bet · GT01UU8 · 2006-03-14 00:00:00 — Utskottet menar att separationsbarriärens dragning på ockuperat territorium inte kan rättfärdigas med hänvisning till vare sig säkerhetsläget eller palestiniernas intressen. Inskränkningarna i palestiniers tillgång till det stängda området mellan barriären och gräns, den s.k. Gröna linjen, och deras begränsade möjligheter att passera genom barriären, strider mot rätten till fri rörlighet i internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Barriären försvårar palestiniernas tillgång till sin jordbruksmark och till hälsovård, i strid mot den fjärde . Barriären leder också till att flera andra fri- och rättigheter inskränks. Det handlar bl.a. om rätten till utbildning. Utskottets slutsats är att om vill bygga en barriär för att skydda sig, vilket har full rätt till, måste det göras på icke-ockuperad mark, dvs. i eller längs den gröna linjen. Utskottet noterar i sammanhanget att den i , FN:s främsta juridiska organ, i sitt yttrande också entydigt gav stöd för denna uppfattning. Den israeliska högsta domstolen fastställde också att sträckningen av barriären måste ändras så att den påverkar palestinierna mindre. Slutligen konstaterar utskottet att byggandet av separationsbarriären på kort sikt kan bidra till att minska antalet terrordåd i . Det finns dock på lång sikt en risk att separationsbarriären bidrar till att fostra det missnöje som i extremfall mynnar ut i terror. Barriären är också en stark symbol för en bruten relation och barriären hindrar på ett mycket konkret och genomgripande sätt utvecklingen av goda relationer mellan israeler och palestinier. Utskottet har erfarit att muren bland palestinier ofta kallas för "rassegregationsmuren" eller "apartheidmuren", vilket är talande för barriärens symboliska betydelse för palestinier. Barriären omfattar eller är tänkt att omfatta inte bara de större bosättningarna utan många fler. De palestinier som blir kvar i området mellan barriären och gröna linjen uppmuntras att lämna eller tvingas bort. Kring barriären växer i snabb takt en infrastruktur upp. Detta antyder att barriären är tänkt att vara permanent. Nya bosättningar byggs på platser som är tveksamma från säkerhetssynpunkt. Bosättningsaktiviteten kan därför i sig tolkas som att separationsbarriären etablerar en ny de facto-gräns mellan och de palestinska områdena. Separationsbarriärens dragning och den fortsatta bosättningsexpansionen riskerar att skära av de palestinska delarna av från , vilket skulle få allvarliga sociala och ekonomiska konsekvenser för palestinierna, både i och på . avsikt förefaller därtill vara att stärka greppet om östra delar, vilket går stick i stäv med att stadens status och uppdelning skall avgöras i slutstatusförhandlingar. Utvecklingen i staden har direkt bäring på möjligheterna att upprätta en fullvärdig och ekonomiskt hållbar palestinsk stat och nå en hållbar och slutgiltig lösning på den israelisk-palestinska konflikten. Utskottet konstaterar att slutmålet i Färdplanen för fred är en tvåstatslösning och att den nuvarande utvecklingen försvårar uppfyllandet av det målet. Parterna måste utan fördröjning eller villkor återgå till Färdplanen. Denna stakar ut en framkomlig väg mot en tvåstatslösning, genom parallella åtgärder från parterna i tre faser . Planen har det samlade internationella samfundets stöd och har accepterats av båda parter. En av färdplanens principer är att båda parterna parallellt skall vidta åtgärder som kan föra fredsprocessen framåt. Därför ställer och EU i sin dialog med såväl som Palestinska myndigheten tydliga krav på båda sidor. Utskottet konstaterar att har rätt att försvara sig mot terrorism men måste göra det inom folkrättens ramar. Respekten för folkrätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, är en av grundstenarna i inställning till den israelisk-palestinska konflikten. Utskottet noterar att och EU vid upprepade tillfällen har fördömt agerande och påtalat att folkrätten måste upprätthållas. Så kallade riktade mord (targeted killings) är att betrakta som utomrättsliga avrättningar och strider mot såväl den internationella humanitära rätten som de mänskliga rättigheterna. Utskottet noterar i sammanhanget att företrädare för den israeliska regeringen har uttalat att kan komma att använda riktade mord mot ledare för . Detta anser utskottet är oacceptabelt och kontraproduktivt. Utskottet anser att krav också måste ställas på Palestinska myndigheten. Det handlar främst om att skapa effektiva säkerhetsstrukturer som kan motarbeta och förhindra terrorism. Terroristhandlingar främjar inte det palestinska folkets intressen. De militanta grupperna måste lägga ned vapnen och acceptera demokratiska spelregler. Palestinska myndigheten måste kraftfullt bekämpa terrorism genom att arrestera och lagföra terroristmisstänkta i betydligt större utsträckning än vad som sker . Åtgärder mot korruption är också angelägna liksom att tillgodose att de mänskliga rättigheterna respekteras. Utskottet konstaterar att Palestinska myndigheten har att verka under svåra förhållanden av ockupation och Palestinska myndigheten behöver både det internationella samfundets och hjälp. Det palestinska parlamentsvalet har genomförts på ett fritt och rättvist sätt. En helt ny politisk situation som det internationella samfundet och måste hantera på ett klokt sätt har uppstått. Utskottet menar att det nu är viktigt att stärka och stödja de moderata krafterna inom Hamas, detta för att främja att Hamas förändras i fredsskapande och en i övrigt önskvärd riktning. Ett alltför konfrontatoriskt agerande riskerar att försvaga de moderata krafterna inom Hamas och i stället stärka de mer fundamentalistiska och radikala krafterna. Utskottet noterar att tidigare hårdhänta agerande, liksom inslag i omvärldens politik, kan ha bidragit till att stärka Hamas på bekostnad av mer moderata krafter. Resultatet i det palestinska valet innebär att Hamas får en central roll i det palestinska styret framöver, även om de exakta formerna ännu inte är kända. Hur det också terroristklassade Hamas väljer att förvalta det politiska ansvar som tillfaller dem får en avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen och samarbetsmöjligheter med en ny palestinsk regering. Utskottet menar att Hamas måste öppna för ett erkännande av rätt att existera, upphöra med vålds- och terroristhandlingar samt att en ny regering måste respektera redan ingångna avtal. Dessa krav har också framförts i ett uttalande av kvartetten, dvs. FN, EU, och . Hamas fortsatta agerande avgör också hur världssamfundet ser på det fortsatta stödet till Palestinska myndigheten. Om Hamas inte uppfyller dessa krav kan inte en Hamasledd regering betraktas som en acceptabel förhandlingspartner i fredsprocessen. Utskottet förväntar sig att den palestinska regeringen kommer att sträva efter en fredlig förhandlingslösning med med utgångspunkt från befintliga överenskommelser och färdplanen liksom rättsstatsprincipen, reformer och sund ekonomisk förvaltning. Utskottet menar att mycket tyder på att majoriteten av palestinier inte stöder Hamas oförsonliga hållning mot utan hellre vill se en förhandlingslösning med . Stödet för demokrati och demokratiska värden tycks också vara starkt i de palestinska områdena. Det är utskottets förhoppning att Hamas i detta skede förmår axla det politiska ansvar rörelsen har fått och därmed också reformeras i demokratisk riktning. Det strider inte mot gällande regelverk att ha kontakter med Hamas företrädare. Däremot har EU enats om att företrädare för och dess medlemsstater skall avhålla sig från kontakter på politisk nivå med representanter för Hamas. Det återstår nu att se hur denna fråga skall hanteras givet att Hamas kommer att ingå i en regering för Palestinska myndigheten. Utskottet konstaterar att kontakter tidigare förekommit med företrädare för Hamas. De lokalval som har hållits i de palestinska områdena har resulterat i att några kommuner nu styrs av borgmästare med Hamasanknytning. Flera av EU:s medlemsstater, inklusive , har biståndsprojekt i några av dessa kommuner. Genomförandet av projekten nödvändiggör vissa kontakter med kommunledningarna, t.ex. då ett projektavtal skall förlängas. EU har enats om att den här typen av tekniska kontakter är acceptabla. I sammanhanget skall understrykas att de svenska biståndsmedlen inte kanaliseras via kommunförvaltningarna eller kommer förvaltningarna till del. Projekten är enbart avsedda att förbättra levnadsförhållandena för befolkningen. Utskottet konstaterar att bistånd till palestinierna ger möjlighet att bidra till återuppbyggnaden av och bättre socio-ekonomiska förhållanden. Detta är inte minst ett sätt att stärka de moderata palestinska krafterna. Utskottet framhåller att antisemitism, liksom islamofobi, alltid måste bekämpas. Uppgifter gör gällande att det finns palestinska skolböcker som innehåller antijudiska referenser. I det spända läge som råder i är det ytterst viktigt att förtroende skapas mellan parterna. Detta gäller inte minst i fråga om vilken bild som sprids av den andra parten genom medierna och i skolan. Vanföreställningar och fördomar om den andra sidan försvårar detta. I kontakter med konfliktens parter måste och EU även fortsättningsvis trycka på hur viktigt det är att ge en balanserad och rättvis bild av den andra parten i läromedel och medier. Det skall dock påpekas att omvärlden måste kunna inta en kritisk hållning till och landets politik och att en sådan kritisk hållning inte kan sägas vara antisemitisk. Genom att upprätthålla och utveckla våra långvariga och djupa kontakter med har vi förutsättningar att fortsätta vara en aktör i fredsansträngningarna. kommer även att uppmuntra till kraftfulla insatser från EU:s sida, till stöd för återuppbyggnaden och i fredsarbetet. EU måste också verka med kraft för att Kvartetten som helhet, också , engagerar sig fullt ut i försöken att förmå parterna att agera konstruktivt, och för en återgång till Färdplanen. EU och måste samverka och åsiktsskillnader får inte överskugga insikten om att vi delar grundläggande värderingar. Frågan om en internationell fredsstyrka på de palestinska områdena har aktualiserats vid ett flertal tillfällen . och EU står bakom kravet på en internationell närvaro i regionen. En sådan styrka kräver parternas godkännande, och har inte accepterat omvärldens krav på internationell närvaro. Utskottet skulle välkomna en internationell fredsstyrka i området. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram EU:s gränsövervakningsinsats (European Union Border Assistance Mission for the Rafah Crossing Point) som ett exempel på en insats för att förbättra säkerheten och levnadsförhållandena i de palestinska områdena. Detsamma gäller EU:s stöd för omvandlingen av den palestinska civilpolisen, Eupol Copps. Syftet med EU-insatsen är att bistå i uppbyggnaden av en modern poliskår som mer effektivt kan bekämpa brottslighet, skapa lag och ordning och främja mänskliga rättigheter. Utskottet välkomnar att regeringen agerar utifrån övertygelsen att det endast är en lösning som har förhandlats fram mellan parterna, på grundval av folkrätten, som kan skapa rättvisa. Det är bara en sådan lösning som i längden kan förstöra terrorismens grogrund och skapa en varaktig fred och säkerhet, trygghet för palestinier och israeler. Utskottet menar att situationen i skapar problem för vår relation till landet och hela den muslimska världen. Såsom konflikten har utvecklat sig försvårar den en utveckling av relationerna mellan den muslimska världen och väst. Utskottet har noterat att en vanlig tolkning i den muslimska världen av händelserna i är att västvärlden vill dominera den muslimska världen, ta kontroll över dess tillgångar och att väst ser islam som sin fiende. Relationerna försvåras också av de praktiska omständigheter som följer av konflikten. Möjligheterna till dialog och utveckling av relationerna begränsas av den svåra säkerhetssituationen och det allmänt sett svåra läget i landet. Den fortsatta utvecklingen i är därför viktig för vår relation till den muslimska världen. Utskottet har i betänkande 2002/03:UU6 funnit att och dess allierades angrepp på i avsaknad av FN-mandat innebar ett brott mot folkrätten. Utskottet kan nu konstatera att exemplet illustrerar svårigheterna med att utifrån införa demokrati. Dock noterar utskottet att om nu kan utvecklas till ett demokratiskt land kan det komma att utgöra ett positivt exempel för andra muslimska länder och befolkningar på att demokrati är möjlig, även om dess förutsättningar från början är mycket svåra. Om försöken att skapa en irakisk, demokratisk stat däremot misslyckas, eller om i värsta fall kastas in i ett söndrande inbördeskrig, kan det påverka stabiliteten och säkerheten i hela regionen och därmed i förlängningen den demokratiska utvecklingen i hela regionen. En sådan utveckling skulle försvåra en konstruktiv relation mellan EU och den muslimska världen. Utskottet menar att irakierna nu har ett historiskt tillfälle att upprätta ett fritt, demokratiskt och sammanhållet . Under regim utsattes det irakiska folket för konstanta övergrepp, statssanktionerat våld och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det är dock utan tvekan så att det även förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Utskottet tvingas också konstatera att även koalitionens styrkor har stått för grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det är därför angeläget att bidra till att den politiska utvecklingen leder fram till att det irakiska folket till fullo kan åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Detta gäller naturligtvis också olika minoriteter. Det kommer att kräva tålamod och stora resurser för att ett sådant skall kunna växa fram. Allmänna val till ett övergångsparlament och provinsförsamlingar hölls . Parlamentets främsta uppgift var att utarbeta den nya konstitution som därefter antogs i en folkomröstning . Det har förts diskussioner om huruvida konstitutionen förmår hålla ihop , eller om den lämnar ett alltför stort självbestämmande åt regionerna, vilket på lång sikt skulle kunna splittra landet. Andra menar tvärtom att möjligheterna till långtgående självbestämmande bidrar till att göra en sammanhållning av landet möjlig. Utskottet hyser förhoppningen att staten skall kunna hålla ihop. vore ett sönderfall mycket riskabelt och skulle kunna komma att ytterligare försvåra läget i landet. Ett sönderfallande som i värsta fall skulle störtas in i ett inbördeskrig skulle vara en tragedi med följder för vår relation till den muslimska världen. En sådan utveckling i skulle sannolikt stärka de extrema krafter i den muslimska världen som menar att demokrati som styrelseskick leder till kaos. Utskottet välkomnar det irakiska parlamentsvalet och konstaterar att det tillsammans med folkomröstningen om konstitution är ett viktigt steg framåt i demokratiseringsprocess. Utskottet menar att valdeltagandet visar på den starka vilja som finns hos det irakiska folket att utöva sina demokratiska rättigheter. befinner sig i en mödosam politisk process som kräver både mod och tålamod. Det internationella samfundet måste fortsatt stödja de demokratiska krafter som finns i och som verkar för att inkludera olika ideologiska och etniska grupper i den politiska processen samt att säkerställa ett irakiskt ägarskap för utvecklingen. Utskottet menar att förutsättningar måste skapas för att FN skall inta den centrala roll i demokratiseringsprocessen som förutses i resolution . FN skall enligt denna resolution i samarbete med irakierna bidra till att den politiska processen leder fram till ett säkert, enat och demokratiskt . EU och FN bör ytterligare fördjupa sitt samarbete. Utskottet anser att en successiv avveckling av den USA-ledda militära närvaron är nödvändig för att förbättra västs relation till den muslimska världen. Den militära insatsen kan dock inte avvecklas förrän säkerhetsläget medger detta eller att koalitionen av den irakiska regeringen ombeds dra tillbaka sina styrkor. En FN-insats vore i detta skede sannolikt nödvändig. Utskottet konstaterar att utveckling hämmas av den extremt svåra säkerhetssituationen. De krafter av terror som vänder sig mot närvaron av utländska trupper och demokratiseringsprocessen är en heterogen grupp bestående bl.a. av vanliga kriminella, militanta nationalister, f.d. Baathpartister och religiöst motiverade grupper, en del med utländsk koppling. Oavsett vad de drivs av bidrar deras agerande till att förhindra demokratiseringsprocessen. Varken det irakiska folket eller det internationella samfundet kan låta sig hindras av terrorattentat i arbetet med att bygga ett demokratiskt och modernt . Utskottet anser att det för att stärka egen förmåga att garantera säkerheten i landet är nödvändigt med ökad utbildning inom det irakiska rättsväsendet och av irakisk polis och militär. Därmed blir den irakiska regeringen kapabel att skydda sin egen befolkning mot terror och laglöshet, som detta görs med respekt för mänskliga rättigheter. Förbättrad säkerhet i är en förutsättning för utveckling och för att det internationella samfundets ansträngningar att stödja återuppbyggnaden skall bli framgångsrika. Utskottet anser vidare att irakiernas egen vilja skall vara utgångspunkten i återuppbyggnadsarbetet. Mycket återstår att göra och många reformer är angelägna. Vattendistribution, vägar och elektricitet måste byggas upp. Satsningar på utbildning, arbete och omsorg måste göras. En rättvis och transparent rättsstat måste etableras. God samhällsstyrning och myndigheter som kan ställas till svars inför sina medborgare utgör kärnan i ett demokratiskt samhällsbygge. Utskottet välkomnar den svenska utvecklingsstrategin för som antogs och prioriteringen av stöd till mänskliga rättigheter, demokrati, och utveckling av infrastruktur. En stor del av stödet kanaliseras genom FN:s och särskilda fond för återuppbyggnaden av . Det svenska bidraget är öronmärkt för stöd till samhällsstyrning, det civila samhället, val och energisektorn. ger också bistånd till minröjning i . Utskottet noterar att de exilirakier som varit bosatta i och den övriga västvärlden kan spela en viktig roll som brobyggare mellan väst och den muslimska världen. Dessa kan genom sina kunskaper om västliga samhällen bidra till ökad förståelse för våra värderingsmässiga utgångspunkter, som vi kan få ökad kunskap om förhållanden i den muslimska världen. Exilirakiers erfarenheter av arbete inom det civila samhället och demokratiska institutioner i väst kan också vara användbara i den demokratiseringsprocess nu befinner sig i. Det internationella samfundets ansträngningar att stödja framväxten av demokratiska strukturer i måste fortsätta. Genom att stärka demokratin stärks också förutsättningarna att förbättra säkerheten. Utskottet noterar med tillfredsställelse att bidrar med både personal och finansiering till flera av det internationella samfundets insatser på detta område. Med tanke på svårigheterna att bedriva bistånd i bör arbetet med att främja mänskliga rättigheter föras med ett långt tidsperspektiv. Det finns också anledning att överväga hur framväxande irakiska organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter bäst kan stödjas. Utskottet konstaterar att utvecklingen i de kurdiska delarna av ger värdefulla erfarenheter för arbetet att skapa fred, stabilitet, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i övriga . I de kurdiska delarna av förekommer mindre våld och konfrontationer och förutsättningarna för framväxten av en levande demokrati kan sägas vara gynnsammare än i övriga . Synen på och väst i allmänhet tycks också vara mer positiv. Utskottet vill avslutningsvis uttrycka sitt stöd till de irakiska politiska och religiösa ledare som uppmanar till återhållsamhet och lugn som ett svar på sprängningarna av Al . Dialogen mellan de sunnitiska och shiitiska folkgrupperna måste fortsätta och utskottet menar att den uppkomna situationen visar på värdet av att en irakisk regering arbetar för nationell enhet. Utskottet menar att utvecklingen i är viktig för vår relation till den muslimska världen. Ett stabilt och demokratiskt är en mycket god förutsättning för en utveckling av våra relationer till landet och till den övriga muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Situationen i har i modern tid präglats av konflikter mellan de dominerande folkgrupperna. Denna konflikt har till del bidragit till känslor av fiendskap mellan kristna och muslimer. Utskottet konstaterar att våra relationer till genom freden och stegen mot demokrati i nu får en chans att utvecklas. Den instabilitet som tidigare präglat landet har försvårat dialog och utbyten mellan våra samhällen. De massiva demonstrationerna mot närvaro i efter mordet på premiärminister gav uttryck för folkets längtan efter demokrati och frihet. Dessa exempel ger på många sätt näring och skänker hopp åt kampen för ökad demokrati även i andra länder i regionen. Utskottet vill understryka vikten av att det internationella samfundet nu långsiktigt stöder ett självständigt och en fredlig utveckling. Utskottet framhåller också den vikt det fäster vid det fulla genomförandet av resolution . Detta måste inbegripa en upplösning och avväpning av all libanesisk och icke-libanesisk milis och strikt iakttagande av suveränitet, enhet, territoriella integritet och politiska oberoende. Utskottet anser också att bör vidta åtgärder för att främja regional stabilitet, bl.a. genom att diskutera och samarbeta med om vidareutveckling av det samarbete som är nödvändigt för ett fullständigt genomförande av resolution , och genom att upphöra med stödet till grupper som motsätter sig fredsprocessen i . bör också vidta åtgärder som tvingar sådana grupper med säte eller företrädare i att avhålla sig från att tillgripa våld. Utskottet tar bestämt avstånd från den iranske presidenten förnekelse av Förintelsen. Den iranske presidentens uttalande visar på behovet av att främja arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter och att fortsatt hålla kunskapen om Förintelsen levande. President uttalande om att utplåna staten från kartan är likaså oacceptabelt. Uttalanden som dessa riskerar att leda till förnyade våldshandlingar. bör i stället inta ett konstruktivt förhållningssätt till fredsprocessen i . Dessa uttalanden är också förödande för en konstruktiv dialog, förståelse och relation mellan våra kulturer. Utskottet menar att utvecklingen i bör följas noggrant. agerande stärker misstankarna om att dess kärntekniska program inte uteslutande är fredligt. Det ligger inte i något lands intresse att skaffar kärnvapen. Trycket på ledarskap måste därför upprätthållas. Utskottet anser att bör göras till en zon fri från massförstörelsevapen. En nukleär upprustning i regionen skulle vara förödande för utvecklandet av goda relationer mellan väst och länderna i och . ger betydande bidrag till Unwra, det FN-organ som har till uppgift att stödja de palestinska flyktingarna. Unwras insatser syftar framför allt till stöd inom sociala sektorer som hälsa och undervisning, inklusive ren nödhjälp till flyktingar. och det internationella samfundet arbetar för att Unwra inte skall behövas . ser det dock ut som om det finns behov av Unwra framöver. Utskottet anser därför att fortsatt stöd till Unwra är angeläget. Utskottet menar också att det är angeläget att regeringen fortsätter sitt arbete för att stärka det svenska inflytandet över organisationen. 10.1 Övergripande frågor rörande perspektiv m.m. Utskottet har i detta betänkande inledningsvis definierat sitt perspektiv vad avser vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde samt angivit avgränsningar och vissa centrala frågeställningar som utgångspunkt för sitt arbete. Mot denna bakgrund har utskottet i avsnitten 3-5 tecknat en översiktlig bild av vad som kan uppfattas som generella och utmärkande drag för den muslimska världen och då särskilt de som är av vikt vid mötet mellan den muslimska och den i huvudsak kristna, västliga kulturen.