bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — Det är enligt vår mening av stor betydelse att LBU-medlen inte splittras på ett flertal otydliga projekt, men risken ökar ju fler områden och branscher som kan komma i fråga för stöd. Det är därför viktigt att de areella näringarna är huvudavnämare av stöden och att de branscher som får del av LBU-stöden begränsas. Den utökning till flera branscher som förutskickas i skrivelsen anser vi vara olycklig. LBU-medlen bör i huvudsak inte användas till generell kunskapsuppbyggnad för jordbruksdrift eller t.ex. växtnäringsläckage. Detta bör vara en nationell angelägenhet utanför landsbygdsprogrammet. Regeringens skrivelse andas en vilja att LBU-medel skall användas för att uppfylla nationella mål för miljöpolitiken, vilket enligt vår mening är en felsyn. De nationella miljömålen bör uppnås genom nationella åtgärder och inte genom gemenskapsåtgärder. Naturligtvis skall landsbygdsprogrammet inte motverka miljömålen. Om programmet också bidrar till att uppfylla miljömålen är det bra, men detta bör ses som en bieffekt av programmet, inte som en huvudinriktning. Några miljöersättningar är, som regeringen påpekar, viktiga för att uppnå vissa miljökvalitetsmål. Vi anser att det bör klarläggas hur dessa mål kan nås med ett mer produktionsinriktat stöd än dagens. Detta bör ges regeringen till känna. Stöd till företag med särskild djurhänsyn, punkt 14 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till företag med särskild djurhänsyn. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ518 yrkande 1. Det är enligt min mening ogynnsamt för svenska bönder att de får en konkurrensnackdel på grund av andra länders svaga djurskyddslagstiftning. I avvaktan på strängare regler bör därför EU ge stöd till investeringar för förbättrat djurskydd, utöver vad lagstiftningen kräver. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet skall tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Landsbygdsprogrammet bör därför ge utrymme för förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars värde delvis består i att särskild djurskyddshänsyn tagits. Detta bör ges regeringen till känna. Jordbruket som producent av bioenergi, punkt 15 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energigrödor. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ16 yrkande 4 och 2005/06:MJ17 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:MJ404, 2005/06:MJ15 yrkandena 8 och 9, 2005/06:MJ315, 2005/06:MJ384 yrkande 2, 2005/06:MJ388, 2005/06:MJ429, 2005/06:MJ448 yrkande 17, 2005/06:MJ452 och 2005/06:MJ507. De gröna näringarna står inför en historisk övergång från att framför allt ha fokuserat på produktion av livsmedel och skogsråvara till att även vara producenter av framtidens hållbara energikällor. Denna övergång måste stödjas, och eventuella övergångseffekter får inte äventyra den framtida produktionen av bioenergi. Det är därför av vikt att en långsiktig och stabil marknad för bioenergi skapas. Ersättningarna för odling av energigrödor bör enligt vår mening utformas så att de stimulerar ökad odling och skapar förutsättningar för lönsamhet för den som övergår från odling för livsmedelsproduktion till odling för energiändamål. Detta bör ges regeringen till känna. Jordbruket som producent av bioenergi, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om gårdsnära energiproduktion. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ15 yrkandena 8 och 9 samt avslår motionerna 2004/05:MJ404, 2005/06:MJ16 yrkande 4, 2005/06:MJ17 yrkande 4, 2005/06:MJ315, 2005/06:MJ384 yrkande 2, 2005/06:MJ388, 2005/06:MJ429, 2005/06:MJ448 yrkande 17, 2005/06:MJ452 och 2005/06:MJ507. LBU-medlen skall enligt direktiven bidra till en hållbar utveckling på landsbygden. Detta gäller samtliga tre dimensioner. Vi anser att miljödimensionen har stor betydelse framför allt när det gäller insatsområde 2 men också indirekt när det gäller de övriga två insatsområdena. Vår tids viktigaste miljöutmaning är klimatförändringar orsakade av växthuseffekten. För att möta denna utmaning krävs nya energislag inte minst inom transportsektorn. Vi anser att energiomställningen är en så viktig fråga att vi vill lyfta fram den speciellt. Det är väsentligt för både jordbrukets konkurrenskraft och miljön att jordbrukets oljeberoende minskar. Det bör därför vara möjligt att använda LBU-medel bl.a. för investeringar knutna till gårdsnära energiproduktion, t.ex. biogas eller lokal småskalig fjärrvärme. Detta bör ges regeringen till känna. Jordbruket som producent av bioenergi, punkt 15 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om gårdsbaserad biogasproduktion. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ448 yrkande 17 och avslår motionerna 2004/05:MJ404, 2005/06:MJ15 yrkandena 8 och 9, 2005/06:MJ16 yrkande 4, 2005/06:MJ17 yrkande 4, 2005/06:MJ315, 2005/06:MJ384 yrkande 2, 2005/06:MJ388, 2005/06:MJ429, 2005/06:MJ452 och 2005/06:MJ507. Det är enligt vår mening viktigt att nya system utvecklas för omhändertagande av slakteriavfall eftersom omhändertagandet är en post som utgör en stor del av de småskaliga slakteriernas kostnader. Inom ramen för LBU-programmet bör därför ett investeringsstöd införas för gårdsbaserad biogasproduktion. Detta bör ges regeringen till känna. Satsningar på etanolfabriker, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om etanolfabriker. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ17 yrkande 15. som landsbygden är särskilt känslig för drivmedelspriserna har den stor betydelse för framtidens drivmedelsförsörjning. Odling och förädling av biobränslen från åker och skog är en framtidsbransch som innebär arbetstillfällen på landsbygden. Etanol, biogas och rapsolja är allt vanligare bränslen för svenska fordon och arbetsmaskiner. Mot denna bakgrund bör satsningar på etanolfabriker uppmuntras i de regioner som berörs av EU:s sockerreform. Detta bör ges regeringen till känna. Odling av sockerbetor, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning för odling av sockerbetor. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 12 och 2005/06:MJ594 yrkande 10. av LBU-programmet föreslår i sitt betänkande (SOU 2003:105) att ersättningen för nyanslutning till miljövänlig odling av sockerbetor upphör. Motiveringen är att åtgärden inte är kostnadseffektiv i förhållande till den relativt låga miljönyttan. Jag anser däremot att möjligheten till nyanslutning bör finnas kvar. När ett nytt LBU-program nu skall utformas är det mycket viktigt att denna miljöersättning finns kvar och att det blir möjligt att utveckla och utöka detta stöd. Det är angeläget att bygga vidare på denna odlingsform och att genom dialog med näringen finna vägar att öka miljönyttan och därigenom även kostnadseffektiviteten i ersättningen. Detta bör ges regeringen till känna. Startstöd, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förändring av startstödet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ17 yrkande 3 och 2005/06:MJ594 yrkande 16 och avslår motion 2005/06:MJ334 yrkande 5 i denna del. Företagandet i den gröna sektorn präglas av ett stort kapitalbehov. Särskilt tydligt blir detta vid nystartande av lantbruksföretag. Medelåldern för den svenska lantbrukarkåren är hög och stigande - en utveckling som måste brytas. konstaterar i sitt betänkande (SOU 2003:105) att startstödet i sin nuvarande form inte har fungerat som avsett i förhållande till de uppsatta målen. Utredningen föreslår därför att startstödet i sin nuvarande form avvecklas. Enligt min mening beror den bristande måluppfyllelsen på att stödet har urholkats. Startstödet till unga jordbrukare bör i stället ingå i investeringsstödet, och åldersgränsen bör höjas. Medlen bör öronmärkas och beloppen höjas så att de kommer närmare den nivå som gäller i och . Detta bör ges regeringen till känna. Myndigheternas roll, punkt 20 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förtydligande av myndigheternas roll. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ17 yrkande 14. Enligt min mening måste myndigheternas roll vid tillhandahållandet av olika tjänster bli tydligare eftersom det finns risk för att vissa myndigheter i sin verksamhet blir beroende av intäkter från försäljning av tjänster till företag. Detta kan få oönskade bieffekter, bl.a. minskad trovärdighet. Det finns därför behov av andra huvudmän för kompetensutveckling och tillhandahållande av tjänster med nära koppling till marknaden. Samma myndighet bör inte ha ansvar för tillsyn, lagtolkning och rådgivning, utan ansvaret för rådgivning bör läggas på t.ex. () och på olika typer av centrumbildningar, t.ex. Livstek och läns (). Detta bör ges regeringen till känna. Inriktningen av åtgärder för förbättring av miljön och landskapet, punkt 21 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om syftet med stödformerna. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ15 yrkandena 3 och 12 samt avslår motion 2005/06:MJ16 yrkande 5. De stödformer som skall tas fram bör enligt vår mening inte fungera som ett indirekt stöd till icke lönsam produktion med låg grad av kollektiva nyttigheter. Frikopplingen av jordbruksstöden har inneburit minskad styrning av lantbrukarens val av produktion, vilket ökar möjligheten att skapa ett konkurrenskraftigt, differentierat och innovativt jordbruk. Det är därför viktigt att stödformerna inte motverkar denna utveckling. Målen inom insatsområdet bör i första hand syfta till att gynna det öppna landskapet. Därigenom kan biologisk mångfald tillskapas framför allt vad avser rödlistade arter, och läckaget av närsalter till vatten, användningen av bekämpningsmedel och andra farliga kemikalier i jordbruket samt jordbrukets klimatpåverkan minskas. Detta bör ges regeringen till känna. Stödens utformning, punkt 22 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prioritering av miljömålen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ15 yrkande 11 och 2005/06:MJ18 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:N254 yrkande 18, 2005/06:MJ260 yrkande 2, 2005/06:MJ334 yrkandena 2-4 och 7, 2005/06:N383 yrkande 15 och 2005/06:N482 yrkande 2. anser i sitt betänkande (SOU 2005:36) att det är väsentligt att LFA-stöden och nyttan med ett bibehållet jordbruk tydligt synliggörs i landsbygdsprogrammet. Vi vill dock göra en ännu tydligare prioritering av vilka miljömål som framför allt bör stödjas med LBU-medel. För att få en fokusering av arbetet bör man framför allt koncentrera sig på vissa frågor som rör det aktiva jordbruket och landskapsvård. Andra miljöinsatser, t.ex. stöd till Natura 2000-områden, som inte är direkt kopplade till generella ersättningar, t.ex. betesstöd, bör i stället stödjas via statliga sektorsmedel. I likhet med övriga EU-program bör inte heller landsbygdsutvecklingsprogrammet användas som ersättning för nationella eller regionala stöd utan skall läggas till övriga tillåtna svenska stöd. Detta bör ges regeringen till känna. Resurshushållande konventionellt jordbruk, punkt 23 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om resurshushållande konventionellt jordbruk. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkandena 13, 15 och 21, 2005/06:MJ17 yrkande 10, 2005/06:MJ594 yrkande 19 och 2005/06:MJ596 yrkande 31 och avslår motionerna 2004/05:MJ459, 2005/06:MJ448 yrkande 10 och 2005/06:MJ594 yrkande 14. Enligt min mening måste det fortsatta arbetet med miljö- och landsbygdsutveckling ha ett tydligt fokus på jordbruksnäringen, och den största delen av EU-stöden bör även fortsättningsvis riktas mot miljöförbättrande åtgärder. Bevarande av landskapsbilden måste också prioriteras. En långsiktig satsning bör göras på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan existera inom samma företag. Framför allt är förebyggande av växtnäringsläckage en viktig uppgift, vilket föranleder stöd till odling av vall och andra fånggrödor samt medveten växtföljdsplanering. Regelsystemet måste förenklas, och satsningarna på forskning och utveckling bör öka. har kommit en bra bit på väg mot ett mer miljöanpassat jordbruk men vi måste se till att det finns resurser så att jordbrukarna själva har möjlighet att arbeta vidare med en mer miljöanpassad produktion. I stället för att satsa på kortsiktiga stöd bör regeringen initiera en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samspela. Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet både beträffande produkter och produktionsmetoder. Om regeringen vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen är det anmärkningsvärt att det s.k. REKO-stödet har avvecklats och att anslagen till miljöförbättrande åtgärder har dragits ned. Jordbruket är den viktigaste källan till kväveutsläpp till havet och bidrar även i stor utsträckning till fosforutsläppen och det luftburna kvävet genom ammoniakutsläpp från framför allt djurhållning. För att delmål 3 i miljökvalitetsmålet Ingen övergödning skall kunna nåsmåste kväveutsläppen från jordbruket minskas, t.ex. genom utökade möjligheter till miljöstöd i form av fast träda, fånggrödesstöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Odling av fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att avkastningen minskar. Därför är det olyckligt att möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor har begränsats till jordbruket i , , , , och . I ett s.k. motiverat yttrande påpekar att, om verkligen skall uppfylla EU:s nitratdirektiv, stödet för odling av fånggrödor bör utvidgas till att även omfatta jordbruksområdena runt , , och , där jordbruket kan bidra till övergödning. Även inom LBU-programmet behövs frikostigare regler för miljöstöd. I detta sammanhang är det också viktigt att stödja utvecklingen i . Många jordbrukare i skogs- och mellanbygder har stora bekymmer med att upprätthålla mjölkproduktionen. Problemen riskerar att ytterligare accentueras till följd av reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det finns därför anledning att överväga en särskild stödinsats som motiveras utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i dessa bygder, något som bl.a. bidrar till öppna landskap. Stödformen kan inrymmas i miljö- och landsbygdsprogrammet. För att ambitionsnivån skall kunna upprätthållas är kompensation med nationella medel nödvändig, annars riskeras trovärdigheten i arbetet med att få ett mer miljöanpassat jordbruk, och förutsättningarna för att hålla landskapet öppet minskar drastiskt. Lantbruket fyller en mycket viktig funktion i upprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom av kulturmiljövärden. Behovet av stöd till mindre gynnade områden, startstöd till unga jordbrukare och nyetablerade bönder är fortfarande mycket stort. Det är också viktigt att landsbygdsprogrammet utformas så att möjligheter finns att ge stöd till bevarande och nyanläggande av småbiotoper i odlingslandskapet. Förenklingar i administrationen kan ske genom att man sammanför och därmed minskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan man sedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. Detta bör ges regeringen till känna. Alternativ odling, punkt 24 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stödet till alternativ produktion. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ15 yrkande 14 och 2005/06:MJ18 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 19, 2005/06:MJ17 yrkande 9 och 2005/06:MJ594 yrkande 17. Eftersom vi anser att målsättningen i landsbygdsprogrammet bör inriktas på miljöeffekterna bör olika miljöåtgärder vägas samman i LBU-programmen och satsningarna göras där miljönyttan blir den störta oberoende av odlingsform. Programmet bör således inte användas för att särskilt gynna alternativt producerade livsmedel eller för att uppnå målen för ekologisk odling. Vallstödet bör alltså ges utan koppling till produktionsmetod, och stödet till alternativ produktion bör minskas. Vilken produktionsmetod som används bör avgöras av efterfrågan på produkterna. Detta bör ges regeringen till känna. Alternativ odling, punkt 24 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förenkling av regelverket. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 19, 2005/06:MJ17 yrkande 9 och 2005/06:MJ594 yrkande 17 och avslår motionerna 2005/06:MJ15 yrkande 14 och 2005/06:MJ18 yrkande 5. Det är enligt min mening mycket angeläget att inom EU få till stånd ett förenklat regelverk för stöd till ekologisk odling, och det är viktigt att regelsystemet inom EU är harmoniserat. används ett system med s.k. positivlistor, dvs. vad som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för det ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall , och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd är mycket små. Systemet med positivlistor måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet, och tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå. Vidare bör omläggningstiden förkortas från till eftersom en förkortning av omläggningstiden gör reglerna mer utvecklingsvänliga och medför att tveksamheten hos enskilda jordbrukare att lägga om till ekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende för ekologiska produkter och bör vara ett minimikrav inom hela EU. För att kunna utveckla den ekologiska odlingen måste det finnas möjlighet till handel med ekologiska produkter över gränserna. Då krävs gemensamma regler och färre nationella särregler. Det bör också vara möjligt att lägga om delar av växtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att övriga delar av odlingen påverkas. Den ekologiska och betesdriften bör inte knytas till ekologisk djurhållning utan endast till djurhållning. Detta bör ges regeringen till känna. Stödinsatser i skogs- och mellanbygder m.m., punkt 25 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskilda stödinsatser i skogs- och mellanbygder. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ17 yrkandena 6, 7, 11 och 12. Utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i skogs- och mellanbygder bör, enligt vår mening, en särskild stödinsats tillskapas. Eftersom det finns stora problem bl.a. när det gäller upprätthållande av mjölkproduktionen i dessa områden behövs t.ex. ett utökat stöd till vall och betesmark. Kväveutsläppen från jordbruket måste minskas, t.ex. genom utökad möjlighet till miljöstöd i form av fast träda, fångesgrödor, vårplöjning samt anläggande av våtmarker. Reglerna måste därför bli mer frikostiga och de geografiska områdena utökas till att omfatta även , län, och . Vidare måste de regionala miljöersättningarna finnas kvar i någon form. Inte minst med tanke på sockerreformen är stödet till miljövänlig odling av sockerbetor på viktigt. Genom att jordbruksnäringen i norra bevaras kan landskapet hållas öppet och arbetstillfällen bibehållas. Stöd till småskalighet bör därför särskilt beaktas inom ramen för landsbygdsprogrammet liksom i anslutning till det särskilda stödet för Norrlandsjordbruket. Slutligen måste landsbygdsprogrammet ta särskild hänsyn till det småskaliga jordbruket i skogs- och mellanbygden och i glesbygden samt till fjälljordbruket. Detta bör ges regeringen till känna. Öppna landskap, punkt 27 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till vallodling. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ18 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:MJ203, 2004/05:MJ497 yrkandena 3, 5 och 14, 2004/05:MJ507 yrkande 16, 2005/06:MJ17 yrkande 8, 2005/06:MJ303, 2005/06:MJ350 yrkande 4 och 2005/06:MJ594 yrkandena 12 och 13. Jordbruksproduktion i stora delar av har nackdel av vårt klimat, vilket motiverar en stor del av LBU-stödet eftersom det är rimligt att de företag som har dessa nackdelar också får tillräcklig kompensation genom LBU. I stort sett i hela har mjölkproduktion en nackdel jämfört med större delen av EU eftersom vi har sämre förutsättningar för majsodling. Därför har vi tillåtelse att ge stöd till vallodling. Odling av fleråriga minskar också läckage av näringsämnen till vatten. Tillsammans är detta motiv för att tyngdpunkten i landsbygdsutvecklingsprogrammet läggs på vallstödet, vilket ger positiva effekter på miljön och produktionen av mjölk och kött. Detta bör ges regeringen till känna. Öppna landskap, punkt 27 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förenkling av ersättningsformerna. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkandena 3, 5 och 14, 2005/06:MJ17 yrkande 8 och 2005/06:MJ594 yrkandena 12 och 13 samt avslår motionerna 2004/05:MJ203, 2004/05:MJ507 yrkande 16, 2005/06:MJ18 yrkande 3, 2005/06:MJ303 och 2005/06:MJ350 yrkande 4. En av flera nödvändiga förutsättningar för bevarande av det öppna landskapet är att marken betas. Därför måste den svenska mjölk- och köttproduktionen värnas i alla forum där dess existens ifrågasätts eller äventyras. Även hästnäringens betydelse bör lyftas fram i detta sammanhang. För att djur skall kunna hållas på markerna krävs att det också är möjligt att odla vinterfoder. Ett riktat vallstöd är i detta avseende ett verksamt instrument för fortsatt djurhållning och nyttjande av naturbetesmarkerna. Vallodling och betesmarker kompletterar således varandra och båda dessa former för markanvändning bör finnas i hela landet. Ansenliga natur-, miljö- och kulturvärden står på spel. och betsmarker växer igen och bygder överges. Med det öppna landskapet försvinner också en biotop som är viktig för många växt- och djurarters överlevnad. Den lantbruksfientliga politiken är därigenom ett hot också mot den biologiska mångfalden. En ansvarsfull svensk jordbrukspolitik måste enligt min mening innebära att de öppna hagarna och betesmarkerna värnas. har föreslagit att alla ersättningar för betesmarker, slåtterängar, landskapselement etc. samlas i en ersättningsform. Vi anser att en sådan åtgärd skulle innebära administrativa förenklingar och främjande av landskapsperspektivet. En förenkling av ersättningsformerna för landskapsvården måste därför ske inför nästa programperiod.