande, och det är också nämnden själv som avgör om ett projekt skall beviljas medel. I likhet med vad som anförs i motionerna 2005/06:U378 (kd), 2005/06:N272 (kd) och 2005/06:N385 (v) bör samtliga projekt, dvs. även projekt som understiger , omfattas av en obligatorisk miljöprövning. Vidare bör tydliga riktlinjer utarbetas för vilka negativa miljöeffekter som inte kan accepteras. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av EKN:s miljöpolicy i enlighet med vad som anförts här samt verka för att bindande gemensamma regler för exportkreditnämnderna skapas inom EU. När miljökonsekvensbeskrivningar skall upprättas föreslår vi att EKN bör vara ansvarigt organ för detta och inte - som - det enskilda företaget. Den nuvarande rutinen kan kritiseras på den grunden att EKN inte styr uppläggning och inriktning av miljökonsekvensbeskrivningarna, vilket leder till ojämna resultat. har skrivit under , den s.k. och konventionen om mänskliga rättigheter. EKN bör begära att företagen uppfyller kraven i dessa konventioner i samband med kredit- och garantigivning. bör vara ett föregångsland på detta område. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad som ovan har anförts. Därmed tillstyrks de här behandlade motionerna i aktuella delar. Inremarknadsfrågor, förslag till tjänstedirektiv, punkt 4 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U290 yrkande 10, 2005/06:U338 yrkande 13 och 2005/06:N392, bifaller delvis motion 2005/06:Sk527 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:U339 yrkande 5. Utgångspunkten är att är ett litet och handelsberoende land, att tjänstesektorn utgör av den svenska ekonomin och att det finns mycket att vinna på ökade möjligheter till handel över gränserna. Syftet med ett tjänstedirektiv - att skapa bättre förutsättningar för en väl fungerande tjänstesektor - välkomnas, inte minst från konsumentsynpunkt. Att handelshindren inom tjänstesektorn undanröjs och att svenska tjänsteföretag får lättare att exportera sina tjänster inom EU är självfallet positivt för svensk ekonomi och sysselsättning. Med denna utgångspunkt är det viktigt att se till att det blir tydliga regler för tjänstemarknaden inom EU. För att uppnå målet i Lissabonprocessen - att bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning - är en välfungerande tjänstesektor central. EU behöver genomföra en verklig inre marknad på tjänsteområdet i sinhelhet. Den stora potential i form av ökad tillväxt och sysselsättning som finns har inte kunnat förverkligas på grund av alla de hinder som hämmar tjänstehandeln inom den inre marknaden. Vi anser, i likhet med uppfattningen i motionerna 2005/06:U290 (m) och 2005/06:U338 (fp), att ett tjänstedirektiv som klargör reglerna för tjänstehandel över gränserna bör komma på plats möjligt. Gemensam lagstiftning måste dock ha ett stort mått av flexibilitet för att värna enskilda medlemsländers traditioner och lösningar på arbetsmarknadens område. Exempelvis är det rimligt att svensk arbetsrätt och svenska kollektivavtal skall gälla i . Vi välkomnar ett klargörande besked från angående Vaxholmsfallet. Enligt vår uppfattning utgör uppgörelsen inom en god grund för fortsatta förhandlingar om ett tjänstedirektiv. Kompromissförslaget i parlamentet öppnar för en ökad tjänstehandel i , som höga krav kan upprätthållas när det gäller goda arbetsvillkor och ett starkt miljö- och konsumentskydd. Det är vidare enligt vår mening av största vikt att tydliga regler för garantier, tvistelösning, produktsäkerhet m.m. skall gälla i hela ; det gynnar både konsumenter och småföretag. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad som här har anförts. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:U290 (m) och 2005/06:U338 (fp) i aktuella delar. Vårt ställningstagande tillgodoser även kraven i motion 2005/06:N392 (c) och delvis i motion 2005/06:Sk527 (kd). Ett övrigt motionsyrkande avstyrks. Inremarknadsfrågor, förslag till tjänstedirektiv, punkt 4 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2005/06:U339 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Sk527 yrkande 5, 2005/06:U290 yrkande 10, 2005/06:U338 yrkande 13 och 2005/06:N392. Enligt vår mening visar folkomröstningsresultaten på ett ökat motstånd mot flera av EU:s lösningar. Detta gäller i synnerhet EU:s förslag till tjänstedirektiv. Enbart det faktum att totalt hade 404 ändringsförslag till kommissionens ursprungliga tjänstedirektivsförslag att ta ställning till visar att det inte finns någon enhetlig uppfattning på detta område. Röstresultatet i med 394 ja-röster och 215 nej-röster talar samma språk; detta förslag är inte förankrat. Enligt vår uppfattning är det viktigt att ledare nu visar respekt för folkviljan. Regeringen bör därför i EU verka för att tjänstedirektivet totalt dras tillbaka. Med det anförda tillstyrks motion 2005/06:U339 (v) i berörd del, medan övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Inremarknadsfrågor i övrigt, punkt 5 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 6. Därmed bifaller motion 2005/06:U338 yrkande 12. Enligt vår uppfattning är den inre marknaden grunden för det ekonomiska samarbetet inom EU. Ett fritt utbyte av varor och tjänster inom medför ökad handel, som bidrar till ekonomisk tillväxt och högre inkomster. Dessa mål för den inre marknaden har ännu inte kunnat uppnås; lider fortfarande av hög arbetslöshet och en alltför långsam takt i det ekonomiska reformarbetet. Vi drar slutsatsen att Lissabonprocessen har varit alltför långsam. För att Lissabonprocessen skall få ny relevans rekommenderar vi att fokus än mer läggs på sysselsättning och konkurrenskraft och att den inre marknaden ytterligare effektiviseras, bl.a. inom tjänstesektorn. Existerande hinder för konkurrens på marknader som byggande, transporter och turism måste undanröjas. Arbetet med att utvidga och avreglera den inre marknaden måste accelerera i syfte att bygga ett ekonomiskt uthålligt och välmående samhälle. EU-länderna har mycket att lära av varandra. Enligt vår uppfattning, vilken sammanfaller med uppfattningen i motion 2005/06:U338 (fp), är normalt sett detaljerad överstatlig lagstiftning inte rätt väg att gå; däremot bör regelbundna uppföljningar med mätbara kriterier, s.k. benchmarking, göras på nationell nivå. Närhetsprincipen skall tillämpas så långt som möjligt; det betyder att frågor som grundskola, barnbidrag, föräldraledighet osv. inte skall tillhöra EU:s uppgifter. Vidare vill vi värna om den fria forskningen och är därför kritiska till de centraliseringstendenser som kan skönjas inom EU:s forskningspolitik. bör motverka dessa tendenser. Med hänsyn till att den offentliga sektorn är av olika storlek och inriktning i de olika EU-länderna anser vi inte att det finns anledning att ha gemensamma skattesatser på EU-nivå. En viss harmonisering av skatterna på arbete, företagande och konsumtion kommer ändå att ske som resultat av gränshandel, individers rörlighet och företagens rörlighet. Ett viktigt undantag från principen om nationellt beslutade skattesatser är att EU-länderna bör införa gemensamma miniminivåer för miljöavgifter i syfte att minska gränsöverskridande miljöproblem. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad vi här har anfört. Därmed blir den nämnda motionen tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal och alkohol, punkt 6 (v, mp) () och () anför: Enligt vår mening bör folkhälsan vara ett prioriterat mål inom de multilaterala förhandlingarna. Såväl alkohol som tobak och läkemedel förtjänar extra stor försiktighet i kommande WTO-förhandlingar. Majoritetens skrivningar om vikten av förutsägbarhet på ett lands tjänstemarknad ställer vi oss dock bakom. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Sk527 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tjänstesektorn och den inre marknaden. 2005/06:L310 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullar och handelshinder. 2005/06:L374 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den skall stödja FN i arbetet för att skapa ett internationellt regelverk för transnationella företag. 2005/06:U255 av i m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för ett förstärkt bilateralt samarbete mellan och respektive EU och som i större utsträckning fokuserar på tekniska hinder för handel och anpassningen till . 2005/06:U290 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förverkliga ett tjänstedirektiv som klargör reglerna för tjänstehandel över gränserna. 2005/06:U338 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka den inre marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ompröva sin inställning till tjänstehandelsdirektivet och verka för att detta direktiv genomförs . 2005/06:U339 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU agerar för att EU:s tjänstedirektiv dras tillbaka. 2005/06:U378 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta regler för den svenska exportkreditnämnden (EKN). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att bindande gemensamma miljöregler antas för EU-ländernas exportkreditnämnder. 2005/06:U381 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för ett europeiskt ramverk för etiska uppförandekoder, av typen The Global Compact, och rättvisemärkning. 2005/06:N248 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenska företags moraliska ansvar utomlands. 2005/06:N272 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. 2005/06:N385 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i WTO och i EU bör verka för att alkohol inte skall ingå i multilaterala handelsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör initiera en översyn av () miljöpolicy så att det framgår vad som är en acceptabel miljöpåverkan samt att projekt även omfattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillse att det är EKN, och inte det enskilda företaget, som ansvarar för att miljökonsekvensbeskrivningar genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillse att EKN skall följa grundläggande regler för arbetsrätt, barnkonvention och konvention om mänskliga rättigheter. 2005/06:N392 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa Lissabonstrategins mål avseende tjänstesektorn. 2005/06:N459 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transnationella företag. 2005/06:N474 av m.fl. (m, fp, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att borde erhålla resurser för att initiera samarbete mellan regionen och de nya medlemsländerna i EU. 2005/06:A367 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att EU driver en rättvis handelspolitik.