bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Skolan skall vara en plats där alla känner sig trygga och där elever och vuxna visar respekt för varandra. De flesta skolor har en sådan studiemiljö, men det finns alldeles för många tragiska exempel på motsatsen. Många elever vittnar om problem med mobbning, andra kränkningar och bristande studiero. Det är oacceptabelt. Skolan måste ges möjlighet att åstadkomma en bra skolmiljö för alla elever. En förutsättning för detta är att skolan vilar på en värdegrund som är väl förankrad hos både lärare och elever. Ordningsregler i skolan, punkt 31 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ordningsregler i skolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 28, 2005/06:Ub345 yrkande 22 och 2005/06:Ub535 yrkandena 2 och 3. Varje skola bör upprätta lokalt anpassade ordningsregler och ange vilka konsekvenserna blir för den som bryter mot reglerna. Flera undersökningar visar att det i finns stora brister i klassrumsklimatet. Dessa problem är vanligare än i andra jämförbara länder. Svenska elever kommer ofta för sent och stör på lektionerna. Ogiltig frånvaro och skadegörelse är också vanligt. Bristen på ordning och studiero är djupt oroande. Det är ofta eleverna med störst svårigheter som förlorar mest på att det är oroligt i klassrummet. Naturligtvis vill alla lärare och rektorer komma till rätta med oordning och stök, men skolpolitikerna har ryckt undan mattan för varje försök. Lärarnas disciplinära befogenheter har monterats ned och deras auktoritet i klassrummet har tillåtits sjunka. För att garantera en trygg skolmiljö krävs ett levande värdegrundsarbete kombinerat med andra förebyggande insatser, t.ex. en välfungerande elevvård, detta för att eleven skall kunna uppnå kunskapsmålen och få hjälp att ta eget ansvar både för sitt arbete och för sitt uppförande i skolan. Det är också viktigt att den fysiska miljön i skolan är inbjudande. En sliten och nedklottrad skolbyggnad sänder ett budskap om att skolan inte är viktig. Lärares och rektorers ansvar och befogenheter, punkt 32 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lärares och rektorers ansvar och befogenheter. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkandena 29-31, 2005/06:Ub345 yrkandena 24-26 och 2005/06:Ub535 yrkande 4. De förebyggande insatserna måste dock kombineras med tydligare befogenheter för lärare och skolledare. Skollagen skall inrymma bestämmelser som uttryckligen ställer krav på en lugn och trygg skolmiljö. Lärare och skolledningen skall ha rätt att vidta de åtgärder som krävs för att skapa trygghet. Skollagstiftningen måste tydligt ange vilka befogenheter som rektorer och lärare har för att komma till rätta med oro och disciplinära problem bland eleverna. Skriftlig varning, kvarsittning, föräldrasamtal och en kortare tids avstängning är några exempel på sådana befogenheter. En elev som stängs av skall få stöd från skolan för att bryta sitt destruktiva beteende. Lärarna skall självklart även ha rätt att omhänderta störande föremål och avvisa stökiga elever från klassrummet. Allvarliga brott i skolan skall alltid polisanmälas. Skriftliga omdömen i ordning och uppförande, punkt 33 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub444 yrkande 2, 2005/06:Ub535 yrkande 5 och 2005/06:Ub587 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Ub260 yrkande 10. Vi anser att det behövs en tydligare uppföljning av elevernas uppträdande i skolan. En elev som beter sig illa mot andra måste få ett tydligt besked om att hans eller hennes uppförande inte accepteras. Lika viktigt är det att en elev som anstränger sig, är aktiv på lektionerna och omtänksam mot sina klasskamrater uppmuntras i sitt beteende. Vi anser därför att skolan skall utfärda ett omdöme om elevens uppträdande och ordning i skolan. Omdömet skall skrivas av elevens klassföreståndare efter samråd med övriga lärare som undervisar eleven och bifogas betyget. Redovisning av elevs närvaro i skriftliga omdömen eller i betyg, punkt 34 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om redovisning av elevs närvaro i skriftliga omdömen eller i betyg. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub260 yrkande 11, 2005/06:Ub344 yrkande 36, 2005/06:Ub535 yrkande 6 och 2005/06:Ub587 yrkande 10 och avslår motion 2005/06:Ub202. Skolk och olovlig frånvaro är ett stort problem i många skolor. Närvaro på lektionerna är avgörande för att eleverna skall kunna nå kunskapsmålen. På lektionerna ger lärarna helheter och sammanhang mellan ämnen som inte kan prövas i prov och tester. Omfattande skolk leder till svårigheter för lärarna att bedriva meningsfull undervisning. Många har en orealistisk uppfattning om varför ungdomarna skolkar. Skolkare är inte de elever som har lättast att tenta av betygen, utan tvärtom de som har störst behov av undervisningen. Skolorna skall utreda orsakerna till skolk och ge stödinsatser till de elever som är i behov av det. Det finns många anledningar till att elever skolkar, men inga enkla lösningar på problemet. Ett steg på vägen är att skolan tydligt markerar att skolk och olovlig frånvaro inte är acceptabelt. Det är därför viktigt att närvaron följs upp . Skolan skall ges verktyg för att strama upp rutinerna vid omfattande olovlig frånvaro. Frånvaro och skolk skall redovisas i elevernas terminsbetyg. Information om frånvaro och skolk skall alltid anmälas direkt till föräldrarna. Rätt att avhysa obehöriga från skolan, punkt 35 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt att avhysa obehöriga från skolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 48. vill att skolan skall finnas till i ett samspel med det övriga samhället och vara så öppen som möjligt. Det är positivt när skolans lokaler kan användas även för andra ändamål och att det anordnas aktiviteter där även andra än dem som direkt berörs av undervisningen bjuds in. Men i vissa situationer kan en skola behöva stänga om sig. Det kan vara för att förhindra narkotikahandel eller andra uppgörelser på skolgårdarna. En skola måste därför ha rätt att förbjuda obehöriga att vistas på skolans område. Skolorna skall, om de bedömer att det är nödvändigt, kunna utesluta alla från skolans område utom dem som studerar eller arbetar vid skolan och elevernas vårdnadshavare. Inte heller vårdnadshavare skall ha en absolut rätt att närvara i undervisningssituationer, om inte läraren har gett sitt medgivande. I de flesta fall är det naturligtvis ett stöd för läraren att föräldrar och andra närstående engagerar sig i barnens skolgång. Det motsatta problemet - att skolor ibland har svårt att locka föräldrar att komma på föräldramöten och utvecklingssamtal är nog vanligare. Men i sällsynta fall kan det också uppstå konflikter mellan föräldrar och lärare, eller föräldrar emellan, som blir störande för eleverna när de utspelar sig i klassrummet. Skolans roll i det brottsförebyggande arbetet, punkt 36 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att stärka skolans roll i det brottsförebyggande arbetet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 12 och 2005/06:Ub345 yrkande 27. Skolan skall ha anmälningsplikt till polisen då våld förekommer på skolan. Attityder grundläggs redan . Vi förordar tidiga reaktioner mot barn som beter sig kränkande mot andra, genom tillmälen eller antastande. Ett tätare samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter skulle underlätta arbetet att förhindra våldsbrott i skolan. Skolans roll i det brottsförebyggande arbetet måste stärkas. Allvarliga brott som begås i skolan måste polisanmälas. Alla skolor bör ha en kontaktperson hos polisen. Frivilliga drogtest i skolan, punkt 37 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om frivilliga drogtest i skolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju40 yrkande 8. Skolan har en nyckelroll i att tidigt upptäcka ungdomars narkotikaanvändning. Skolans insatser mot droger kan vara avgörande för många unga människors framtid. En bra arbetsmiljö i skolan, för såväl elever som lärare, är en förutsättning för trygghet och goda skolresultat. Vi menar att skolan måste ha nolltolerans mot droger, den som använder droger riskerar inte bara sin egen hälsa utan påverkar även sin omgivning. Insatser mot droger i skolan handlar om att använda flera redskap, ett av dem är drogtester. Det handlar inte om att straffa eleverna utan om att de skall veta att vi vuxna är rädda om dem, att vi finns här och inte släpper taget när de ger sig ut på hal is. Grunden är att drogtesterna skall vara frivilliga och att de skall baseras på samförstånd mellan skolan, barnen och föräldrarna. I råder det stor osäkerhet om drogtester av elever får användas som en del i skolornas drogpolicy. Vi anser att rättsläget måste klargöras och att grundskolorna skall kunna erbjuda frivilliga misstankebaserade drogtester. Drogtesterna görs med antingen urinprov eller salivprov genom tops i munnen. Nationella prov och kontrollstationer, punkt 38 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kontrollstationer. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 18, 2005/06:Ub238 yrkandena 12 och 14, 2005/06:Ub261 yrkande 5, 2005/06:Ub344 yrkande 12 och 2005/06:Ub587 yrkande 17 och avslår motion 2005/06:Ub503 yrkandena 1 och 2. För de allra flesta elever är det möjligt att nå skolans mål. En förutsättning är dock att skolan tidigt uppmärksammar elevernas behov. För att stödja elevernas utveckling mot målen och sätta en lägsta garanterad nivå för lärarnas kontinuerliga utvärdering och uppföljning vill vi införa regelbundna obligatoriska kontrollstationer. Det skapar ökad nationell likvärdighet och ger förutsättningar att minska variationer i elevers resultat. I samband med dessa skall obligatoriska nationella prov ges, tre, fem och åtta, som ger en bild av hur eleven ligger till i förhållande till de nationella proven. Det kombineras med skärpt krav på skolorna att erbjuda individanpassat stöd till eleverna för att uppnå målen. År tre skall fokus ligga på läsförståelse, eftersom detta är så avgörande för att man skall kunna tillgodogöra sig den fortsatta utbildningen. Därför vill vi införa mål tre och ett nationellt prov som relaterar till detta mål. Därutöver vill vi skärpa kraven på skolan att tillgodose elevers rätt till individanpassat stöd för att nå målen i trean. I den individuella utvecklingsplanen skall skolan ange det stöd som erbjuds, de egna insatser eleven skall fokusera på och föräldrarnas ansvar. Ansvarsfördelningen mellan skola, elev och hem skall alltså klargöras genom ett ansvarskontrakt i utvecklingsplanen. På motsvarande sätt föreslår vi att en kontrollstation införs år fem, då fokus skall vara på svenska, matematik och engelska. Vi föreslår att de nationella proven i svenska, matematik och engelska blir obligatoriska och att kraven på individanpassat stöd skärps, så att alla elever ges förutsättningar att klara målen år fem. Utvärdering av elevens utveckling i förhållande till målen samt behov av kommande insatser från elevens, skolans och föräldrarnas sida skall anges i den individuella utvecklingsplanen. En kontrollstation behövs också år åtta för att man skall få en avstämning i flera av skolans teoretiska ämnen inför elevernas sista läsår. ges i uppdrag att ta fram en nationell provbank för detta syfte. Skärpt krav på individanpassat stöd till eleven införs. Varje elevs utvecklingsplan skall revideras efter behov. Individuella utvecklingsplaner, punkt 39 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individuella utvecklingsplaner. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 9, 2005/06:Ub238 yrkande 13, 2005/06:Ub261 yrkande 6, 2005/06:Ub426 yrkande 30 och 2005/06:Ub587 yrkande 16 och avslår motion 2005/06:Ub344 yrkande 13. Regeringen förbjuder skolor att använda betygsliknande omdömen. De individuella utvecklingsplaner som man beslutat om är därför enbart framåtblickande, och saknar därmed en nyckelkomponent för att bli verkningsfulla. Ett annat problem med de utvecklingsplaner som regeringen har tagit fram är att de inte är belagda med sekretess. vill införa individuella utvecklingsplaner som ett verktyg för individanpassning för att stärka varje elevs kunskapsutveckling, såväl för dem som riskerar att inte nå de grundläggande målen som för dem som har kommit längre och behöver utmaningar för att nå de högre målen. Vi har i avsnittet ovan redan beskrivit hur vi vill att de skall användas i samband med kontrollstationerna år tre, fem och åtta. Den individuella utvecklingsplan vi vill införa skall ersätta de åtgärdsplaner och utvecklingsplaner som finns. Skolan skall för varje elev bedöma vilket individanpassat stöd eleven behöver för att nå sina mål, vilka arbetsinsatser eleven bör fokusera på den kommande tiden, men även föräldrarnas ansvar för att stödja eleven. Detta skall specificeras och ingå som en framåtsyftande del i elevens utvecklingsplan. Planen skall även fungera som ett skriftligt omdöme, som beskriver hur långt eleven nått. Skriftliga omdömen skall vara tillåtna ett och få vara betygsliknande. De skall fungera också som en form av kontrakt om vilket ansvar som såväl skolan som eleven och föräldrarna har för att eleven skall nå målen. Innehållet i planen skall beläggas med sekretesskydd. Nivågruppering, punkt 41 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nivågruppering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 19. I många ämnen kan undervisningen anpassas bättre till elevernas behov om eleverna grupperas efter förkunskapsnivå, "nivågruppering". Detta är något som blev tabubelagt sedan den allmänna och särskilda kursen i engelska och matematik avskaffades i . Gruppindelningen i undervisningen bör vara en fråga för lärarna att avgöra, och om de vill använda nivågruppering skall det vara fullt möjligt. Socialdemokratiska skolpolitiker försöker på olika sätt att motarbeta varje form av nivågruppering, men den frågan skall avgöras av de professionella i skolan. Den skola som vill skall kunna dela in eleverna i tillfälliga undervisningsgrupper på grundval av elevernas förkunskaper. Profilklasser m.m., punkt 42 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om profilklasser m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkandena 3 och 5 samt avslår motion 2005/06:Ub508. välkomnar den utveckling som vi har sett med fler profilklasser i skolor runtom i landet. Vi vill ha ett utbildningsväsende som ger de enskilda eleverna möjlighet att hitta inspiration för att utveckla sin kunskap och sina färdigheter. Möjligheten att få gå i en profilklass kan stärka motivationen både hos elever som generellt är studiemotiverade, och hos dem som kanske annars är på väg att tappa orken. Därför vill vi stödja framväxten av profilklasser i alla ämnen, alltifrån dans och musik till matematik och engelska, i såväl fristående som kommunala skolor. Pojkars och flickors resultat i skolan, punkt 43 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fördjupade kunskaper om varför pojkar som grupp har mycket sämre resultat än flickor i skolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub261 yrkande 4, 2005/06:Ub428 yrkande 30, 2005/06:Ub484 och 2005/06:Ub500 yrkandena 1-3 och avslår motion 2005/06:Ub315 yrkande 2. Utbildning betyder mycket i dagens samhälle. Kunskapsluckor och dåliga betyg riskerar att bli en negativ spiral för många med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. I värsta fall leder detta till att man får en sämre självbild och slutar tro på sin egen förmåga och skapar en känsla av utanförskap. De som har låga betyg eller rent av saknar slutbetyg får en svagare ställning på arbetsmarknaden. Inom grundskola och gymnasium ser vi oroväckande tendenser på ökad ojämställdhet när det gäller studieresultat. Flickor får genomgående betydligt högre betygssnitt, och vi anser att förhållandena bakom detta måste analyseras noga och föreslår därför att regeringen låter utreda detta. Den traditionella mansrollen måste utmanas och arbete mot könssegregeringen är extremt viktigt i detta avseende. Det krävs stora ansträngningar och kraftfulla åtgärder för att bryta utvecklingen och se till att skolan är en plats för alla individer som stärker och ger kunskaper för livet. Det måste till en analys om varför killar som grupp lyckas så mycket sämre än tjejer som grupp. Dessa skillnader måste man komma till rätta med. Det kan inte vara acceptabelt att en så stor grupp går genom hela skoltiden med så mycket sämre resultat. Regeringen bör därför ta initiativ till fördjupad kunskap om varför pojkar som grupp har så mycket sämre resultat än flickor som grupp. En utkommen rapport från Utbildnings- och visar att pojkar presterar allt sämre resultat i skolan. Resultaten verkar varken bero på socialgruppstillhörighet, utländsk härkomst eller föräldrars utbildning, utan sämre resultat återfinns bland alla pojkgrupper. Det förefaller som om skolans struktur och kultur passar flickor bättre, men mer forskning måste till för att klargöra vari problemet ligger. Pojkarna har det kanske allra svårast med läsförståelsen. De elever som inte klarar läsförståelsen tillräckligt skall ha rätt till stöd för att nå målen. Skolorna skall kunna utforma ett individanpassat, effektivt stöd till varje elev. Detta kommer att minska klyftorna mellan pojkarnas och flickornas resultat, genom att man höjer nivån på de svagare pojkarnas prestationer. Elevers rätt till stöd, punkt 44 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elevers rätt till stöd. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr376 yrkandena 4 och 17, 2005/06:Ub238 yrkande 11, 2005/06:Ub587 yrkandena 8 och 34 samt 2005/06:Ub593 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ub428 yrkande 12. För att nå målen och utvecklas till sin fulla potential krävs uppmuntran, stöd och hjälp. Elever måste få stöd såväl i skolan som i hemmet för att trivas och nå kunskapsmålen. skall ansvara för att eleverna får de grundläggande kunskaper som var och en behöver. Skolan skall ge förutsättningar för alla elever, oavsett bakgrund eller bostadsort, att nå målen. Att, som , skjuta över ansvar till gymnasiet och det individuella programmet är oacceptabelt. Åtta av tio elever som påbörjar det individuella programmet hoppar av gymnasieskolan. Det bästa stödet för dem som inte når mål kan ges inom . Det måste därför finnas ett batteri av stödinsatser, som sätts in , när en elev riskerar problem med att nå målen i . Först och främst är det viktigt att skolan har en god bild av hur varje elev ligger till i relation till målen. Genom att förbättra informationen till föräldrarna tvingas skolan oftare precisera hur elevens utveckling ser ut. Genom detta förbättras både elevens, föräldrarnas och skolans uppfattning om elevens kunskaper och behov av stöd. Kraven på skolan att vid behov erbjuda individanpassat stöd måste skärpas. Skolorna måste därmed också ges verktyg för detta, så att möjlighet finns att erbjuda en elev extra undervisningstid i ett eller flera ämnen, undervisning i mindre grupp eller enskild undervisning med speciallärare, för att nämna några exempel. Det är därför viktigt att speciallärare åter börjar utbildas och att specialpedagogerna, som primärt har en rådgivande roll, kompletteras med speciallärare. Det statiska tänkandet att likvärdighet i utbildningens kvalitet skapas av regleringar av tiden - t.ex. att skall vara exakt - måste försvinna. Det är elevernas utveckling och behov av undervisning som skall avgöra skoltidens längd och undervisningens utformning. Skolor skall därför uppmuntras att vid behov lägga in ett extra skolår för elever som behöver mer tid. Detta bör ske tidigt i men skall också kunna ske mot slutet. Ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan, punkt 45 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 33. I övergången mellan grund- och gymnasieskolan spelar studie- och yrkesvägledaren en viktig roll för att hjälpa eleverna så att övergången blir smidig. Övergången mellan grund- och gymnasieskolan har många brister. Bland annat måste informationen bli bättre så att gymnasieskolans lärare inte behöver börja om från början med att identifiera en elevs styrkor och svagheter. Grunderna för språkpolitiken, punkt 46 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om grunderna för språkpolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr2 yrkande 5. För att lägga en bättre grund för barns språkutveckling och ta till vara barns tidiga lust och stora möjlighet att lära bör förskolans pedagogiska uppdrag stärkas. Den i sena skolstarten bör vidare tidigareläggas med och kombineras med stort utrymme för flexibel skolstart. Nationella kunskapsmål i svenska och ett obligatoriskt nationellt prov i läsförståelse bör införas redan i det tredje skolåret. Det nationella provet i bl.a. svenska och engelska bör vidare bli obligatoriskt fem. Nationella prov i svenska och övriga teoretiska ämnen bör införas åtta. Genom dessa "kunskapskontroller" skall alla elever garanteras regelbunden utvärdering och uppföljning av kunskapsresultaten. Vi föreslår förändringar som ökar skolors möjligheter att individanpassa stödet till eleverna och skärper kraven på att sådant stöd erbjuds i samband med de nationella proven tre, fem och åtta. För att ytterligare stärka stödet till elever som av olika skäl har svårigheter att uppnå målen i svenska behövs statliga insatser för att stärka lärares möjligheter till akademisk fortbildning. För lärare i de tidigare skolåren kan det t.ex. röra sig om vidareutbildning inom det svenska språket eller barns språkutveckling. Staten har vidare ett ansvar för att lärarutbildningen kvalitetssäkras. Därutöver bör skolor återigen få tillgång till speciallärare, med inriktning mot barns språkutveckling och tidiga läs- och skrivinlärning.