bet · GT01KrU13 · 2006-03-09 00:00:00 — Utskottet har tidigare i betänkande 2005/06:KrU17 avstyrkt ett antal motionsyrkanden om kulturmiljövård med hänvisning till att samma eller snarlika frågor behandlats av utskottet. I detta sammanhang behandlar utskottet ett 10-tal motionsyrkanden med förslag som inte prövats av utskottet. Samtliga yrkanden avstyrks. De avser bl.a. bevarandet av den turkiska konstsamlingen på fideikommiss, åtgärder för att säkerställa hantverkskunnandet i vårt land, lokaliseringen av till samt trålfiskets skador på fornlämningar. I betänkandet finns tre reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skydd av konstverk i begravningskapell avslår motion 2005/06:Kr295. Reservation 1 (v) avslår motion 2005/06:Kr324. avslår motion 2005/06:Kr379 yrkande 1. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Utlokalisering av RAÄ samt RAÄ:s uppdragsverksamhet avslår motionerna 2005/06:Kr381 yrkande 45 och 2005/06:Kr390 yrkande 1. Reservation 3 (m, fp, kd) Tilldelningen av stöd till skyddsvärda kulturmiljöer avslår motion 2005/06:Kr382 yrkande 21. Preskriptionstiden för brott mot kulturminneslagen avslår motion 2005/06:Kr405 yrkande 2. Trålfiskets skador på fornlämningar avslår motion 2005/06:MJ587 yrkandena 1 och 3. avslår motion 2005/06:N443 yrkande 37. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkande 2005/06:KrU17 har utskottet avstyrkt ett antal motionsyrkanden om kulturmiljövård från allmänna motionstiden . Dessa yrkanden har behandlats i särskild ordning eftersom de är identiska eller snarlika tidigare behandlade motionsförslag. Utskottet har tidigare under detta också behandlat motioner om kulturmiljövård i betänkande 2005/06:KrU2. De motionsyrkanden som behandlas i det nu aktuella betänkandet gäller förslag som inte prövats av utskottet . De har därför givits en mer ingående behandling. Skydd av konstverk i begravningskapell Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med förslag om att skyddet av konstverk i begravningskapell ska klarläggas. Kulturminneslagens föreskrifter i detta avseende är enligt utskottets mening tillräckligt tydliga. Jämför reservation 1 (v). m.fl. (v) framhåller i motion Kr295 att kulturminneslagen inte tycks omfatta konstverk i begravningskapell. Motionärerna föreslår därför att man klarlägger vilka juridiska förhållanden som gäller får sådana konstverk och att man vid behov föreslår nödvändiga regeländringar för att säkerställa att konstverken skyddas mot avsiktlig åverkan. Konstverk i begravningskapell omfattas av kulturminneslagens (1988:950) regelverk om kyrkliga inventarier. Det framgår av 4 kap. 1 § där det slås fast att kulturhistoriska värden i kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser är skyddade enligt denna lag. För att skyddet ska gälla måste dock konstverket ha ett kulturhistoriskt värde och finnas uppfört på den inventarieförteckning som enligt 4 kap. 7 § kulturminneslagen ska finnas hos församlingen. Frågan om ett visst föremål har ett kulturhistoriskt värde får avgöras från fall till fall. I begreppet "kulturhistoriskt" ligger ett tidsperspektiv, dvs. bör ha förflutit från det att ett föremål tillverkats till dess att det kan betraktas som kulturhistoriskt. En församling som vill ändra ett föremål som finns på inventarieförteckningen ska söka tillstånd hos . Motionärernas förslag bör mot denna bakgrund inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därför motion Kr295 (v). Utskottets förslag i korthet Med hänsyn till att anser att konstsamlingen i har ett synnerligt kulturhistoriskt värde förutsätter utskottet att samlingen kommer att bevaras intakt utan att gör ett uttalande i frågan. Utskottet avstyrker därför en motion med förslag om ett sådant uttalande. () anser i motion Kr324 att regeringen ska verka för att konstsamlingen vid det sörmländska fideikommisset kan bevaras samlad i landet och föreslår att gör ett tillkännagivande av denna innebörd. Av motionen framgår att två generationer var verksamma som svenska sändebud i . Deras intresse för den osmanska kulturen kom till uttryck i en turkisk konstsamling som än finns kvar i orört skick på . Den stora samlingen består av oljemålningar och akvareller, dräktbilder, textilier och möbler i en mängd och kvalitet som är unik i sitt slag och är en viktig del av vårt gemensamma kulturarv. Enligt motionären hotas emellertid samlingen av att skingras eller i sin helhet lämna . Enligt vad utskottet har inhämtat anser () att samlingen av turkisk konst i är unik, även sett i ett världsperspektiv. Det är, enligt verket, helt klart fråga om en samling av synnerligt kulturhistoriskt värde. Bibysamlingens betydelse har också framhållits av i betänkande Kulturegendomar och kulturföremål (SOU 1995:128). I bilaga 2 till detta betänkande framhålls vad som beskrivs som fideikommissets "omfattande samlingar och inventarier av internationellt värde, särskilt 1700-talsmålningar med turkiska motiv". ansåg vid sin genomgång att hade högsta bevarandevärde, prioritet 1. Det innebär att det enligt utredningens bedömning rör sig om ett: Långsiktigt samlat bevarande av nationellt intresse, och bör genomföras även om det kräver stora statliga insatser. Avveckling bör inte godtas förrän en långsiktig lösning tryggats. Konstsamlingen ingår i fideikommisset och är därmed skyddad. Skyddet kvarstår så länge fideikommisset består. När innehavaren avlider, och fideikommisset enligt lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss ska avvecklas, har regeringen möjlighet att antingen besluta om att fideikommisset ska bestå eller att lösa in konstsamlingen. Eftersom anses ha ett synnerligt kulturhistoriskt värde utgår utskottet ifrån att regering och kulturvårdande myndigheter bevakar att den gamla konstsamlingen bevaras intakt utan något uttalande från sida. Utskottet anser således att det inte är nödvändigt med ett tillkännagivande i denna fråga och avstyrker därför motion Kr324 (s). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med krav på riktade insatser för att säkerställa hantverkskunnandet i vårt land. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (v). och () föreslår i motion Kr379 yrkande 1 att man ska utreda behovet av riktade insatser för att säkra hantverket i vårt land. Enligt motionärerna för alltfler hantverksyrken en tynande tillvaro i vårt land. Dessa yrkesgrupper tillhör vår kultur, och detta yrkeskunnande har under århundraden förts från generation till generation genom ett mäster-lärlings-förfarande. Denna möjlighet finns och enligt en rapport från , som motionärerna hänvisar till, saknas utbildningsmöjlighet till omkring 300 hantverksyrken. Motionärerna lyfter särskilt fram knypplingen och framhåller att Föreningen ordnar undervisning i knyppling och även på annat sätt sprider information om knyppling. Föreningen har genom sin verksamhet aktivt bidragit till att knypplingen har kunnat bevaras och utvecklas. Dess personal besitter ett mångårigt yrkeskunnande, men många har blivit och personalen behöver föryngras. Det krävs ekonomiska medel för att utbilda och utveckla personal för framtida behov. Hantverksföreningar är beroende av en basresurs för att kunna leva upp till ett gott förvaltande av kulturarvet. Det är, anser motionärerna, rimligt att staten tar sitt ansvar och utreder hur man med riktade insatser ska kunna upprätthålla den verksamhet som krävs för att förvalta kulturarvet. Utskottet anser att det är angeläget att hantverkskunnandet i kan bevaras. () med sina läns- och lokalföreningar över hela landet svarar i det sammanhanget för en viktig uppgift. SHR är en ideell organisation som står öppen för både aktiva slöjdare och de som är intresserade av slöjd i största allmänhet. Totalt har organisationen 16 000 medlemmar. SHR har minst två hemslöjdskonsulenter i varje län/region, en för textil slöjd och en för hård slöjd. Dessutom finns det fem rikskonsulenter som arbetar över hela landet med sameslöjd, knypplad spets samt barn- och ungdomsverksamhet. Hemslöjdskonsulenternas uppgift är att väcka intresse för slöjd samt att bevara, förmedla och utveckla kunskap. Hemslöjdskonsulenter utbildas vid Högre Hemslöjdsutbildningen vid Handarbetets Vänners HV-skola i . Utbildningen är en tvåårig verksamhetsledarutbildning inom slöjdområdet och är uppdelad i en gren för textilslöjd och en för hård slöjd. Den i motionen omnämnda Föreningen () arbetar för att bevara och utveckla den svenska knypplingen. Det gör föreningen bl.a. genom att organisera kurser i knyppling för barn och vuxna och genom att väcka intresse för knyppling med utställningar och demonstrationer. FSS har ca 1 000 medlemmar. finns också en statlig myndighet med ansvar för hemslöjdsfrågor, nämligen . Nämnden har till uppgift att på olika sätt främja hemslöjden och att inom sitt verksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Det för nämnden fastlagda målet är att öka intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela landet. På statsbudgeten finns på utgiftsområde 17 ett anslag för Främjande av hemslöjden (anslag 28:17). Anslaget har förts upp med . Medlen är avsedda för bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. De behov motionärerna pekar på bör enligt utskottets mening inte prövas för sig utan bedömas insatta i ett större sammanhang. Avvägningar av detta slag gör regeringen regelmässigt i samband med den återkommande budgetbehandlingen. har dessutom till uppgift att med ett helhetsperspektiv som grund bedöma denna typ av frågor. Utskottet förutsätter därför att motionärernas förslag kommer upp till prövning i dessa sammanhang utan något särskilt initiativ från sida. Utskottet avstyrker därför motion Kr379 (kd) yrkande 1. Utlokalisering av RAÄ samt RAÄ:s uppdragsverksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner i vilka regeringens beslut att lokalisera RAÄ till ifrågasätts. Utskottet motsätter sig också ett annat förslag i en av dessa motioner om att RAÄ:s arkeologiska uppdragsverksamhet ska avskiljas från myndighetsverksamheten på det sätt som föreslagits av en utredning. Jämför reservation 3 (m, fp, kd). liberalerna och motsätter sig i motionerna Kr381 (fp) yrkande 45 och Kr390 (kd) yrkande 1 att lokaliseras till . Enligt motionärerna för flytten med sig stora kostnader och leder till en omfattande kompetensförlust. Dessutom är den orimlig ur ett mänskligt perspektiv och skulle vara ett dråpslag mot kulturmiljöarbetet i . I samma motionsyrkande föreslår att RAÄ:s arkeologiska uppdragsverksamhet ska avskiljas från myndighetsverksamheten på det sätt som övervägs av en utredning. Uppdragsverksamheten bör dessutom konkurrensutsättas i högre grad än . Motionärerna anser också att det är fullt rimligt att , i avvaktan på den tillsatta utredningens resultat, kräva att uppdragsverksamheten ska vara självfinansierande fullt ut. Med anledning av den senaste försvarsomställningen har regeringen fattat beslut om ny- och omlokalisering av statliga arbetstillfällen till , , /och , dvs. till de fyra regioner där förband har lagts ned. Omlokaliseringarna berör närmare 20 myndigheter i , vilka helt eller delvis kommer att flytta till de nya orterna . En av de berörda myndigheterna är (). Regeringen beslöt att motsvarande ca 140 av myndighetens tjänster ska flyttas till . De delar av verksamheten som ska lokaliseras dit avser förmedling och tillgängliggörande, information, registerverksamhet inklusive uppbyggnad och utveckling av informationssystem, olika stödfunktioner, konservering och vård av byggnader och föremål samt ledningen för avdelningen för arkeologiska undersökningar. Omlokaliseringen ska enligt regeringsbeslutet påbörjas och vara avslutad . Kvar i kommer att finnas ca 120 tjänster, däribland verksledningen, verksledningssekretariatet, myndighetsdelarna samt bibliotek och arkiv. Utskottet utgår ifrån att RAÄ kommer att få den tid och de resurser som krävs för att genomföra utlokaliseringen på ett sätt som är rimligt för verksamheten. Enligt vad utskottet har inhämtat har RAÄ tillsatt en projektgrupp med uppgift att svara för de praktiska detaljerna kring den förestående omlokaliseringen. I gruppens uppdrag ingår bl.a. att göra en verksamhetsanalys. Med den och de i regeringsbeslutet utpekade verksamheterna som grund ska projektgruppen redovisa hur man på bästa sätt kan bedriva verksamhet på två orter i en sammanhållen myndighet. Gruppen ska också klargöra vilka befattningar som ska flyttas till respektive finnas kvar i . Resultatet av gruppens arbete kommer att presenteras . ledning och projektgruppen träffar kontinuerligt representanter för , länsstyrelse och högskola. Eftersom Riksutställningar också kommer att omlokaliseras till samarbetar de båda myndigheterna i en rad frågor, bl.a. om lokaler. En samlokalisering planeras på A 7-området i . Byggstart väntas bli , med inflyttning för Riksutställningar och för . Alla tjänster som blir lediga innan flytten kommer inte att tillsättas, men man kommer att eftersträva att alltid ha nyckelpositionerna besatta. Anställda som väljer att stanna i blir antingen uppsagda på grund av arbetsbrist eller måste säga upp sig själva. För dessa kommer trygghetsavtalet att tillämpas. blir en resurs , som kan vara upp till . Med anledning av att liberalerna i sin motion även kräver att RAÄ:s arkeologiska uppdragsverksamhet redan nu ska självfinansieras fullt ut vill utskottet slå fast att detta krav är tillgodosett. och gick den uppdragsfinansierade verksamheten visserligen med underskott, men dessa underskott har förbytts i överskott, och gav uppdragsverksamheten ett överskott på . Den i samma motion åberopade utredningen är slutförd. Utredningsmannen, , har i sitt betänkande Uppdragsarkeologi i tiden (SOU 2005:80) föreslagit att verksamheten vid avdelningen för arkeologiska undersökningar (UV) ska föras över till ett aktiebolag. Betänkandet är ute på remiss t.o.m. . Efter remissbehandlingen ska regeringen bereda ärendet vidare för eventuella förslag till . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr381 (fp) yrkande 45 och Kr390 (kd) yrkande 1. Tilldelningen av stöd till skyddsvärda kulturmiljöer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med kritik mot den bristande tilldelningen av medel för stöd till skyddsvärda kulturmiljöer. de gröna föreslår i motion Kr382 yrkande 21 att man ska se över kulturmiljövården för att säkerställa att alla typer av skyddsvärd kulturmiljö får en rimlig tilldelning av stödåtgärder. Motionärerna erinrar om att har fått ett breddat uppdrag av regeringen som innebär att RAÄ mer ska inrikta sig på att öka medborgarinflytandet och att bredda de lokala föreningarnas delaktighet i kulturmiljövården. Det är ett uppdrag som ansluter sig till. Motionärerna ser det emellertid som bekymmersamt att man inte har avdelat några extra resurser som ger RAÄ möjlighet att på ett tillfredsställande sätt genomföra detta uppdrag. Många bidragsansökningar som avser lokalt tillkomna initiativ för att bevara mindre kulturarv har fått avslag. Såsom också framgår av budgetpropositionen för 20061[Prop. 2005/06:1, utg.omr. är kulturmiljöområdet inne i ett omfattande förändringsarbete baserat på bl.a. Agenda kulturarvs programförklaring Människa i centrum. Förändringarna berör såväl centrala som regionala och lokala aktörer. Utskottet noterar att regeringen av bl.a. dessa skäl har för avsikt att återkomma till i frågan om den framtida inriktningen på politiken inom kulturmiljöområdet. I avvaktan på detta förslag är utskottet inte berett att nu föreslå någon översyn av kulturmiljövården. Utskottet vill med anledning av motionärernas förslag dessutom erinra om att regeringen i sitt budgetförslag för efterföljande budgetår gör en rad prioriteringar mellan olika angelägna insatser samt beräknar medelsbehovet på respektive anslag. Bakom det i motionen omnämnda budgetförslaget står även och de gröna. som för egen del inte haft något att erinra mot den aktuella medelsberäkningen har tillstyrkt regeringens och samarbetspartiernas budgetförslag inom utgiftsområde 17. Denna anslagsfördelning har dessutom lagts fast av . Utskottet avstyrker motion Kr382 (mp, -) yrkande 21. Preskriptionstiden för brott mot kulturminneslagen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med förslag om att preskriptionstiden för brott mot kulturminneslagen ska förlängas från två till . Jämför särskilt yttrande 2 (v). () föreslår i motion Kr405 yrkande 2 att preskriptionstiden för brott mot kulturminneslagen (1988:950) ska förlängas från två till . Förslaget motiveras av att de rättsvårdande myndigheterna har begränsade utredningsresurser och att många brott mot KML därför hinner preskriberas. Straffet för fornminnesbrott är böter eller fängelse . Preskriptionstiden för sådana brott är . För grova fornminnesbrott är straffet fängelse i högst . Preskriptionstiden för grovt fornminnesbrott är . Frågor som rör grundläggande principer för preskriptionstiders längd bereds inom i första hand av justitieutskottet. anser för egen del att det inte är motiverat att förorda en förlängning av preskriptionstiden för fornminnesbrott till . Utskottet avstyrker således motion Kr405 (mp) yrkande 2. Trålfiskets skador på fornlämningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om en undersökning av trålfiskets skador på fornlämningar och skötselföreskrifter för att komma till rätta med dessa skador. () föreslår i motion MJ587 att regeringen ska ge berörda myndigheter i uppdrag att mer systematiskt undersöka i vilken utsträckning fornlämningar har skadats av trålfiske samt vid behov föreslå åtgärder för att motverka ytterligare skador (yrkande 1). Motionären erinrar också om att regeringen i miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) har föreslagit att ytterligare minst 14 reservat ska ha tillkommit 2010. När man väljer ut dessa skyddsobjekt och tar fram skötselföreskrifter för dem bör man, enligt hennes mening, ta hänsyn till att fornlämningar behöver skyddas mot trålfiske (yrkande 3). Skeppsvrak i svenska vatten som kan antas ha förlist är fasta fornlämningar och har ett lagstadgat skydd enligt 2 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen. Så gamla vrak av trä finns i princip endast i där bevarandeförutsättningarna är mycket gynnsamma. På med dess salta vatten bryts däremot vrak av trä snabbt ned. kan mycket gamla skeppsvrak med intakta skrov och stående påträffas på botten av . Det kulturhistoriska värdet av detta kulturarv är enligt Statens maritima museer (SMM) mycket högt och har, enligt myndigheten, globalt sett få eller inga motsvarigheter. Hoten mot fartygsvrak är många, och SMM har under en följd av år försökt kartlägga och dokumentera hotbilden. Man kan enligt SMM grovt sett dela in dessa hot utifrån två kriterier: naturlig respektive mänsklig påverkan, varav den sistnämnda kan vara avsiktlig eller oavsiktlig. Med hjälp av dessa kriterier kan man sortera skador på skeppsvrak förorsakade av exempelvis skeppsmask på , isdrift, oförsiktig sportdykning, plundring, ankring, trålfiske samt fartygstrafik som genererar strömmar och erosion. Hur omfattande skador trålfisket förorsakat på det kulturarvet är inte känt. Klart är emellertid att trålfisket kan utgöra ett av de mer allvarliga hoten. SMM redovisade en samling exempel på trålfiskets påverkan på kulturarvet under vatten, och denna exempelsamling visar att ett skeppsvrak kan vara kraftigt skadat redan efter en eller några få övertrålningar. Enligt utskottets mening är det angeläget att få en bättre bild av tillståndet för vårt kulturarv och de hot det är utsatt för. Det gäller emellertid inte bara skador förorsakade av trålfiske utan också annan mänsklig påverkan. SMM har på ett förtjänstfullt sätt börjat kartlägga och dokumentera detta hot, och utskottet förutsätter att detta arbete kommer att vidareutvecklas utan något särskilt initiativ från sida. Hur snabbt och i vilken omfattning det kan ske får prövas mot andra angelägna behov. Utskottet är för egen del inte berett att i detta sammanhang förorda att särskild prioritet ska ges åt insatser av detta slag, utan denna avvägning bör göras av regeringen insatt i ett större sammanhang när budgeten utarbetas. Eftersom det inte finns någon kunskap om hur pass omfattande skador trålfisket förorsakar på det kulturarvet, är behovet av särskilda skötselföreskrifter för fiske inom reservat svårbedömt. Utskottet ser därför ingen anledning att på nuvarande stadium begära att man i skötselföreskrifter av detta slag särskilt ska beakta trålfiskets skador. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ587 (mp) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med krav på ett riksdagsuttalande om och andra statliga myndigheters bevakning av kulturmiljövården i . m.fl. (fp) framför i motion N443 en rad förslag med anknytning till . Motionärerna erinrar bl.a. om att har unika kultur- och stadsmiljöer av omistligt värde. är exploateringstrycket hårt. Ett aktuellt exempel är enligt motionärerna den gamla stadskärnan i och de bebyggelse- och förändringsplaner som hotar den ursprungliga vikingatida stadsplanen och trästadens speciella karaktär. och andra berörda statliga myndigheter måste enligt deras mening aktivt bevaka att kultur- och stadsmiljövärden inte förspills med tidens krav på förändringar och förtätningar (yrkande 37). De frågor motionärerna aktualiserar har i första hand i respektive län till uppgift att bevaka. Utskottet förutsätter att så sker i det aktuella fallet utan särskilt uttalande från sida. Med det anförda avstyrker utskottet motion N443 (fp) yrkande 37. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skydd av konstverk i begravningskapell, punkt 1 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skydd av konstverk i begravningskapell. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr295. En förutsättning för att ett konstverk i ett begravningskapell ska omfattas av det skydd som kulturminneslagen (1988:950) ger är att det finnas uppfört på den inventarieförteckning som enligt 4 kap. 7 § i denna lag ska finnas hos församlingen. Har av någon anledning ett i sig kulturhistoriskt värdefullt föremål inte förts upp på denna förteckning är det inte heller skyddat. Enligt vår mening är detta en brist som behöver rättas till. Regeringen bör därför se över de juridiska förhållandena i fall som dessa i syfte att ge kulturhistoriskt värdefulla konstverk ett fullgott skydd mot avsiktlig åverkan. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge till känna för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion Kr295 (v). Bevarande av hantverkskunnande, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bevarande av hantverkskunnande. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr379 yrkande 1. Föreningen har genom sin verksamhet aktivt bidragit till att bevara och utveckla knypplingen. Uppgiften att hålla detta kulturarv levande innebär ett ansvar för att både upprätthålla en klassisk produktion och att utveckla nya mönster och produkter anpassade till dagens behov. tjänar en van knypplerska mellan en och . Den personal som är verksam vid besitter ett mångårigt yrkeskunnande. Många har blivit och personalen behöver föryngras. Kostnaderna för att utbilda och utveckla personal för framtida behov är höga. Utan god personal och tillräckliga ekonomiska resurser kommer inte Svenska Spetsar att kunna upprätthålla sin verksamhet. Konsekvenserna blir en urholkning av ett kulturarv som vi är satta att förvalta.