bet · GT01UbU10 · 2006-03-07 00:00:00 — I betänkandet behandlas 136 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 4 yrkanden som väckts i anledning av en proposition inom kulturutskottets område, samtliga rörande gymnasieskolan. Utskottet föreslår att bifaller två motionsyrkanden som rör behovet av att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Yrkandena handlar bl.a. om utvecklingen av gymnasieskolan med avseende på kvalitet och resultat. Vidare behandlas yrkanden om värdegrunden och gymnasieskolans demokratiska uppdrag, kursutformningen, ansvarskontrakt och elever i behov av särskilt stöd. Frågor som rör behörighet behandlas också, liksom frågor om snedrekrytering. Organisationsfrågor, utformningen av de nationella programmen, avskaffande av det individuella programmet samt införandet av lärlingsutbildning tas upp i betänkandet, liksom yrkanden om kärn- och karaktärsämnen samt andra yrkanden om ämnen och kunskapsområden. Också yrkanden om betygs- och bedömningsfrågor, inrättande av nya examina, elevinflytande, elevhälsa, ordning och disciplinära åtgärder behandlas. Reservationer finns från samtliga partier utom Socialdemokraterna. har också lämnat ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 5, 2005/06:Ub238 yrkande 23, 2005/06:Ub283 yrkandena 1, 2, 6 och 8, 2005/06:Ub343 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkandena 33 och 34 samt 2005/06:Ub555 yrkande 4. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Värdegrund och demokratiskt uppdrag avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkandena 23 och 24 samt 2005/06:Ub555 yrkande 1. Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 9 och 2005/06:Ub343 yrkande 11. Reservation 4 (m) Reservation 5 (fp) avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 33. Reservation 6 (kd) Särskilt stöd till elever avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 24. Reservation 7 (kd, c) Grundläggande behörighet till högre studier avslår motion 2005/06:Ub343 yrkandena 2 och 13. Reservation 8 (m, fp, kd, c) Möjlighet att läsa högskolekurser avslår motion 2005/06:Ub283 yrkande 7. Reservation 9 (m, fp) avslår motion 2005/06:Ub283 yrkande 13. avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 50. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Samverkan mellan kommunala gymnasier avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 5. Reservation 11 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 30 och 2005/06:Ub555 yrkande 36. Reservation 12 (m, fp, kd, c) Rektor som pedagogisk ledare avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 35. Reservation 13 (fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 22, 2005/06:Ub283 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Ub343 yrkande 16 och 2005/06:Ub555 yrkande 6. Reservation 14 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 60. Reservation 15 (fp) Könsmässig och social snedrekrytering avslår motionerna 2005/06:Ub463 och 2005/06:Ub555 yrkande 2. Reservation 16 (fp, kd, c) En modern bild av högskolestudier avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 3. Reservation 17 (kd) avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 3. Reservation 18 (fp) avslår motionerna 2005/06:Kr235 yrkande 3, 2005/06:Kr376 yrkande 20, 2005/06:Kr379 yrkande 2, 2005/06:Ub226 yrkande 1, 2005/06:Ub274 yrkande 4, 2005/06:Ub304 yrkande 2, 2005/06:Ub343 yrkandena 5 och 6, 2005/06:Ub501 yrkande 4, 2005/06:Ub546 och 2005/06:A416 yrkande 3. Reservation 19 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 5, 2005/06:Ub343 yrkande 15 och 2005/06:Ub555 yrkande 23. Reservation 20 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Kr334 yrkande 37, 2005/06:Kr376 yrkande 21, 2005/06:Ub230, 2005/06:Ub259 yrkande 1, 2005/06:Ub283 yrkande 14, 2005/06:Ub294, 2005/06:Ub323, 2005/06:Ub343 yrkande 9, 2005/06:Ub515 och 2005/06:Ub555 yrkande 22. Reservation 21 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 24, 2005/06:Ub283 yrkandena 10-12 och 2005/06:Ub343 yrkande 12. Reservation 22 (m, fp, kd, c) Innehåll och omfattning av vissa kärn- och karaktärsämnen avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkandena 4, 6 och 7, 2005/06:Ub343 yrkande 21, 2005/06:Ub497 yrkande 2 och 2005/06:Ub555 yrkandena 11-14. Reservation 23 (kd) avslår motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 15, 2005/06:Ub274 yrkandena 1-3, 2005/06:Ub304 yrkande 1, 2005/06:Ub343 yrkande 14 och 2005/06:Ub480. Reservation 24 (m, fp, kd, c) Entreprenörskap som nytt program avslår motionerna 2005/06:Ub259 yrkande 2 och 2005/06:Ub555 yrkande 15. Reservation 25 (kd) Vissa ämnen och kunskapsområden avslår motionerna 2005/06:Ub365, 2005/06:Ub388, 2005/06:Ub405, 2005/06:Ub442, 2005/06:Ub555 yrkandena 10, 16, 25, 27, 28 och 32 samt 2005/06:Ub558. Reservation 26 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 17, 2005/06:Ub343 yrkande 19 och 2005/06:Ub555 yrkande 8. Reservation 27 (fp, kd, c) Reservation 28 (m) Fler steg i betygsskalan avslår motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 18, 2005/06:Ub343 yrkande 20 och 2005/06:Ub555 yrkande 7. Reservation 29 (m, fp, kd, c) Nationella prov i fler ämnen avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 18. Reservation 30 (fp, kd) Revidering av de nationella proven avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 9. Reservation 31 (kd) Möjligheten att tentera upp betyg avslår motion 2005/06:Ub283 yrkande 19. Reservation 32 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 17. Reservation 33 (fp) avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 22. Reservation 34 (fp) avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 34. Reservation 35 (kd) Införande av nya examina avslår motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 20, 2005/06:Ub343 yrkandena 4, 7, 8 och 10 samt 2005/06:Ub555 yrkande 18. Reservation 36 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 31 och 2005/06:Ub555 yrkandena 29-31. Reservation 37 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 26. Reservation 38 (fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 63. Reservation 39 (fp) avslår motion 2005/06:Ub343 yrkandena 25-28 och 62. Reservation 40 (m, fp, kd, c) Elevens rättigheter och skyldigheter avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 29. avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 32. Reservation 41 (m, fp, kd, c) Vissa frågor om riksrekrytering avslår motionerna 2005/06:Kr377 yrkande 3, 2005/06:Ub244 och 2005/06:Ub337. Ansökningar till skolor i annan kommun avslår motionerna 2005/06:Ub461 och 2005/06:Ub555 yrkande 19. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om behovet av att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 16 och 2005/06:Ub343 yrkande 61. avslår motionerna 2005/06:Ub298, 2005/06:Ub300, 2005/06:Ub422 och 2005/06:Ub561. Reservation 42 (v, mp) avslår motion 2005/06:Kr376 yrkande 36. Register över ungdomar 16-19 år avslår motion 2005/06:Kr376 yrkande 1. Reservation 43 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 37. Reservation 44 (kd) avslår motion 2005/06:Ub424. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), (), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena gällande utvecklingen av gymnasieskolan. Utskottet hänvisar i huvudsak till tidigare beslutade förändringar, tidigare ställningstaganden och pågående insatser. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). understryker i motion 2005/06:Ub283 yrkande 1 vikten av att eleverna har erforderliga kunskaper med sig från när de börjar i gymnasieskolan. Ett grundläggande problem är enligt motionärerna att så många elever börjar gymnasieskolan utan att ha nödvändiga förkunskaper. I yrkande 2 framhåller att gymnasieskolans största misslyckande och problem är att en så stor del av eleverna inte slutför sina studier inom avsedd tid. Endast två av tre elever slutför en treårig utbildning och endast tre av fyra . Det innebär ett resursslöseri med både humankapital och skattepengar och bidrar till att svenska ungdomar inträder sent på arbetsmarknaden. Vidare anser i motion 2005/06:Ub238 yrkande 23 att elevers möjlighet att välja ämnen och utbildningsinriktning i gymnasieskolan bör öka. Eftersom gymnasieskolan är en frivillig skolform kan det obligatoriska inslaget minska för att utrymmet för karaktärsämnen och egna val skall kunna öka. I motion 2005/06:Ub283 yrkande 8 föreslår också att gymnasieelever bör få utforma huvuddelen av sin utbildning genom egna val. I samma motion yrkande 6 understryker betydelsen av en ökad individualisering av gymnasieskolan. Man menar att egna självständiga val ökar ansvarstagandet och motivationen och bidrar därmed till bättre resultat. Gymnasieskolan måste vara så flexibel att utrymme ges för elevernas olikheter. framhåller i motion 2005/06:Ub343 yrkande 1 att för att åstadkomma en attitydförändring som ger skolan möjlighet att stimulera intellektuell utveckling behövs riktade ansträngningar för att återupprätta bildningen som en livsviktig del av skolarbetet. Instruktioner och regleringsbrev till myndigheter på skolans område bör lyfta fram bildningens betydelse för skolans utveckling. I motion 2005/06:Kr8 yrkande 5 anför också att gymnasieskolan bör bli en bildningsinstitution, och motionärerna syftar då på att läsförmågan måste utvecklas ytterligare. Eleverna måste få bekanta sig med och tillägna sig bl.a. vetenskapens, filosofins, skönlitteraturens, politikens, religionens och idrottens språk. menar i motion 2005/06:Ub555 yrkande 4 att den mest centrala uppgiften för gymnasieskolan bör vara att ge eleverna de kunskaper de behöver för livet. Motionärerna menar därför att utformningen av gymnasieskolan bör ta hänsyn till elevers skilda behov och intressen. I läroplanen för gymnasieskolan definieras kunskap övergripande såsom fakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet. Denna kunskapssyn behöver utvecklas ännu mer i skolans alla ämnen. På så sätt stimuleras elevernas utveckling mer än i en statisk faktafixerad skola. menar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 33 att behovet av ett livslångt lärande kommer att växa. Gymnasieskolan bör höja den allmänna utbildningsnivån och förbereda alla för ett livslångt lärande. I yrkande 34 understryker vidare att gymnasieskolan bör vara elevanpassad och flexibel. anser att en individuell kunskapsrätt skall ersätta skolplikten, något som bör leda till att en flexibel skolgång även införs på gymnasiet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkande 2003/04:UbU13, där proposition 2003/04:140 Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan behandlades, och i motionsbetänkande 2004/05:UbU6 har utskottet tidigare redovisat sin syn på gymnasieskolan och på gymnasieskolans utveckling. Motionsyrkanden som motsvarar eller liknar de ovan redovisade behandlades - och avstyrktes - i de båda betänkandena. Utskottet har ingen annan uppfattning , men vill ändå i anledning av de ovan redovisade motionsyrkandena framhålla följande. Att elever slutar utan att ha uppnått behörighet till gymnasieskolan är djupt otillfredsställande. Det är därför viktigt att elever med behov av stöd upptäcks tidigt under skolgången och att behoven också möts med relevanta åtgärder. har ansvar för att möjliggöra för eleverna att nå målen för utbildningen, men genom att stödja utvecklingen av och genom att tillföra medel till skolan kan resultatet också förbättras. Efter beslut i infördes ett bidrag till personalförstärkningar som har lett till att 12 000 personer har kunnat anställas i skolan och att lärartätheten i har ökat från 7,6 lärare per 100 elever /01 till 8,1 /05. Vidare har flera åtgärder vidtagits för att stimulera skolorna att satsa på elevernas basfärdigheter. har fått uppdraget att ta fram och sprida diagnostiska prov med inriktning på de lägre årskurserna. skall också föreslå förtydliganden av kursplanerna, främst i matematik och svenska. Framåtsyftande individuella utvecklingsplaner har fr.o.m. införts för alla elever från årskurs 1. Vidare pågår kvalitetsprogrammet skall vara bra skolor (U2003/1353/S). Kvalitetsprogrammet innehåller en rad insatser för att stärka kvalitetsarbetet i skolan, skapa en nationellt likvärdig utbildning och se till att utbildningsmålen nås. Utgångspunkten är att statens ekonomiska satsning på skolan måste följas av tydliga insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. Utskottet vill också peka på att variationerna mellan skolor är stora. Skolor som i högre grad har elever med utländsk bakgrund, som ligger i utsatta områden samt där elevernas föräldrar saknar akademisk utbildning har högre andel elever som inte klarar gymnasieskolans behörighetskrav. Det finns skolor där knappt hälften klarar behörighetskraven, något som kan jämföras med skolor där i princip alla elever klarar målen. Genom beslut tillförs 70 respektive avsätts för att förstärka satsningar på skolor i segregerade områden. Utskottet behandlar frågor som rör . Även det förhållandet att elever slutar sina gymnasiestudier utan att ha slutfört studierna är otillfredsställande. Utskottet välkomnade därför de kvalitetsförbättringar som presenterades av regeringen i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan. Utskottet kommer att beröra flera av förändringarna senare i betänkandet, men vill här i korthet nämna några av de kommande förbättringarna av gymnasieskolan. Samtliga förändringar träder i kraft . Ämnesbetyg införs för att flytta tyngdpunkten från den enskilda kursen till hur väl eleven behärskar ämnet. Det minskar stressen och understryker sammanhang i stället för delar. Vidare förstärks kvaliteten på yrkesinriktade program, bl.a. genom bättre koppling till arbetslivet, möjligheten att välja en gymnasial lärlingsutbildning inom programmen samt infärgning av kärnämneskurserna. Vidare skall det - utöver fyra kärnämneskurser - inte finnas några kurser som omfattar mindre än 100 gymnasiepoäng, något som kommer att stärka kvaliteten genom att ge förutsättningar för sammanhang och fördjupning. Lokala kurser måste dessutom kvalitetssäkras av . Slutligen kommer det individuella programmet från att bedrivas på heltid. Enligt beskrivande data (2005) fortsatte av eleverna som slutade 2004 direkt i gymnasieskolan. Av nybörjare 1 i gymnasieskolan fick slutbetyg . Såsom utskottet framhållit ovan är det viktigt att kvaliteten i gymnasieskolan ökar så att fler elever avslutar gymnasiet med slutbetyg. Genom de förändringar i gymnasieskolan som beslutades av med anledning av proposition 2003/04:140, kommer enligt utskottets uppfattning ännu fler elever att kunna slutföra sina studier. Den flexibilitet och möjligheter till individuella val som några motionärer efterfrågar finns enligt utskottet genom gymnasieskolans hela struktur med de olika val som står öppna för eleven. Det individuella programmet är självfallet också en möjlighet att individualisera undervisningen för dem som ännu inte har behörighet att läsa på ett nationellt program. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena som rör skolans demokrati- och värdegrundsarbete, kursutformningen av gymnasiet, införande av ansvarskontrakt samt tillgången till särskilt stöd. Vidare bör yrkandena om högskolebehörighet som mål för samtliga program samt möjligheten att läsa högskolekurser under gymnasiet avslås. I huvudsak hänvisas till gällande regler samt pågående och planerade insatser. Jämför reservationerna 2 (fp), 3 (kd), 4 (m), 5 (fp), 6 (kd), 7 (kd, c), 8 (m, fp, kd, c) och 9 (m, fp). framhåller i motion 2005/06:Ub343 yrkande 23 att demokrati, förståelse och respekt för andra skall prägla skolans arbete och vardag. Skolan skall också främja elevernas utveckling till demokratiska medborgare både genom innehållet i undervisningen och genom att eleverna uppträder på ett respektfullt sätt mot andra. I yrkande 24 föreslår att skolans undervisning och huruvida den förmedlar demokratiska värderingar och är allsidig skall ingå i granskningen av skolorna. Samma krav skall ställas på såväl kommunala som fristående skolor och på såväl konfessionella som icke konfessionella skolor. understryker i motion 2005/06:Ub555 yrkande 1 betydelsen av värdegrundsfrågorna genom att föreslå att varje skola i sin kvalitetsredovisning skall redogöra för hur arbetet med värdegrundsfrågorna fungerar och utvecklas. anser i motion 2005/06:Ub283 yrkande 9 att kursutformningen av gymnasiet bör göras tydligare. Kursutformningens fördelar bör tas till vara fullt ut och de individuella valen utökas. Elevernas egna ambitioner bör i högre grad styra organisationen. föreslår i motion 2005/06:Ub343 yrkande 11 att det kursutformade gymnasiet avskaffas då man menar att de många små kurserna och den stora individuella valfriheten har lett till att utbildningen fragmentiserats. föreslår i motion 2005/06:Ub555 yrkande 33 att ansvarskontrakt skall införas i gymnasieskolan. Man menar att eleven, skolan och hemmen har ett delat ansvar för att eleverna skall lyckas i skolan. Det gemensamma ansvaret och vilka delar som åligger respektive part bör utformas i en årlig skriftlig överenskommelse. menar i motion 2005/06:Ub555 yrkande 24 att tillgången till speciallärare är otillräcklig, vilket drabbar de studiesvaga eleverna som kan behöva särskilt stöd. Enligt motionärerna måste gymnasieskolan bli bättre på att tillgodose dessa elevers behov, t.ex. genom individuella studieplaner och att stöd- och specialundervisning utnyttjas i större utsträckning. anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 2 att inte alla gymnasieutbildningar skall ge grundläggande högskolebehörighet. Man menar att gymnasieskolan skall ha utbildningar både för elever som vill fortsätta sina studier på universitet eller högskola och för elever som vill gå direkt ut i arbetslivet efter gymnasiet. I yrkande 13 föreslår att elever som läst ett yrkesförberedande program frivilligt skall kunna läsa fler teoretiska ämnen och skaffa sig studentexamen och högskolebehörighet. Möjligheten skall finnas efter avslutade gymnasiestudier. I motion 2005/06:Ub283 yrkande 7 föreslår att det bör prövas ett system som gör högskolekurser valbara för elever redan i gymnasieskolan. Kurserna bör ges av särskilt utbildade lärare och tentamen ordnas tillsammans med ett högre lärosäte. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Enligt skollagen, 1 kap. 2 § tredje stycket, skall verksamheten i skolan utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för den gemensamma miljön. Särskilt skall den som verkar inom skolan främja jämställdhet mellan könen samt aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. har antagit regeringens förslag till lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Lagen kommer att gälla från , något som ytterligare kommer att stärka den enskilde elevens ställning (prop. 2005/06:38 Trygghet, respekt och ansvar, bet. 2005/06:UbU4). Vidare fastslår läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) att det offentliga skolväsendet vilar på demokratins grund. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat yrkanden som rör värdegrunden, senast i betänkande 2002/03:UbU16, och pekat på det värdegrundsarbete som har initierats från central nivå. Regeringen har i utvecklingsplanen för skolan (skr. 2001/02:188) angett att arbetet med värdegrunden bör ges fortsatt hög prioritet. Utskottet delar uppfattningen att värdegrundsfrågorna är viktiga i arbetet mot mobbning och när det gäller att få arbetsro i skolan och utgår ifrån att skolorna i hög utsträckning också arbetar med värdegrunden i dessa sammanhang. menar att värdegrundsfrågorna har en svagare position i gymnasieskolan än i förskolan och men konstaterar också i sin utbildningsinspektion att demokrati- och värdegrundsuppdraget genomförs med ett gott resultat vid gymnasieskolorna. Utskottet anser att det är viktigt att värdegrundsarbetet stärks, men menar också att det konkreta arbetet med värdegrunden är en fråga för skolhuvudmannen och den enskilda skolan. Utskottet anser att strukturen på gymnasieskolan är ändamålsenlig och ser ingen anledning att ompröva den kursbaserade gymnasieskolan eller fördelningen mellan kärnämnen, karaktärsämnen och det individuella valet. Utskottet vill dock peka på de förändringar som beslutades av 2004 och som omnämnts tidigare; införandet av ämnesbetyg, längre kurser och kvalitetssäkring av kurser kommer enligt utskottets uppfattning att leda till mindre stress, minskad fragmentering av kunskap och högre kvalitet på kursernas innehåll. Utskottet behandlade motsvarande yrkande om ansvarskontrakt i betänkande 2003/04:UbU13. Utskottet menade då att ansvarskontrakt har samma syfte som utvecklingssamtal, nämligen att skolan, eleven och föräldrarna kommer överens om vad som behöver göras framöver för att eleven skall göra framsteg och nå målen. Utskottet hänvisade till regeringens utvecklingsplan där det betonas att uppföljning och utvärdering samt studieplanering är en process som är unik för varje elev och därför varken kan eller bör regleras centralt i författningar eller föreskrifter. Samtalet kan ibland innebära att man kommer överens om olika åtaganden för eleven, läraren eller föräldern. Sådana överenskommelser kan ofta fästas på papper men ett formaliserat kontrakt synes ej vara förenligt med synen på utvecklingssamtalets syfte och innebörd. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet menar att det är viktigt att det finns möjligheter att erbjuda insatser för de ungdomar som är i behov av särskilt stöd. Enligt 5 kap. 20 § gymnasieförordningen (SFS 1992:394) har en elev som har påtagliga studiesvårigheter i kärnämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska eller matematik rätt att läsa kurserna i dessa ämnen i etapper. Enligt 23 § samma kapitel kan också en elev få läsa ett reducerat program genom att han eller hon befrias från undervisning i en eller flera kurser. Eleven skall då ha påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på något annat sätt. Styrelsen får också besluta att undervisningen på ett nationellt program får fördelas över än om det finns särskilda skäl (5 kap. 24 och 25 §§). Möjligheten att gå om en kurs regleras i 6 kap. 14 § gymnasieförordningen. Om en elev har uppenbara svårigheter att följa undervisningen på sitt studieprogram skall rektorn vidta de åtgärder som behövs för att eleven skall kunna fortsätta studierna, och det skall då övervägas om eleven skall gå om en eller flera kurser, övergå till ett reducerat program eller ett annat nationellt program eller ett individuellt program. I 8 kap. 1 § samma förordning regleras möjligheten att ge stödundervisning till en elev som kan befaras inte uppnå kursplanernas kunskapsmål eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. För elever som har behov av särskilt stöd får specialundervisning anordnas inom klassen. För en elev som behöver stödinsatser skall ett åtgärdsprogram utarbetas (1 a §).Det är dessutom obligatoriskt att det skall upprättas en individuell studieplan (gymnasieförordningen 1 kap. 12 §). Den skall innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kurser eleven gjort. Utvecklingssamtalet skall genomföras med den individuella studieplanen som grund. Utskottet har senast i betänkande 2003/04:UbU13 understrukit vikten av att gymnasieutbildningen innehåller vissa gemensamma obligatoriska ämnen. Kunskaper i svenska, engelska och matematik är nödvändiga för att kunna tillgodogöra sig information och kunna delta i samhällslivet. Kunskaper i dessa ämnen är också viktiga för att kunna erhålla ett arbete och ha möjlighet att utvecklas i detta arbete. Det är således inte endast högskolebehörigheten som motiverar vissa obligatoriska ämnen. Utskottet framhåller att det är en oerhört angelägen uppgift för skolorna att hitta metoder för undervisning och vägledning för inlärning för att alla elever skall uppnå godkänt i kärnämnena. Utskottet behandlade motsvarande yrkande om gymnasieelevers möjlighet att läsa högskolekurser i betänkande 2003/04:UbU13. Utskottet pekade då på att det redan finns både möjligheter till, liksom exempel på, samarbete och samverkan mellan olika nivåer i utbildningssystemet.