bet · GT01KrU31 · 2006-06-01 00:00:00 — Bild och form samt konsthantverk I betänkandet behandlas 23 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden och 2005. Utskottet avstyrker samtliga yrkanden. - vikten av form och design - begäran om förslag från regeringen inom området form och design - upphandling av offentlig konst - plan för avsättning av medel till utsmyckning av offentliga platser - satsningar på vissa verksamheter, projekt eller regioner. I betänkandet finns åtta reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vikten av form och design avslår motionerna 2005/06:Kr233 yrkande 23 och 2005/06:Kr235 yrkande 1. Reservation 1 (m) Begäran om förslag från regeringen inom området form och design avslår motionerna 2004/05:Kr361 yrkande 12 och 2005/06:Kr417 yrkande 17. Reservation 2 (m, kd) avslår motionerna 2004/05:Kr357 yrkande 6 och 2005/06:Kr410 yrkande 7. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Kr233 yrkande 24 och 2005/06:Kr235 yrkande 4. Reservation 4 (m) Upphandling av offentlig konst avslår motionerna 2004/05:Kr368 yrkande 27, 2005/06:Kr381 yrkande 34 och 2005/06:Kr409 yrkande 14. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Reservation 6 (v) Plan för avsättning av medel till utsmyckning av offentliga platser avslår motion 2005/06:Kr382 yrkande 32. avslår motionerna 2005/06:Kr382 yrkande 20 och 2005/06:Kr409 yrkande 11. Reservation 7 (v) avslår motion 2005/06:Kr409 yrkande 6. Reservation 8 (v) Satsningar på vissa verksamheter, projekt eller regioner avslår motionerna 2004/05:Kr223, 2004/05:Kr391, 2005/06:Kr207, 2005/06:Kr232, 2005/06:Kr317, 2005/06:Kr356, 2005/06:Kr392 och 2005/06:Ub586 yrkande 7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), (), i (s), (), (), (), () och (). Vikten av form och design Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (m) om betydelsen av form och design med hänvisning till tidigare ställningstagande av . Jämför reservation 1 (m). Moderata samlingspartiet framhåller i motionKr233 (m) att design och form får ökad betydelse. Produktutveckling handlar nu om estetik, material, funktion, producentens identitet och brukarens upplevelse. Design kan användas som arbetsmetod för att lösa problem och skapa nytta, därför designas även tjänster, miljöer och processer. Bra design är ett viktigt konkurrensmedel. Forskningen om design är enligt motionärerna eftersatt i . Det behövs också vidareutbildningar för att öka kompetensen inom hantverksyrken och även andra yrkesgrupper. Företag skulle kunna få möjlighet att söka pengar ur en fond, både i form av lån och bidrag (yrkande 23). Samma uppfattning om vikten av form och design framför i motion Kr235 yrkande 1. Motsvarande yrkanden från behandlades i betänkande /04:KrU3 tillsammans med regeringens skrivelse 2002/03:129 Arkitektur, form och design. Utskottet ansåg att det mot bakgrund av redovisningarna i skrivelsen inte behövdes något tillkännagivande enligt motionsyrkandena, som därför avstyrktes. Det är även nu utskottets mening att motionerna Kr233 (m) yrkande 23 och Kr235 (m) yrkande 1 bör avslås av . Begäran om förslag från regeringen inom området form och design Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd) om att regeringen ska föreslå konkreta åtgärder till stöd för svensk form och design. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och till redovisningar som lämnas om . Jämför reservation 2 (m, kd). påtalar i motionerna 2004/05:Kr361 (kd) yrkande 12 och Kr417 (kd) yrkande 17 att Form- och designutredningens betänkande (SOU 2000:75) pekat på en rad brister när det gäller de offentliga insatsernas inriktning och omfattning. Motionärerna begär att regeringen ska lägga fram förslag till om konkreta åtgärder för hur staten kan stödja en positiv utveckling av svensk form och design. I ett sådant arbete är det också viktigt att utvärdera och ta till vara de insatser som gjorts under , heter det i motionen. Motsvarande yrkande om konkreta förslag behandlades i betänkande /04:KrU3 och avstyrktes av utskottet med hänvisning till att regeringen i skrivelse 2002/03:129 Arkitektur, form och design hade informerat om en rad åtgärder av olika slag som regeringen avsåg att vidta inom området. Det var enligt utskottet inte motiverat att skulle begära förslag från regeringen på det sätt som motionärerna ville. har genomförts därefter. Kampanjkontoret för designåret har finansierats av regeringen (och Utbildnings- och ). Dess rapport till Utbildnings- och inlämnades och finns publicerad på designårets webbplats . Till kommer rapporter att lämnas . Utskottet utgår från att regeringen kommer att lägga rapporterna till grund för sina framtida överväganden om insatser inom området. bör enligt utskottets mening avslå motionerna 2004/05:Kr361 (kd) yrkande 12 och Kr417 (kd) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd, m, fp, c) om att de offentliga institutionerna ska ta ett större ansvar för att ge samtida aktiva konstnärer utställningsmöjligheter. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). Enligt m.fl. i motionerna2004/05:Kr357 yrkande 6 och Kr410 yrkande 7 (båda kd, m, fp, c) har de offentliga institutionerna stora möjligheter att skapa ett intresse för konst av samtida, aktiva konstnärer, men de ägnar en ytterst liten del av sin verksamhet åt sådana svenska konstnärer. Behovet av vidgade utställningsmöjligheterför yrkesverksamma konstnärer är stort. Det är nödvändigt att de offentliga institutionerna tar ett större ansvar på detta område, anser motionärerna. Ur anslag 28:18 Bidrag till bild- och formområdet inom utgiftsområde 17 kan vissa utställare inom bild- och formområdet få statsbidrag. Det gäller sådana som huvudsakligen utan vinstsyfte bedriver en fortlöpande utställningsverksamhet av samtida bild- och formkonst och i sin verksamhet huvudsakligen ställer ut verk av konstnärer som är verksamma i landet. Bidrag lämnas enligt förordningen (1998:1368) om statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet. Regionala museer kan få statsbidrag ur anslag 28:30 Bidrag till regionala museer. Villkoren regleras i förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. En förutsättning är att museerna också får bidrag från ett landsting, en kommun eller någon annan huvudman (2 §). I 4 § sägs att statsbidraget ska syfta till att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskaper om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt. Något åliggande att bereda aktiva konstnärer utställningsmöjligheter finns inte i dessa bestämmelser. I budgeten minskades båda dessa anslag på grund av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Inga förslag om högre anslagsbelopp än de som regeringen föreslagit framfördes i budgetbehandlingen. Utskottet anser inte att bör göra det tillkännagivande som föreslås i motionerna 2004/05:Kr357 (kd, m, fp, c) yrkande 6 och Kr410 (kd, m, fp, c) yrkande 7, utan avstyrker yrkandena. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (m) om behovet av mötesplatser för design och formgivning på flera håll i landet. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och till olika parters möjligheter att själva samverka. Jämför reservation 4 (m). Moderata samlingspartiet begär i motionerna Kr233 yrkande 24 och Kr235 yrkande 4 tillkännagivanden till regeringen om behovet av mötesplatser för design och formgivning på flera håll i landet. På sådana platser ska företag, designer, konsthantverkare, studenter och brukare mötas och inspireras. Enligt motionärerna är det glädjande att ett särskilt råd för arkitektur, form och design nu har bildats, men det är angeläget att inte låsa fast ansvaret på en institution utan i stället ta till vara den kompetens som finns på flera håll i landet. Motionärerna nämner Svensk Form, Svid (Svensk industridesign), , Svenska och som exempel på organisationer som skulle kunna samarbeta och tillsammans med högskolor, näringsliv, museer och designer bilda denna centrala arena för utveckling av designområdet. I motion Kr233 sägs också att bör hysa en centralt placerad mötesplats. Motsvarande yrkanden behandlades i betänkande /04:KrU3. Utskottet hänvisade då till att en mötesplats för form och design inrättades i . Uppdraget gavs till Föreningen . Vidare hänvisade utskottet till att i har getts ett nationellt nätverksansvar inom form- och konsthantverksområdet. Mötesplatsen i finns kvar och finansieras ur anslag 28:31 Bidrag till vissa museer. Svensk Form har i regleringsbrev ålagts att ta ansvar för verksamheten och att samverka och stimulera till regionala initiativ inom området. Även museets nätverksansvar fortsätter. ska redovisa till regeringen hur detta arbete har bedrivits. Samverkan mellan de parter som nämns i motionerna kan komma till stånd på parternas initiativ och inom ramen för de resurser som de disponerar. Utskottet anser inte att bör göra något tillkännagivande enligt motionerna. Utskottet avstyrker därför motionerna Kr233 (m) yrkande 24 och Kr235 (m) yrkande 4. Upphandling av offentlig konst Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (fp) om analys av hur stöd till verksamma konstnärer och det offentligas inköp av konst har fördelat sig . Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande (v) om bättre statistik om bl.a. det offentligas inköp av konst. Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c) och 6 (v). liberalerna tar i motionerna 2004/05:Kr368 yrkande 27 och Kr381 yrkande 34 upp inköp av offentlig konst, som motionärerna menar är en grannlaga uppgift. De anser det angeläget att konkurrensen ökar och fungerar och att alla konstnärer får möjlighet att lämna anbud, oberoende av om man är medlem i någon fackorganisation eller inte. Utöver inköpen av konst till statliga byggnader, som sköts av , fördelas en stor del av det offentliga stödet till konstnärerna via . vill att det ska göras en genomgripande analys av hur stöd till verksamma konstnärer och det offentligas inköp av konst har fördelat sig . påtalar i motion Kr409 yrkande 14 brister i statistiken inom konstområdet, bl.a. när det gäller marknadens omsättning, det offentligas satsningar på konst vid investeringar och hur enprocentsregeln efterlevs. Motionärerna vill att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram bättre statistik. har vid varje och även tidigare behandlat motionsyrkanden om Statens konstråds rutiner för förvärv av konst m.m. gjorde på kulturutskottets förslag ett tillkännagivande till regeringen att det borde göras en förutsättningslös översyn av Statens konstråds verksamhet (bet. 2001/02:KrU18, rskr. Utskottet utgick då liksom vid tidigare tillfällen från att rådet självfallet följer anvisningarna i regleringsbreven och så långt det är möjligt utnyttjar de konkurrensmöjligheter som står till buds. Den översyn som utskottet föreslog att skulle begära skulle bl.a. omfatta rådets former av upphandling och - som ett komplement till andra uppgifter som redovisas om anlitade konstnärer - hur konstnärer med olika bostadsort och organisationstillhörighet är representerade bland de inköpta och beställda konstverken. Med anledning av tillkännagivande gav regeringen i uppdrag till Statskontoret att genomföra översynen. Statskontoret rapporterade uppdraget (Statskontorets rapport 2005:9). I budgetpropositionen gjorde regeringen den bedömningen att rapporten inte borde leda till någon åtgärd när det gäller Statens konstråds nuvarande uppdrag avseende upphandling av konst till offentliga miljöer, pedagogik, tillsyn av statligt ägd konst samt information (prop. 2005/06:1 utg.omr. 17 s. 60). Riksdagsskrivelsen med tillkännagivandet anses av regeringen slutbehandlad, vilket redovisades i skrivelsen Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2005/06:75). har inte funnit anledning att göra något uttalande med anledning av denna redovisning. Utskottet utgår, liksom tidigare, från att följer de anvisningar som regeringen ger i regleringsbreven och att rådet så långt möjligt utnyttjar de konkurrensmöjligheter som står till buds. Liksom tidigare utgår utskottet också från att rådet inte favoriserar någon speciell konstnär eller tillhörighet till viss konstnärsorganisation. fördelar bidrag till verksamma konstnärer. Målet för bidragsgivningen är enligt regleringsbrevet att öka möjligheterna för kvalificerade konstnärer som lever eller verkar i att ägna sig åt sitt konstnärliga arbete och att vidareutveckla sitt konstnärskap. ska till regeringen redovisa en analys av i vilken utsträckning målen har nåtts. Resultatredovisningen ska, med fördelning på de olika bidragsformerna och konstnärskategorierna, innehålla uppgifter om utvecklingen av bidragsgivningens kvalitet och effekter avseende konstnärernas ekonomiska och sociala villkor. arbetar med utveckling av kulturstatistiken. Regeringen har i regleringsbrev ålagt att redovisa åtgärder som har vidtagits för att utveckla och förbättra den nationella kulturstatistikens innehåll och presentation med avseende på bl.a. aktualitet och relevans. Mot bakgrund av det som redovisats föreslår utskottet att avslår motionerna 2004/05:Kr368 (fp) yrkande 27, Kr381 (fp) yrkande 34 och Kr409 (v) yrkande 14. Plan för avsättning av medel till utsmyckning av offentliga platser Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp) om en plan för hur enprocentsmålet för avsättning till konstnärlig utsmyckning av offentliga platser ska efterlevas bättre. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. hävdar i motion Kr382 att den gällande rekommendationen att av byggkostnaderna ska avsättas till utsmyckning av offentliga platser inte efterlevs särskilt väl. Motionärerna vill att regeringen ska lägga fram en plan för hur rekommendationen bättre ska efterlevas (yrkande 32). Inför /85 hade föreslagit att det skulle fattas principbeslut om att av de medel som anvisas för byggnadsändamål inom statligt byggande skulle avsättas för konstnärliga satsningar. I budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 10) förklarade regeringen att den ansåg att det inte var särskilt lämpligt att knyta ambitionsnivån till en viss andel av det statliga byggandet, men föreslog en kraftig ökning av det berörda anslaget (från till ). Anslaget heter 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. På förslag av kulturutskottet biföll regeringens förslag och avslog en motion om ett riksdagsuttalande att statens förvärv av konst för utsmyckning av offentliga lokaler fortsättningsvis skulle uppgå till av den statliga byggnadsverksamheten (bet. KrU 1983/84:18, rskr. Vid riksmötena /98 och 1998/99 behandlades motioner från med begäran om tillkännagivanden att av den totala investeringskostnaden ska avsättas till estetisk utsmyckning vid infrastruktursatsningar. ansåg vid behandlingen av motionerna att de statliga konstinköpen borde grundas på en kulturpolitisk bedömning snarare än kopplas till omfattningen av byggandet . Dock borde av den totala byggkostnaden kunna vara ett rimligt riktmärke. På utskottets förslag avslog motionsyrkandena. Utskottet har samma uppfattning . Enligt utskottets mening finns det inte heller skäl att begär en plan för hur enprocentsmålet ska uppnås. bör därför avslå motion Kr382 (mp) yrkande 32. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (v) om utredning av möjligheterna till statlig finansiering även av administrationen av kollektivverkstäder och ett motionsyrkande (mp) om utvärdering av effekterna av statsbidraget. Jämför reservation 7 (v). vill enligt motion Kr409 att regeringen ska uppdra åt att utreda möjligheterna att finansiera administrationen av kollektivverkstäderna, eventuellt i samverkan med respektive kommun eller landsting (yrkande 11). Att administrera dessa verkstäder tar tid och kraft från konstnärerna, anser motionärerna. begär i motion Kr382 att effekten av pengarna till kollektivverkstäderna ska utvärderas. Enligt motionärerna medför dagens direktiv att en stor del av de 25 verkstäderna inte kvalificerar sig för statligt stöd (yrkande 20). Motsvarande yrkande från behandlades i betänkande /04:KrU8. Motionsyrkandet avstyrktes då av utskottet, som förutsatte att följer utvecklingen vid kollektivverkstäderna och bedömer vilka behov som konstnärskollektivet kan ha och i vad mån dessa behov bör tillgodoses genom ingripanden från staten eller på annat sätt. Investeringsbidrag till kollektivverkstäderna lämnas ur anslag 28:18 Bidrag till bild- och formområdet. meddelar på sin hemsida att man disponerar för sådana bidrag. Enligt förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder lämnas bidrag till kollektivverkstäder som drivs av en sammanslutning av yrkesverksamma konstnärer, bygger på medlemmarnas egna insatser och har stabil organisation och arbetsform. Eftersom de medel som disponerar för utrustningsbidrag till kollektivverkstäder är så pass begränsade finns det ingen möjlighet att bevilja alla ansökningar som lämnas in. Enligt uppgift från anser man där att frågan om bidrag till administration av kollektivverkstäderna bör tas upp med respektive kommun, som i allmänhet ger verkstäderna bidrag till lokalkostnaderna. Utskottet anser att bör avslå motionerna Kr382 (mp) yrkande 20 och Kr409 (v) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (v) om utredning av möjligheterna för fler konstnärer att få del av utställningsersättning. Utskottet anser att frågan om anslagsbeloppet är en budgetfråga. Jämför reservation 8 (v). begär i motion Kr409 att regeringen ska utreda möjligheterna för fler konstnärer att få del av utställningsersättningen på en rimlig nivå (yrkande 6). Ersättningsnivåerna har höjts till en nivå som enligt motionärerna är adekvat men medför att 75-150 färre konstnärer kommer att få del av ersättningen. Utställningsersättning finansieras från anslag 28:18 Bidrag till bild- och formområdet och regleras av förordningen 1998:1368 om statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet. Anslagets totalbelopp var inte föremål för några ändringsförslag i samband med budgeten . Utskottet anser att frågan om anslagsbeloppet bör övervägas i samband med budgetarbetet. Motion Kr409 (v) yrkande 6 bör avslås av . Satsningar på vissa verksamheter, projekt eller regioner Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden (s, v, mp) om Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbunds möjligheter att genomföra sitt uppdrag. Utskottet avstyrker vidare ett yrkande (s) om ett , ett yrkande (m) om ett fredsmonument, ett yrkande (fp) om keramiskt centrum i Kullabygden och tre yrkanden (s, m, resp. m) om fortsatta satsningar på form, design och medier i . Jämför särskilt yttrande (c). m.fl. pekari motionerna 2004/05:Kr391 och Kr392, båda (s, v, mp), på vikten av att () får möjlighet att genomföra sitt uppdrag. Hemslöjden är efterfrågad som näringsyttring, kulturyttring, utbildning och social samvaro, heter det i den sistnämnda motionen. SHR behöver bl.a. ha ett fungerande förbundskansli som arbetar med de samlande frågorna. finns tillfälligt en sådan organisation och den är minimal, skriver motionärerna. I motion Kr356 beskriver och () strävandena att skapa ett i södra . De anser att skapandet av ett sådant center bör övervägas. () föreslår i motion 2004/05:Kr223 ett minnesmärke över den svenska soldaten i fredens tjänst. I och även på ett antal platser utanför vårt lands gränser finns minnesmärken som markerar insatser av svensk militär. Det rör sig om såväl kungar som generaler och trupp. Men individen, den svenska soldaten, har inte uppmärksammats. Författaren och konstnären , som själv fått uppleva den mänskliga värme och hjälpsamhet som så mycket har varit kännemärke för svenska militära insatser , hann före sin bortgång göra en modell för ett minnesmärke. Hans idé förtjänar att fullföljas, antingen genom att hans eget förslag utförs i fullskala eller att ett annat verk baserat på samma värderingar skapas, skriver motionären. I motion Kr317 lyfter m.fl. (fp) fram Kullabygden som en trakt präglad av keramiktradition. Kullabygden delar ambitionerna att öka intresset för designfrågor inom keramisk verksamhet och att stärka den roll som keramiken har som konstform. Med en bas inom näringslivet och kultursektorn där kommun, näringsliv och ideella verksamheter samverkar och med tillförda resurser skulle ett centrum och nätverk kunna byggas upp med placering i , skriver motionärerna. Tre motioner pläderar för fortsatta satsningar på form, design och medier i . I motion Ub586 framhåller m.fl. (s) att ger goda möjligheter att utveckla form, design och medier. Där finns , Halmens hus i , Textilhögskolan vid , , utbildningen i filmproduktion vid /Uddevalla1[Denna högskola heter fr.o.m. . ], den unika utbildningen i 3 D-animation vid samma högskola och utbildningen i dataspelsutveckling vid . Motionärerna anser det angeläget att ges tillräckliga resurser för att denna utbildning ska kunna fortgå och utvecklas (yrkande 7). Motion Kr207 av () pläderar för att resurser ska tillföras för att bygga upp två regionala mötesplatser för design i västra , med bas hos i och i , där man dels skildrar det breda designperspektivet, dels stärker den unika roll som textil har i landet. Enligt och () i motion Kr232 bör omvandlas till ett nationellt form- och designmuseum. Museet finns redan, nu gäller det att förse med de resurser och de yttre attribut som ger museet denna roll även formellt, anser motionärerna. får statsbidrag ur anslag 28:17 Främjande av hemslöjden. Anslagets totalbelopp har minskats något med anledning av omprioriteringar inom utgiftsområde 17. Utöver bidraget till SHR finansieras med detta anslag dels konsulentverksamhet, dels viss projektverksamhet. Motsvarande yrkande som det nu aktuella behandlades vid 2003/i samband med budgeten . Utskottet konstaterade då att SHR är en ideell förening med uppgift att föra ut slöjden i hela samhället. Enligt utskottets mening var det viktigt att denna ideella förening får en ökad del av det totala stöd som tilldelas hemslöjdsområdet. Utskottet var dock inte berett att inom givna budgetramar ytterligare höja anslaget (bet. 2003/04:KrU1 s. 52). Utskottet anser det som mycket angeläget att SHR kan fortsätta det utåtriktade arbete som pågått för att synliggöra slöjden i samhället och för att skapa ett välgrundat självförtroende hos alla som verkar inom slöjden. Omfattningen av statens stöd till hemslöjden är en fråga som måste behandlas i samband med budgetberedningen. bör enligt utskottets uppfattning avslå yrkandena om tillkännagivande i motionerna 2004/05:Kr391 (s, v, mp) och Kr392 (s, v, mp). De övriga motionsyrkandena om satsningar på vissa verksamheter, projekt eller regioner bör enligt utskottets mening också avslås av . Yrkandena handlar om sådant som kan framföras till regeringen för att eventuellt övervägas i samband med budgetarbetet, och bör inte föregripa regeringens prioritering mellan olika förslag. bör alltså avslå även motionerna 2004/05:Kr223 (m), Kr207 (m), Kr232 (m), Kr317 (fp), Kr356 (s) och Ub586 (s) yrkande 7. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i reservationen. Vikten av form och design, punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vikten av form och design. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr233 yrkande 23 och 2005/06:Kr235 yrkande 1. Form och design har fått ökad betydelse. Produktutveckling handlar nu om estetik, material, funktion, producentens identitet och brukarens upplevelse. Man talar inte bara om design på varor, utan även på tjänster, miljöer och processer.