bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en definition av vad som är folkbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategi för att människor med utländsk bakgrund och människor med funktionshinder skall engageras i folkbildningsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibla utbildningsmöjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fusk med bidrag till studiecirklar. 2005/06:Kr38 av m.fl. (kd, m, fp, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en bibehållen ordning av statens syften med folkbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ambitionen att minska behovet av det individuella programmet genom att öka det individanpassade stödet i tidigare skolår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka möjligheterna för folkbildningen att vara en del av det livslånga lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att möjligheterna för funktionshindrade att delta i folkbildningen måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att ett kvalitetsarbete införs, för att säkerställa ett tillbörligt nyttjande av statsanslaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utformningen av kvalitativa kriterier i statsanslaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förstärka myndighetsroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förstärkningen av uppgifter bör i större utsträckning lämnas till och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilja uppdragsutbildningen från den folkbildande statsbidragsfinansierade verksamheten. 2005/06:Kr39 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bevara folkbildningens särart. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall stödja folkbildningen på ett övergripande plan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resursfördelningen inom folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens stöd till folkbildningen skall bidra till att dess organisationer medverkar till att människor med olika bakgrund får ökad förståelse för varandra så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens stöd till folkbildningen skall bidra till att dess organisationer kan vara en lokal och regional drivkraft för amatörkulturen. 2005/06:Kr40 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till de centrala amatörkulturorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkbildningsanslaget inte skall användas till att finansiera forskning om folkbildningen. 2005/06:Kr41 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningens betydelse för ett där människor kan växa och tillsammans bygga samhället underifrån. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad samverkan samt enhetliga regler för funktionshindrade när det gäller folkhögskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkare skall kunna ordinera en kurs på folkhögskola eller en studiecirkel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av reglerna för det korttidsstudiestöd som är kopplat till rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att etiska råd tillsätts och att man i samarbete med tar fram riktlinjer för detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allas rätt till bredband måste lösas med andra resurser än dem som är avsedda för folkbildningen. 2005/06:Kr42 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningsinsatser för att förbättra förutsättningarna för användande av modern teknik för medborgarna. Motioner väckta med anledning av prop. 2005/06:A3 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på jämställdhet vid statligt stöd till folkrörelser. 2005/06:A5 av (-): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningsarbete. Motion från allmänna motionstiden 2003/04:Kr381 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningen som en väsentlig del av begreppet livslångt lärande och därmed vikten av att folkbildningens pedagogik används i gymnasie- och vuxenutbildningen. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:Kr228 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det långsiktiga stödet till folkbildningen. 2004/05:Kr233 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om amatörkulturen. 2004/05:Kr246 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av statsbidraget till folkbildningen. 2004/05:Kr252 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell folkbildningspolitik förutsätter att såväl stat, landsting som kommuner medverkar till att ge bra villkor för studieförbund och folkhögskolor. 2004/05:Kr262 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fördelningsprinciperna för statens ekonomiska stöd till folkbildningen ses över så att nysatsningar inom folkbildning och integration gynnas. 2004/05:Kr275 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en bra och bred folkbildningsverksamhet i . 2004/05:Kr277 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidragen till studieförbunden. 2004/05:Kr283 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör tillsättas en arbetsgrupp bestående av representanter för alla inblandade parter, vilken får till stånd en dialog med kommuner och landsting om hur det nationella ansvaret för folkbildningen skall tas och fördelas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riktlinjerna för bör ses över så att bidragstilldelningen på ett bättre sätt följer verksamhetsutvecklingen. 2004/05:Kr287 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kulturverksamhet som bedrivs inom folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningens betydelse för människor med funktionshinder och deras intresseorganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners och landstings ansvar för att ge folkbildningen rimliga förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiecirklar och kulturarrangemang bland ungdomar, liksom för grupper med särskilda behov, främst människor med funktionshinder. 2004/05:Kr345 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om folkbildningens betydelse för en levande demokrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvecklad samverkan mellan folkbildning och högskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om folkbildningen som en viktig del för att förverkliga idén om det livslånga lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om det offentliga stödet till folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten bör vara mer aktiv i sin kommunikation med och när det gäller syftet med stödet till folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att principen att staten anger övergripande motiv för anslagen till folkbildningen men avstår från detaljreglering skall ligga fast. 2004/05:Kr368 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbundens bidrag och verksamhet. 2004/05:Kr369 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningen och kulturen. 2004/05:Kr370 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den insats som folkbildningen står för. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en stärkt och säkrad position för studieförbund och folkhögskolor. 2004/05:Kr379 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta behovet av förändringar för att göra fördelningssystemet mer flexibelt och stödjande när nya grupper vill ta upp folkbildningsarbete. 2004/05:Kr392 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå vakt om folkbildningens framtid, villkor och utvecklingsmöjligheter. 2004/05:Kr405 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkbildningen. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:So470 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utifrån folkbildningens möjligheter att förstärka både integration och folkhälsa se över uppdraget till studieförbund och folkhögskolor. 2005/06:Kr206 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en bra och bred folkbildningsverksamhet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden i . 2005/06:Kr214 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den insats som folkbildningen står för. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en stärkt och säkrad position för studieförbund och folkhögskolor. 2005/06:Kr222 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att slå vakt om folkbildningen. 2005/06:Kr282 av de (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en permanent punktskriftsutbildning. 2005/06:Kr283 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners och landstings ansvar för stöd till folkbildningen. 2005/06:Kr322 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda sig av Fogelstadmodellen för att öka invandrarkvinnornas deltagande i samhället. 2005/06:Kr331 av och (båda v): begär att regeringen återkommer med förslag om att förstärka anslagen till , som kompensation för löne- och kostnadsökningar, enligt vad i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med förslag om att tillföra folkhögskolan nya, permanenta utbildningsplatser, enligt vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas skyldighet att betala interkommunal ersättning för kommuninnevånare som läser på folkhögskola utanför det egna länet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda på vilket sätt den lagstiftning som gäller studerande inom andra utbildningsformer även kan omfatta elever på folkhögskola. 2005/06:Kr333 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge folkhögskolan ett tydligare uppdrag att fylla en aktiv funktion för IV-deltagare på gymnasieskolan. 2005/06:Kr336 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en arbetsgrupp bestående av representanter för stat, landsting och kommuner samt för att utreda hur ansvaret för folkbildningen skall tas och fördelas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riktlinjerna för skall ses över och bli tydligare. 2005/06:Kr339 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att engagera folkhögskolorna i kompetensbreddningen av vårdens, skolans och omsorgens personal. 2005/06:Kr357 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkbildningsarbetet skall värnas. 2005/06:Kr359 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tolkutbildning. 2005/06:Kr366 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge förutsättningar för en bred folkbildningssatsning för IT-samhället. 2005/06:Kr375 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade bidrag till studieförbundet . 2005/06:Kr381 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbundens bidrag och verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppvärdering av folkhögskolornas roll och behovet av en utredning om finansiering av samarbetet mellan svenska folkhögskolor och motsvarande utbildningar i de baltiska länderna och . 2005/06:Kr385 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i arbetet med det nya statsbidragssystemet för folkbildningen gynna och lyfta fram det specifikt folkbildningsmässiga, i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:Kr391 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbunden. 2005/06:Kr394 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatser inom IT-området. 2005/06:Kr403 av (-): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en feministisk folkbildning. 2005/06:Kr406 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om folkbildningens betydelse för en levande demokrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvecklad samverkan mellan folkbildning och högskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om folkbildningen som en viktig del för att förverkliga idén om det livslånga lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om det offentliga stödet till folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten bör vara mer aktiv i sin kommunikation med Kommuner och landsting när det gäller syftet med stödet till folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att principen att staten anger övergripande motiv för anslagen till folkbildningen men avstår från detaljreglering skall ligga fast. 2005/06:Kr411 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resursfördelningen inom folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkhögskolornas rätt att sätta betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningens ansvar för amatörkulturen. 2005/06:Ub259 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna folkbildningen. 2005/06:A258 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tillgång till god tolkkompetens. Offentlig utfrågning på temat Folkbildning i förändring!? Ordföranden (): Ärade närvarande föredragshållare, övriga inbjudna gäster, åhörare här och tittare och åhörare på och , om detta till äventyrs går där också, ni är alla hjärtligt välkomna till den här förmiddagen som ska handla om folkbildning. Jag heter och är ordförande i kulturutskottet. Jag har fått det trevliga uppdraget att inleda och sedan leda den offentliga utfrågningen, och jag ser verkligen fram emot dagens kunskapsinhämtande och åsiktsutbyte. Vi har tre och på oss, inklusive en kort kaffepaus . Begreppet "folkbildning" sammanfattar verksamheten i studieförbund och folkhögskolor. Den växte fram . Den kan ses som folkrörelsernas metod för att åstadkomma samhällsförändringar och för att ge medlemmarna de kunskaper som behövdes för att vara delaktiga i samhällsbygget. Det spännande är att den uppgiften är aktuell. Folkbildningen är nu som förr en komplex och svårfångad företeelse. Den kallas ibland också med ett främmande ord för immateriell. Det finns de som vill ha folkrörelsen till ytterligare ett svenskt världsarv. Jag är inte så säker på att det behövs, för det är så självklart att även om folkbildningens idé förändras över tiden, i takt med att människornas och samhällets behov skiftar, kommer den att bestå. Det gäller såväl inriktning och ämnen som arbetsformer. Det är inte bara utbildningsverksamheten i form av folkhögskolekurser och studiecirklar som har stor betydelse , utan kulturprogrammen är också en väldigt viktig del av arbetet, liksom den stora bredden av utbildningar. Folkbildningen har präglats av starka sociala och samhällsbyggande ambitioner, och tanken är att deltagarna av egen kraft ska skaffa sig kunskap och utvecklas i samspel med andra. har statens och kommunernas stöd till folkbildningen varit omfattande. Den lever verkligen upp till sitt namn och har vuxit fram till en bred folklig verksamhet. Den är så bra att ibland beskrivs som en "studiecirkeldemokrati". Studieförbunden växte ju fram första del. Den första studiecirkeln lär ha ägt rum 1902, och det första studieförbundet bildades . Jag ville börja med att gå så pass långt tillbaka i historien för jag utgår från att våra inledningstalare kanske inte berör det utan ser något senare utifrån egna erfarenheter. Det är bra att vi får upp folkbildningen till diskussion, för vi kan väl inte säga att den diskussionen brukar vara någon kioskvältare i valdebatterna. Några enstaka inslag kan väl komma ibland, men något huvudnummer blir det inte. Det är både bra och synd. Det är bra därför att det visar på en värdegemenskap över partigränserna, som är en styrka för folkbildningen, och synd därför att en debatt brukar kunna förstärka situationen för debattämnet ytterligare. Men vi får väl se, eftersom det kom en proposition från regeringen, och sitter oppositionspartierna och filar på sina synpunkter som snart kommer att presenteras i form av motioner. Om vi ser lite på siffror som gäller folkbildningens omfattning i form av pengar kan vi notera att 2005 var statsbidraget 2 637 miljoner. Det är det största anslaget för kulturutskottet. Landstingen bidrog med 731 miljoner och kommunerna med 854 miljoner. Totalt sett alltså över 4,2 miljarder. Dessutom betalar ut över ½ miljard i studiehjälp och studiebidrag exklusive lån. Det finns andra intressanta siffror. 31 220 studerande fick studiestöd vid folkhögskolorna, och folkbildningsverksamheten omfattade 292 000 studiecirklar med 2,3 miljoner deltagare. Omvandlat blir det ungefär 1 ½ miljon personer, eftersom en och annan går mer än en studiecirkel. Det finns avsevärt mycket mer siffror, men det ska jag inte dra här. Det är möjligt att någon eller några återkommer till det senare . Vi har samlat ett antal prominenta personer som ska föra oss än djupare in i folkbildningens själ och också ta upp det som har varit och grunderna till det, vad som är och vad som förhoppningsvis kan ändras och ytterligare förbättras. Vi har åtta föredragshållare, och vi har bett om deras synpunkter på folkbildningen under respektive rubrik som finns i programmet. De kommer att hålla sina föredrag utan avbrott. Efter kaffet kommer frågestunden, i första hand för kulturutskottets ledamöter. Blir det tid över kommer vi även att bjuda in andra närvarande att ställa frågor. Det innebär också ett mycket hårt tryck på föredragshållarna att hålla sina tider. Jag kommer att påkalla uppmärksamheten när det är en minut kvar. Sedan finns det risk för avsevärt brutalare åtgärder. Vi får väl se. Än en gång hjärtligt välkomna till dagens offentliga utfrågning. Spelet börjar med två - jag skrev innan "tidigare uppskattade kulturministrar", men så upptäckte jag att det blev fel, de är ju uppskattade fortfarande, och . De har var först, och sedan hoppas jag på en form av samtal dem emellan. Vi börjar med . statsrådet : Herr kulturutskottets ordförande, ärade ledamöter och övriga deltagare! Jag sätter värde på att få gästa den här församlingen för att göra några reflexioner kring folkbildningens art. Låt mig börja med ett par varningar. Det finns en risk, som jag noterade, och detta ska inte ses som polemik, att folkbildning upphöjt till världsarv kan drabbas av den kvävande välviljan. Goda begrepp vill vi gärna göra till våra och så bäddar vi in dem i någon sorts allmän välvilja som gör att vi inte alltid analyserar det vi talar om. Folkbildningen är ett sådant begrepp som emellanåt används som besvärjelse, det vill säga man kallar något folkbildning och därmed har man legitimerat i princip vad som helst. Inte minst i när staten inrättar kampanjmyndigheter och bedriver kampanjstudier är just folkbildning som besvärjelse något man ska akta sig för. Det är en ingång i ett resonemang om folkbildning. En annan handlar om folkbildningens historiska roll. Där vill jag referera till några rader av författaren när han skriver sin stora biografi om . Han skildrar hur i var en period av oerhörd framtidstro. Den kulminerar när världsutställningen i hålls. Det är då Eiffeltornet invigs, ingenjörskonstens triumf. Och så säger : Märkligt nog, bara åren efteråt inträder av djup depression. I de borgerliga salongerna i sluter man sig mot sig själv, betraktar naveln, ägnar sig åt ockultism och andeskåderi och flyr in i en introvert betraktelse av tillvaron. Det intressanta är att exakt samma sak kunde vi se , av framstegsoptimism fick vi på nytt ockultism och andeskåderi och den mest förfärliga introverta slutenhet hos individerna. Det som hände var att de stora folkrörelserna då hade sin första stora, riktigt explosiva tid. Vi har frikyrkan, , arbetarrörelsen, för att ta dem i historisk ordning. Där vill jag gärna peka på frikyrkans något förbisedda roll, inte minst från arbetarrörelsens sida, eftersom arbetarrörelsen så ofta stöttes bort av bekännelsen till , utan att se att frikyrkan i så hög grad hade en bildningskraft. Jag tillhör antagligen den sista generationen som utan ironi kan kalla en frikyrklig för läsare, därför att det handlade om läsandet, den egna bildningsgången, att på egen hand ta del av . Det är i det perspektivet man ska se folkbildningens centrala roll. Därför kan man inte när man diskuterar folkbildning, vilket en något vårdslös kolumnist i en tidning gjorde , bara säga att vill folk lära sig något är det bara att sätta sig ned på stjärten och läsa en bok. Då har man inte förstått vad den gemensamma läsningen betyder, utbytet av tankar, insikten att kultur alltid är ett uttryck för gemenskap. Det finns ingen enmanskultur. Mot den bakgrunden finns det också anledning att fundera över hur stödet till folkbildningen ska ses. Och på den punkten vill jag gärna säga ett ord, om jag har kvar. Det är följande. Stödet till folkbildningen, liksom folkrörelsestöd, är ju inte ett individuellt konsumtionsstöd uteslutande för folkbildningens del. Det är också ett annat. Det är ett stöd till arrangörerna att tillhandahålla en infrastruktur i vilken frivilligheten kan odlas och utvecklas. Den är oerhört central att ta del av. Det är alltså inte en sorts skatteåterbetalning till enskilda konsumenter det handlar om.