bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — Regeringen föreslår ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) att godkänner att de ändamål och verksamheter som finansieras från det under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar uppförda anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter flyttas till utgiftsområde 1 (punkt 2), det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal flyttas till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (punkt 3), det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU m.m. flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv (punkt 4) samt att ansvaret för att det finns ett nationellt transportforskningsinstitut flyttas från utgiftsområde 24 Näringsliv till utgiftsområde 22 Kommunikationer (punkt 5). I ett par motioner från den allmänna motionstiden tas frågor om omfattningen av vissa utgiftsområden upp. I motion 2005/06:K291 yrkande 1 av () begärs att utgiftsområde 1 skall omfatta minoritetspolitiken som i budgetpropositionen redovisas inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Eftersom de fem nationella minoriteterna innehar särskilda rättigheter och eftersom de nationella minoriteterna har funnits i landet , leder inplaceringen av dessa grupper inom utgiftsområdet för Invandrare och flyktingar till en felsyn som enligt motionen kan få negativa ekonomiska konsekvenser. En lämplig lösning bör vara att minoritetspolitiken behandlas under samma avsnitt som samefrågor och . Därför bör avsnittet om Minoritetspolitik flyttas till utgiftsområde 1 . Per m.fl. (m) begär i motion 2005/06:Sf430 yrkande 5 att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering överförs till utgiftsområde 14 Arbetsliv, mot bakgrund av att de olika diskrimineringsombudsmännen bör slås samman till en ombudsman. beslutade om indelning av statsbudgeten i utgiftsområden (bet. 1995/96:KU21, prot. 1995/96:59). Förutom att det beslutades vilka utgiftsområden som respektive utskott skulle ansvara för, fattades också beslut om hur verksamheter, bidrag och myndigheter m.m. skulle fördelas på utgiftsområden. Fördelningen av verksamheter, bidrag och myndigheter på utgiftsområdena framgick av bilaga 1 i betänkande 1995/96:KU21 och har därefter ändrats . Enligt riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 5.12.1 andra stycket skall beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. förslag innebär en rad ändringar när det gäller fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. tillstyrker förslagen i proposition 2005/06:100 yrkande 2 och i motion 2005/06:K291 (v), som också socialförsäkringsutskottet fört fram, att området Nationella minoriteter bör överföras från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar till utgiftsområde 1 . behandlar frågor som gäller nationella minoriteter. tillstyrker följaktligen propositionen i denna del och motionen. Utskottet delar också bedömningen i motion 2005/06:SfU430 yrkande 5 (m) att ombudsmannen mot etnisk diskriminering skall föras över till arbetsmarknadsutskottets beredningsområde men föreslår i stället utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Motionen tillstyrks följaktligen delvis. Härutöver vill utskottet på eget initiativ samt i enlighet med vad som föreslås i proposition 2005/06:100 punkterna 3-5 och med vad som förutsätts av föreslå en rad ändringar i utgiftsområdena som en följd bl.a. av de förändringar som utskottet föreslår i fråga om utskottsindelningen och ärendefördelningen. Utskottet föreslår således beträffande att åtgärder för nationella minoriteter förs över till detta utgiftsområde från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, att Länsstyrelserna och Regionala självstyrelseorgan förs över till detta utgiftsområde med den förändringen att begreppet Regionala självstyrelseorgan ändras till Kommunala samverkansorgan, - utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning att orden revisorer och ersätts av ordet , - utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution att orden , skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna ersätts av orden och , - utgiftsområde 4 Rättsväsendet att förteckningen omformuleras så att den upptar , , , , Domstolsväsendet m.m., Kriminalvården, , , , , Ersättning för skador på grund av brott, Rättshjälpskostnader m.m., Kostnader för vissa skaderegleringar m.m., Avgifter till vissa internationella sammanslutningar, Bidrag till lokalt förebyggande arbete, - utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet att Strålskydd och kärnsäkerhet överförs till utgiftsområde 6 från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, att Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal överförs från utgiftsområde 22 Kommunikationer samt att överförs från utgiftsområde 24 Näringsliv, - utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar att utgiftsområde 8 byter namn till Migration, att Ersättning till kommunerna för flyktingmottagning, Lån till hemutrustning, Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, Insatser mot främlingsfientlighet och rasism samt integrationsfrågor, och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering förs över till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, och att åtgärder för nationella minoriteter förs över till utgiftsområde 1 samt att ordet utgår, - utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp att ordet Förtidspensioner ersätts av begreppet Sjuk- och aktivitetsersättning och begreppet Allmänna försäkringskassorna ersätts av ordet samt orden och begreppet Bostadstillägg till pensionärer utgår, - utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom att begreppet Särskilt pensionstillägg utgår och att begreppet Bostadstillägg till pensionärer ändras till Bostadstillägg till ålderspensionärer, - utgiftsområde 13 Arbetsmarknad att Ersättning till kommunerna för flyktingmottagning, Lån till hemutrustning, Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, Insatser mot främlingsfientlighet och rasism samt integrationsfrågor, m.m., och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering förs över till utgiftsområde 13 från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, - utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande att utgiftsområde 18 byter namn till Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, att Länsstyrelserna och Regionala självstyrelseorgan flyttas över till utgiftsområde 1 med den förändringen att begreppet Regionala självstyrelseorgan ändras till Kommunala samverkansorgan, att ordet Byggforskning utgår samt att , , , , Åtgärder på konsumentområdet och Bidrag till miljömärkning av produkter förs över från utgiftsområde 24 Näringsliv, - utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård att Strålskydd och kärnsäkerhet överförs till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, - utgiftsområde 22 Kommunikationer att Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal överförs till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, att begreppet Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier utgår, att ordet Järnvägsstyrelsen läggs till förteckningen och att begreppet ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice ersätts av begreppet Ersättning till för grundläggande kassaservice, - utgiftsområde 24 Näringsliv att överförs till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet samt att , , , , Åtgärder på konsumentområdet och Bidrag till miljömärkning av produkter förs till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. En i enlighet med detta reviderad förteckning över utgiftsområdena och de verksamheter, bidrag, myndigheter m.m. som ingår i utgiftsområdena finns i bilaga 14. Utskottet föreslår att godkänner den fördelning på utgiftsområden av ändamål och verksamheter som framgår av bilagan. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om ett uppdrag till i fråga arbete med EU-frågor med hänvisning till det uppdrag utredningen redan har. I motion 2005/06:K240 av m.fl. (fp) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredskap för att, exempelvis genom tilläggsdirektiv, involvera i processen med att förändra arbetssätt i EU-frågor. Regeringen beslutade (dir. 2004:96) att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté, (Ju 2004:11), med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. I uppdraget ingår därför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt av de bestämmelser som reglerar regeringsbildningsprocessen och förhållandet mellan riksdag och regering i övrigt. Kommittén ges enligt direktiven vida ramar för sitt arbete. Den är i princip oförhindrad att ta upp alla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar som kommittén har i uppdrag att se över. Av direktiven till framgår att frågor som rör regeringsformens bestämmelser om förhållandet till andra stater och mellanfolkliga organisationer faller utanför uppdraget. Beträffande frågor som gäller det svenska medlemskapet i EU och en stärkt roll för hänvisas därvid i direktiven till att enligt sina direktiv bl.a. har i uppdrag att förutsättningslöst pröva formerna för arbete med EU-frågor och föreslå de organisatoriska och författningsmässiga förändringar som är nödvändiga för att skall kunna delta i EU-samarbetet på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Vidare hänvisas till att det i uppdrag också ingår att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Det framhålls också att en utgångspunkt för arbetet enligt direktiven till skall vara att EU-frågorna så långt som möjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet. En annan utgångspunkt skall vara att tydliggöra roll och stärka inflytande i EU-samarbetet. Hovrätten över och anser att den föreslagna ordningen med beslut av (kammaren) vid behandling av grönböcker, vitböcker och meddelanden utgör en innovation som borde ha stöd i regeringsformen. I varje fall menar hovrätten att 10 kap. 6 § regeringsformen om roll i EU-arbetet blir ofullständig. En minimilösning vore enligt hovrätten att sist i 10 kap. 6 § första stycket föra in en erinran om att det i riksdagsordningen finns också andra bestämmelser om behandlingen i av frågor rörande arbetet i Europeiska unionen. Som framgått har enligt sina direktiv i uppdrag att göra en samlad översyn av regeringsformen. I likhet med vad utskottet har uttalat (bet. 2005/06:KU23 s. 18) utgår utskottet från att denna samlade översyn även kommer att rymma frågor rörande hur det svenska EU-medlemskapet och och regeringens roll i detta sammanhang återspeglas i regeringsformen. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att det inte är påkallat att begära sådana tilläggsdirektiv till som efterfrågas i motionen, som därför bör avslås. Riksdagsordningen i övrigt, m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att antar det i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i övrigt. Bland annat föreslås vissa justeringar av teknisk karaktär i tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen. Dessutom föreslås en justering i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Utskottet föreslår att utskottet antar i bilaga 2 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i den mån den inte omfattas av vad utskottet ovan föreslagit. Det gäller bl.a. en ny tilläggsbestämmelse (4.9.2) med innebörd att utskotten i skrivelser till kammaren skall meddela i vilka ärenden betänkanden inte avgetts. beslutade om omfattande ändringar i riksdagsordningen (SFS 2003:180). Det har i efterhand visat sig att det finns ett behov av vissa rättelser av lagteknisk karaktär. Dessutom har senare ändringar i andra lagar medfört behov av följdändringar i riksdagsordningen. En ändring gäller tilläggsbestämmelsen 2.5.1 som lyder: Om ett sammanträde beräknas fortsätta , skall talmannen sammanträdesdagen underrätta kammaren. En ändring som infördes i dåvarande 2.6.1 föll bort i samband med ett omtryck av riksdagsordningen 1995 och följde därför inte med i de omfattande ändringarna . En ändring i överensstämmelse med riksdagsbeslutet (se bet. 1993/94:KU8) innebär att bestämmelsen återfår lydelsen: Talmannen beslutar om annonsering av kammarens sammanträden och av övrig verksamhet i . En ny vallag trädde i kraft . Den hänvisning till 20 kap. 4 § vallagen (1997:157) som finns i riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 7.4.2 bör ersättas med en hänvisning till 14 kap. 10 § vallagen (2005:837). Den språkliga utformningen av tilläggsbestämmelsen 7.4.3 behöver förbättras eftersom den numrerade uppräkningen inte blivit språkligt korrekt. Också i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän behövs följdändringar med anledning av riksdagsbeslutet om inrättandet av . Ändringarna som då gjordes i riksdagsordningen har fört med sig att de hänvisningar som i 1 och 12 §§ instruktionen för ombudsmän görs till 8 kap. 10 § riksdagsordningen bör ändras till 8 kap. 11 § riksdagsordningen. Utskottet föreslår att antar i bilaga 2 som bilaga 1 framlagda förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i den mån det inte omfattas av vad utskottet ovan föreslagit samt lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Motionsförslag behandlade i förenklad ordning Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner som rör tidigare behandlade motionsförslag beträffande principerna för tillsättande av ordförande i utskott, alkoholfri representation i , hemsida, flaggning i och utanför , reglering av lobbningsverksamhet, Internetpolicy, användningen av bärbara datorer vid sammanträden, programmen för öppnande samt budgetprocessens andra steg. Jämför reservationerna 6 (kd), 7 (v) och 8 (mp). De under denna punkt upptagna motionsförslagen rör frågor som utskottet har behandlat och avstyrkt tidigare i betänkandena /03:KU19, 2002/03:KU23, 2003/04:KU5 och 2004/05:KU29, nämligen principerna för tillsättandet av ordförande i utskott, alkoholfri representation i , hemsida, flaggning i och utanför , reglering av lobbningsverksamhet, Internetpolicy, användningen av bärbara datorer vid sammanträden, programmen för öppnande samt budgetprocessens andra steg i betänkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare bedömningar och finner inte skäl att nu ta upp dessa frågor till närmare behandling. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. arbete med EU-frågorna - huvudbestämmelser i riksdagsordningen , arbete med EU-frågorna - tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen och Riktlinjer för arbete med EU-frågor, punkterna 1, 2 och 3 (s) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår i bilaga 2 som förslag 3 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 3 kap. 14 a § och 10 kap. 1, 3-7 §§ samt rubrikerna närmast före 3 kap. 14 a § och 10 kap. 3 § respektive 4 §. Därmed avslår framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del och motionerna 2005/06:K7 av m.fl. (kd) yrkande 1, 2005/06:K9 av m.fl. (fp) yrkandena 1 och 2, 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkandena 1 och 7, 2005/06:K380 av m.fl. (mp), 2005/06:K458 av () och 2005/06:U338 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 4 och 5. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår i bilaga 2 som förslag 3 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser tilläggsbestämmelserna 2.7.1, 10.4.1, och 10.5.1. Därmed avslår framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: godkänner inte riktlinjerna för arbete med EU-frågorna (avsnitten 3.1-3.6 i betänkande). Därmed avslår framställning 2005/06:RS3 punkt 2 och motionerna 2005/06:K4 av () yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 3. Den politiska processen och dess procedurer bör vara tydliga. Beslut och voteringar i kammaren skall förbehållas reella beslut, inte opinionsyttringar och remissvar. Grön- och vitböcker samt övriga EU-dokument som hanteras i detta sammanhang är ju av karaktären utredningar eller preliminära förslag som kan likställas med SoU och Ds. Vi menar att det vore olyckligt om binder sig för ståndpunkter genom uttalanden som voteras fram i kammaren. Med den föreslagna lagtexten blir behandling av EU-dokument bindande ställningstaganden. Vi menar att syftet med behandlingen av EU-dokument inte är att på ett tidigt stadium binda regeringen vid en viss ståndpunkt, utan att skapa utrymme för en debatt som visar på olika synsätt på de aktuella frågorna. Problemet som vi ser det är att det nu framlagda förslaget ger möjlighet att votera om skrivningen i ett utskottsutlåtande över ett EU-dokument. En sådan votering ger ett ställningstagande som både är och kommer att uppfattas som bindande för regeringen och därmed även för förhandlingsposition inom EU-samarbetet. Sådana bindningar kan i ett samlat perspektiv försvaga den svenska positionen i detta förhandlingsarbete, trots att den deklarerade avsikten bakom förslaget har varit den motsatta. Förhållandet kommer ännu tydligare till uttryck genom att utskottets förslag innebär att dessa EU-dokument behandlas som vanliga riksdagsärenden. Regeringen kommer att bindas genom beslutet kring utskottsutlåtandet och enbart i plenum kan upphäva ett sådant beslut. EU:s beslutsprocess kan inte delas upp i en tidig sakbehandlingsfas och en senare realförhandlingsfas. Sakbehandling och förhandling griper ofta in i varandra, saker tillkommer och tas bort under processen. Situationer och personer vid rådsmötena påverkar hur snabbt diskussioner och idéer omvandlas till konkreta beslut. Att förhandla utifrån vissa ramar är rimligt. Däremot skapar bundna mandat i alla sammanhang stora svårigheter. En minister kommer att ställas inför valet att antingen vara bromskloss i EU:s beslutsfattande, eftersom denne är bakbunden av olika riksdagsbeslut kring de EU-dokument som förhandlas, eller att bli anmäld till om denne inte följer , kanske , framvoterade ställningstaganden. Enligt det framlagda förslaget skall partigrupperna ha rätt att ersätta en ledamot i nämnden med en ledamot av det utskott vars område berörs av de frågor som nämndens överläggningar med regeringen rör. Eftersom saksamrådet i enlighet med huvudlinje skall ske i fackutskotten finns, enligt vår mening, inget behov av extra "sakkunniga" i . Dessutom är det vår uppfattning att frågan borde ha behandlats inom ramen för det pågående arbetet i . Det kommer också att kräva stora insatser för planläggningen av nämndens sammanträden av såväl partigrupper som , vilket även i hög grad påverkar statsråden. Denna planläggning kombinerat med systemet med tillfälliga ersättare kommer sannolikt att innebära att såväl handläggnings- som sammanträdestider kommer att öka. Vissa rådsdagordningar berör också flera utskotts sakområden, varför ledamöter får komma och gå allteftersom dagordningspunkterna kommer upp. Vissa dagordningspunkter på en och samma rådsdagordning berör också flera utskott, vilket medför att det inför varje sådan fråga måste avgöras vilket utskott som är huvudansvarigt. Rådsdagordningarna är också föränderliga dokument. Ett annat problem med ett system av tillfälliga ersättare gäller delgivningen av handlingar som innehåller uppgifter för vilka sekretess råder samt förfarande vid brådskande ärenden som kanske måste hanteras genom skriftliga samråd. bygger på att en regering kan ha ett förtroendefullt samarbete med en fast krets av utskottsledamöter. En större och i personuppsättning skiftande kommer snarare att minska inflytande via . Helheten går förlorad när olika ledamöter deltar beroende på ärende, och vad en regering behöver stöd i är just övergripande helhetsbedömningar för nationens bästa. majoritetsförslag om tillfälligt inhoppande ersättare i motverkar kontinuitet i och sammanhållning av nämndens arbete. Det står i strid med all vedertagen föreningspraxis och parlamentarisk praxis där ersättare och deras inträde alltid är noga definierade och förutsägbara. Sammanfattningsvis menar vi på denna punkt att tillfälliga ersättare inte skall finnas i och att ingen förändring skall göras av 10 kap. 5 § riksdagsordningen. Utskotten, punkt 6 (s) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: avslår i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser tilläggsbestämmelserna 4.2.1 och 4.6.1, 4.6.5, 4.14 och 4.6.16 samt 5.12.1 i den del som gäller utgiftsområde 18 och antar förslaget såvitt avser 4.6.7, 4.6.8, 4.6.12 och 4.6.15 samt 5.12.1 i den del som gäller utgiftsområde 8. 2005/06:K5 av och (båda v), bifaller delvis framställning 2005/06:RS3 punkterna 1 i denna del och 4 samt avslår motionerna 2003/04:Fö268 av m.fl. (kd) yrkande 5, 2005/06:K242 av (), 2005/06:K252 av () yrkande 1, 2005/06:K273 av och (båda fp), 2005/06:K290 av (), 2005/06:K342 av och (båda s), 2005/06:K357 av (-) yrkande 3, 2005/06:K358 av (), 2005/06:K453 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 3 och 4, 2005/06:K461 av och (båda s), 2005/06:So636 av och (båda kd) yrkande 3 och 2005/06:A261 av m.fl. (v) yrkandena 8 och 9. Förslaget att ersätta bostads- och lagutskotten med ett civilutskott bör inte genomföras. De föreslagna ändringarna i 4 kap. riksdagsordningen bör avslås. anfört behöver utskottsorganisationen ses över med jämna mellanrum. Organisationen bör präglas av en logisk struktur, av effektivt utnyttjande av expertkunskaper och av en jämn arbetsfördelning men även av en politisk värdering av sakfrågornas betydelse hos allmänheten. Förslaget att slå samman lag- och bostadsutskotten uppfyller inte dessa krav. Det finns ingen logisk koppling mellan de frågor som behandlas i nuvarande lagutskott och bostadsutskott som kan utgöra underlag för en så genomgripande åtgärd som sammanslagning. Av samma skäl finns det inga samordningsvinster att göra kring olika typer av expertkunskaper. Det skapas ingen "kreativ" miljö som skiljer sig från den som råder när utskotten arbetar åtskilda. Det är dessutom oklart om förslaget kan ge en jämnare ärendehantering utskotten emellan. Klart är emellertid att förslaget inte skapar det utrymme för att arbeta med EU-frågor som eftersträvas. Med färre utskott finns det en påtaglig risk för att frågor som rent formellt måste behandlas av utskotten tar så mycket utrymme att EU-frågorna prioriteras ned. Till detta kommer att ärendebelastningen skiftar över åren, beroende på vilka politikområden som för tillfället står i fokus för det parlamentariska arbetet. Som uttalade kan målen att ärendena får en sakligt sett logisk placering och hålls samman i ämnesområden behöva prioriteras högre än målet att nå en volymmässigt helt jämn arbetsbelastning. För många är bostaden det centrala navet i livet. Genom att lyfta fram bostadsfrågan som en viktig politisk fråga genom att ha den i ett eget utskott ger man den en politisk status som inte skall underskattas. Det finns i allmänhetens ögon ingen, eller en mycket svag, koppling mellan de olika verksamheter som bedrivs inom lag- och bostadsutskotten. Frågan om små partiers representation har kommit att motivera minskningen av antalet utskott. Om alla partier av egen kraft skall representeras i utskotten krävs dock att antalet ordinarie ledamöter utökas från dagens 15-17 till 25 ledamöter, vilket i sin tur skulle kräva betydligt färre utskott än de som föreslås. Det är visserligen mycket viktigt att partierna kan delta i utskottsarbetet, men detta måste liksom lösas genom förhandlingar mellan partierna när ett valresultat föreligger.