bet · GT01TU11 · 2006-03-14 00:00:00 — Moderata samlingspartiet anser att det är en konkurrensfördel i förhållande till andra större städer att ha en citynära flygplats. gör att det går enkelt och snabbt att ta sig från till övriga och till ett antal europeiska huvudstäder. För att kunna satsa på närmiljön för de boende i närheten av flygplatsen är det avgörande att både staten och deklarerar en långsiktig plan att ha kvar även (yrkande 8). I motion 2005/06:N443 av m.fl. (fp) anförs att flygplatskapacitet måste tryggas. liberalerna motsätter sig en nedläggning av , som behövs som en modern cityflygplats. Trafikmängden och typen av trafikflygplan som tillåts landa på måste givetvis anpassas till dess centrala läge. Likaså behövs en långsiktig lösning på behov av kapacitet för småflyg, såsom privatplan och mindre affärsflyg, i och med avvecklingen av . behöver en fungerande infrastruktur också för småflyg (yrkande 33). I motion 2005/06:T525 av m.fl. (s) anförs att flyget även fortsättningsvis har en viktig roll att spela i det svenska transportsystemet. I detta system spelar en huvudroll som nod för internationella transporter. Den positiva och explosionsartade utvecklingen på visar att det finns förutsättningar att utveckla en viktig kompletterande trafik på befintliga flygplatser. Dessa flygplatser kan emellertid inte ersätta roll som internationell nod med ett nät av interkontinentala direktlinjer. För kommer även fortsättningsvis att vara central för att kunna utvecklas i den hårda internationella konkurrensen. har halkat efter i utvecklingen gentemot även om vi har kunnat se en ökning i antalet direktlinjer. Det är därför betydelsefullt att staten på ett samlat sätt ser närmare på vad effekterna av olika åtgärder blir för flygets utveckling. Det kan exempelvis handla om utbyggnad av marktransporter, miljötillstånd, statens roll som flygbolagsägare och liknande strategiska frågor. En samlad strategi för att stärka som nod bör därför tas fram. I motion 2005/06:T608 av m.fl. (kd) anförs att tredje landningsbana har öppnats för trafik. För att kunna möta den ökade efterfrågan på flygkapacitet är det väsentligt att ges goda möjligheter att ta fram planeringsunderlag för ytterligare bankapacitet. kommun har i förhandlingar med visat stor öppenhet inför en fortsatt utbyggnad inom ramen för nu gällande avtal mellan staten och kommunen. Dialogen parterna emellan och informationen till allmänheten behöver dock intensifieras med inriktning mot att kan få i uppdrag att planera och bygga en fjärde bana (yrkande 14 delvis). I motion 2005/06:T418 av m.fl. (, mp) anförs bl.a. att det finns en rad nackdelar med flygfält. De allvarligaste nackdelarna anser motionärerna vara negativ miljöpåverkan, hinder för bostadsbyggande och säkerhetsfrågorna. Enligt uppgifter från i är flygtrafiken på ett av stadens största miljöproblem. Brommaflyget genererar buller, utsläpp av kväveoxider och en mängd andra föroreningar i ett område som redan är hårt ansträngt av andra trafikleder. I större perspektiv är också flyget det transportmedel som använder mest energi, ökar klimathotet och förorenar miljön mest per passagerarkilometer. Behovet av byggbar mark är ett starkt argument för att lägga ned . är i skriande behov av nya bostäder. är ett av få områden där en större satsning på en ny bebyggelse är möjlig. När marken sanerats kan uppåt 4000 bostäder byggas och utgöra en ny välbehövlig stadsdel i , enligt tidigare framlagda förslag. Den statistiska risken för olyckor i samband med reguljärflyg är små. Men om det osannolika händer, blir följderna oftast fruktansvärda. Placeringen av flygplatser mitt i stora städer utsätter många människor för stora risker. flygfält har med sin nya bana tillräcklig kapacitet att omhänderta det flyg som trafikerar . Detta särskilt om trängselprissättning med regionala undantag tillämpas vid tilldelning av slottider i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Av ovan nämnda skäl bör flygfält avvecklas. I motion 2005/06:MJ439 av m.fl. (v) anförs att ett särskilt bullerproblem är bullret från som ligger mitt bland bostadsområden, en synnerligen olämplig lokalisering ur miljö-, hälso- och säkerhetsaspekter. bör stängas, flygtrafik ersättas med tåg på många sträckor, och övrig kvarvarande flygtrafik skall hänvisas till och flygplatser (yrkande 4). I motion 2005/06:T218 av () anförs att är en väl fungerande flygplats för den typ av flyg som finns där. tar hand om lättare reguljärt flyg och allmänflyget, dvs. taxiflyg och företagsflyg. Även statens behov av icke reguljärt flyg tillgodoses på . Genom avregleringen av inrikesflyget blev det möjligt även för bolag utanför SAS-sfären att starta inrikestrafik till och från . fick därigenom en viktig funktion. Härmed gavs möjligheter för olika flygbolag att erbjuda nya produkter som inte de etablerade flygbolagen på bjöd ut. Denna nya framväxande flygverksamhet på har på ett påtagligt sätt bidragit till att priserna har pressats till nytta för flygresenärer. För reguljärt flygande resenärer från med ärende i både från och är ett överlägset alternativ till . De tankar som framförts från kommunledningen i om att avveckla är alltså orimliga, för det finns inget hållbart alternativ till denna flygplats. är ingalunda en enskild angelägenhet för . Med detta som bakgrund är det betydelsefullt på många sätt inte minst för att får leva vidare. I motion 2005/06:T473 av m.fl. (s) anförs att det är nödvändigt att staten har en långsiktig strategi när det gäller flygplatserna och flygtrafiken, inte minst i . I finns förutom och även flygplatser i , , och Kjula utanför , som försvaret vill lämna. I närområdet kan även och nämnas. För flera av dessa flygplatser finns problem av olika slag. Det kan gälla dels kommersiella problem som kan vara av mer kortsiktig natur, dels mer strategiska problem som kan röra den fysiska placeringen som då även påverkar utbyggnads- och utvecklingsmöjligheterna. kommun står dessutom inför frågan om man skall ta över ansvaret för när försvaret lämnar den, ett beslut som är förknippat med både risker och möjligheter. Det är med andra ord nödvändigt att staten ger långsiktiga besked om vilken utveckling man ser för flyget i . Annars riskerar aktörerna att göra felsatsningar som skulle kunna undvikas med en tydlig statsmakt. I motion 2005/06:T501 av () anförs att fungerar som ett nav i flygtrafiken för stora delar av och i viss mån hela landet. kommer enligt alla beräkningar att ha en fortsatt viktig uppgift i och spela en strategisk roll för utvecklingen av luftfarten och förbli det naturliga huvudnavet i flygtrafiken. Som en följd av den kommande bristen på flygkapacitet i och uppdrog regeringen till Stockholmsberedningen att se över hur flygkapaciteten långsiktigt kan tillgodoses. Stockholmsberedningen fastslog i sitt delbetänkande att trafiken på enligt prognoser inte kan tillåtas öka på grund av gällande utsläpps- och bullerregler. När därtill troligen läggs ned och bebyggs med bostäder kommer behovet av flygkapacitet i regionen inte att tillfredsställas . har ett utomordentligt gott geografiskt läge nära , och . Den kan lätt tjäna både för avlastning av och som eget centrum för utveckling av flygtrafiken. Flygplatsen har en outnyttjad potential och kan utvecklas för att bli en flygplats av stor regional och även nationell betydelse. geografiska läge innebär att det är lätt att transportera sig till och från flygplatsen. Det är därför rimligt, också utifrån Stockholmsberedningens bedömning, att verka för att utvecklas till ett nav i flygtrafiken för och därmed hela riket. Utskottet behandlade frågor om flygplatskapaciteten i (bet. 2004/05:TU10) och lämnade bl.a. en redovisning av Stockholmsberedningens analys i delbetänkandet Tillräcklig flygplatskapacitet i (SOU 2003:33), där flygets långsiktiga kapacitetsfrågor i regionen tas upp. Utskottet hänvisade bl.a. till tidigare uttalanden om att såsom landets huvudstad måste tillförsäkras goda flygförbindelser och att måste kunna fylla sin funktion som nav i det svenska flygplatssystemet. framhöll utskottet återigen sin uppfattning att såsom landets huvudstad måste tillförsäkras goda flygförbindelser och att har en viktig funktion som nav i det svenska flygplatssystemet. Likaså underströk utskottet vikten av att dessa frågor får en långsiktig lösning, inte minst mot bakgrund av att tidpunkten närmar sig för när avtalet om löper ut. Enligt vad utskottet då inhämtade pågick alltjämt beredningen av frågorna om den framtida flygplatskapaciteten i . Utskottet fann att borde avvakta resultatet av denna beredning. Utskottet kan konstatera att beredningen av frågan om flygplatskapaciteten i alltjämt pågår inom . Utskottets uppfattning är liksom tidigare att bör avvakta resultatet av denna beredning. Utskottet förutsätts få tillfälle att återkomma till frågan i samband med att regeringen återkommer till och redovisar sin bedömning av hur nödvändig flygplatskapacitet skall kunna åstadkommas i . Motionsförslagen avstyrks därför mot den bakgrunden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om regionala flygplatser m.m. med hänvisning bl.a. till att utskottet inte vill föregripa utskottsberedningen av den transportpolitiska propositionen med ett ställningstagande om regionala flygplatser och driftsstödet till dessa. Jämför reservationerna 7 (m, fp, kd, c) och 8 (m) samt särskilt yttrande 4 (fp). I motion 2005/06:T505 av m.fl. (s) anförs att huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med svagt befolkningsunderlag. Utan det statliga driftsbidraget skulle flertalet av dessa flygplatser inte ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Detta skulle också innebära att landets förhållandevis goda täckning av flygplatser kraftigt skulle försämras. Staten bör ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna. Men statens ekonomiska ansvar skall inte utgöra en total finansiering, utan även fortsättningsvis skall rörelseintäkter utgöra den huvudsakliga finansieringen för flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. Driftsbidraget är viktigt för att kunna säkerställa en god tillgänglighet och goda utvecklingsmöjligheter för regioner i hela landet. Statens ambition är att det statliga driftsstödet skall vara av flygplatsernas samlade underskott. Målet är ännu inte uppnått, och motionärerna menar att detta måste eftersträvas. I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) anförs att de regionala flygplatserna på många håll har spelat en stor roll för kontakten med övriga . liberalerna anser att dessa mindre flygplatser också kommer att ha stor betydelse. De måste därför ges ett visst statligt stöd för att kunna överleva. Det är inte minst viktigt i glesbygdsområden. föreslår en viss ökning av driftsbidraget till de regionala flygplatserna i avvaktan på ett nytt system för stödet (yrkande 35). I motion 2005/06:T281 av () anförs att flygplatsen i fyller en väsentlig funktion för näringslivet i så motto att den fungerar som en direkt transportväg ut till den europeiska kontinenten via . Flygtrafiken till och från är också av stor betydelse. När mindre flygplatsers vara eller icke vara diskuteras är det dessutom angeläget att ha såväl inrikestrafiken som transferflyget till flygplatser med frekvent utrikestrafik i åtanke. Utan väl fungerande flygplatser runtomkring i landet kommer även flygtrafiken på det svenska luftfartsnavet att minska. En väl fungerande flygtrafik i hela landet är en angelägen transportpolitisk målsättning. Det går självfallet inte att komma undan det faktum att omvärldsfaktorer har bidragit till en minskad flygtrafik såväl inom landet som utom landets gränser. Det är dock rimligt att inte genomföra kortsiktiga åtgärder som på lite kan komma att vara felaktiga. Det är därför angeläget att tydligt fastslår att hela skall ha en väl fungerande flygtrafik och även sänder denna tydliga signal till det utredningsarbete som pågår. I motion 2005/06:T308 av och () anförs att har beslutat att begära hos regeringen att få överlämna ansvaret för i till annan aktör. är en av starkaste tillväxtregioner, med ett näringsliv där exportföretagen utgör en mycket viktig del. på har studerat förutsättningar för att utveckla . Sammanfattningsvis konstaterar man att det krävs en regional flygplats för att behålla regionens attraktivitet, att är en viktig lokaliseringsfaktor, att flygplatsen är en viktig förutsättning för att behålla exportföretag, serviceföretag och organisationer som förutsätter internationella kontakter och att det finns en utvecklingspotential för . I en situation där landets ledande tillväxtregion riskerar att bli utan möjlighet till flygförbindelse blir en lokal flygplats en nationell angelägenhet. Det är avgörande för vårt land att vi har starka regioner med livskraftiga och växande företag. Utan ett starkt näringsliv äventyras vår framtida välfärd. Det är därför förvånande att inte längre vill ta ansvar för flygplatsen. är det regering och riksdag som har avgörandet i sin hand. I motion 2005/06:T321 av m.fl. (m, fp, kd, c) anförs att har utvecklats till ett viktigt frakt- och logistiknav. Det gör att flygplatsen har en ökad strategisk betydelse som komplement i detta nav. I denna del förutsätter motionärerna att staten väger in betydelsen för flygplatsen i längre utvecklingsperspektiv även för frakter. För läns del gäller att flygtrafiken från är under debatt eftersom trafiken minskar. Att helt lägga ned flygplatsen vore ett stort avbräck för länets innevånare och företag. Olika ekonomiska lösningar och satsningar på att förstärka flygtrafiken till nya områden måste prövas i syfte att kunna bibehålla verksamheten. Axamos funktion att generera matartrafik till och och att kunna komplettera bör också tas med i övervägandena när det gäller flygplatsens framtid (yrkande 4). I motion 2005/06:T591 av m.fl. (s) anförs att som statlig angelägenhet är ifrågasatt. Flygplatsen invigdes och är en av modernaste mindre flygplatser. Byggkostnaderna uppgick till , och värmländska skattebetalare stod för genom och . AMS/stod för och för den resterande delen på . Motionärerna framhåller att en fungerande infrastruktur är en förutsättning för företagande på en alltmer internationell marknad. En huvuddel av de värmländska storföretagen har sitt huvudkontor utanför länet och/eller landet. finns förbindelser KarlstadKöpenhamn och KarlstadStockholm. Dessa förbindelser är oerhört viktiga för näringslivet, och det är för hela regionen oerhört angeläget att förblir en statlig angelägenhet. I motion 2005/06:T603 av m.fl. (s) anförs att har ett antal flygplatser, av vilka har såväl inrikes som internationell linjetrafik samt chartertrafik och är landets mest trafikerade flygplats näst . Vidare upprätthålls inrikestrafik från flygplatserna i och . För att även i fortsättningen skall kunna rymma storföretags huvudkontor och ledningsfunktioner samt upprätthålla spjutspetskompetens inom forskning och utbildning är det viktigt att flygplats görs mer tillgänglig. Järnvägsförbindelse bör etableras. Resande på fyra av fem stamvägar måste passera för att nå flygplatsen. Ett helhetsgrepp för kommunikationerna till och från rikets näst största flygplats måste tas. Antalet internationella förbindelser bör öka (yrkande 6). I motionerna 2004/05:T279 och 2005/06:T305 av () anförs bl.a. att den statliga myndigheten har fått i uppdrag att utreda möjligheterna till ett effektivare trafiksystem för flyget i inland. Bakgrunden är bl.a. de höga kostnaderna för flygupphandlingen jämfört med vad som förväntas vid beslutet att införa allmän trafikplikt. presenterades bl.a. en analys i utredningen i norr, som pekade på möjligheten att ersätta flygtrafiken från åtminstone en av inlandsflygplatser med marktransport till annan flygplats. Flygplatstätheten gör att det i praktiken kan gå snabbare att från åka bil till och ta flyget därifrån än att använda sig av den egna flygplatsen . Överlappningen mellan flygplatserna i området är stor. Rikstrafiken anser att det vore rimligt att berörda kommuner samlar sig kring en satsning på en flygplats i stället för att sprida underlaget på flera. Flyget är en oerhört viktig del av infrastrukturen för inland. Utredningens skrivningar har skapat stor oro för att inte kommer att omfattas av trafikplikten, vilket påverkar regionens möjligheter till utveckling negativt. Den oron har inte minskats av den extra flygskatt som beslutats om i budgeten för och som riskerar att drabba de norrländska flygplatserna hårt. Då flyget är oerhört viktigt för att säkra den framtida utvecklingen i regionen är det motionärens bestämda uppfattning att flygplats måste fortsätta trafikeras. I motion 2004/05:T435 av () anförs att är ett av största flygfält, som har en bana med stor bärighet för de största planen att landa. Det är också utrustat med den modernaste tekniken. Flygplatsen var militärflygplats med tre asfalterade sidobanor, nätverk av vägar, hangarer och verkstäder för test och övning. Den är också färdig att användas som inlandets charter- och fraktflygplats och är också ett nav för näringslivsutvecklingen i kommunens östra del med gruvnäring, turism, verkstads- och träindustri m.m. Även för grannkommunen är ett nav för näringslivsutvecklingen. På grund av det långa avståndet till större städer med flygplatser är och beroende av att flygtrafiken till och från existerar och fungerar. Alternativa transportlösningar saknas, och därför är det av yttersta vikt att Rikstrafiken väger in den så viktiga flygplatsens betydelse för näringslivsutvecklingen i dessa kommuner när upphandlingen sker. I motion 2005/06:T513 av och () anförs att en bra infrastruktur i hela landet är en förutsättning för näringslivets utveckling samt tillgänglighet för människor att resa till och från arbete, vänner och aktiviteter runtom i landet. Gruvindustrin och biltestverksamheten är på stark frammarsch i de norra delarna av landet, och hela regionen kommer att stå inför en stor expansion. Flygtrafiken är viktigaste kommunikationslänk med resten av landet. Det är det enda färdsätt med vilket man inom rimlig tid kan ta sig till olika delar i . Tåg och bil tar inte utan kräver betydligt mer . Därför spelar de små flygplatserna som finns i inland en stor roll för hela regionens utveckling det måste gå att ta sig både till och från de inre delarna av norra . Staten måste därför arbeta för en lösning på än de man lagt fast för de små flygplatserna i inland. I motion 2005/06:T318 av () anförs att det fanns planer på anläggande av en storflygplats på den danska ön i . Ön, som är och , är belägen bara från Pepparholmen, som anlagts enkom för att möjliggöra sträckningen för den fasta broförbindelsen. Saltholm har enligt uppgift bara två bofasta familjer, men södra delarna av ön är fredade på grund av ett rikt fågelliv. När den fasta förbindelsen över nu är på plats finns det skäl att på nytt ta upp tanken på en flygplats på Saltholm. Oavsett vart flygtrafiken lokaliseras innebär den problem för både människor och natur, men kan vi inte välja bort detta färdsätt. Fördelarna med att flytta trafikrörelserna till Saltholm är att samtliga inflygningar kan ske över vatten och således inte över bebodda områden. Möjligheten att enkelt ansluta till Öresundsförbindelsens tåg- och vägtrafik bör särskilt beaktas. Det faktum att Saltholm inte är svenskt territorium förutsätter naturligtvis att först aktualiserar frågan med och att en samsyn nås mellan länderna. I en alltmer integrerad region i sydvästra bör emellertid frågor av detta slag diskuteras i en öppen och konstruktiv anda. Att etablera nya flygplatser är i vår del av världen en mycket långsiktig fråga. Därför är det viktigt att planeringen på detta område sker med stor framförhållning. I motion 2005/06:T412 av m.fl. (fp) anförs att det är uppenbart att tillgång till goda flygförbindelser är viktig för tillväxten i . Detta gäller för samtliga skånska flygplatser. utvecklas nu i allt större utsträckning i symbios med , och här är framför allt kommunikationerna till flygplatsen viktiga, både vad avser kvaliteten på och behovet av järnvägsförbindelse. För regionens två andra flygplatser har situationen varit allvarligare. som fick internationell status visar nu på både ökade passagerarantal och tillkomst av nya flygbolag. Det är naturligtvis viktigt att den positiva utvecklingen inte störs av ytterligare diskussioner kring nedläggningar. vid är ytterligt viktig för hela nordöstra utveckling. Flyget är en viktig kommunikationslänk framför allt för företagandet. Det är därför viktigt, framhåller motionärerna, att de statliga stöden till fortsätter (yrkande 5). I motion 2005/06:T332 av m.fl. (m) anförs att tågtrafiken över har blivit en framgångshistoria som bidrar till integrationen i regionen. Utvecklingen i regionen medför att flygtrafiken beräknas få en betydande expansion. Eftersom på egen hand har svårt att möta efterfrågan diskuterar och flygplatser hur de via ett samarbete tillsammans skall kunna möta den förväntade ökningen av flygtrafiken. För att ett sådant samarbete skall bli fruktsamt måste förbindelserna mellan flygplatserna vara goda. Motionärerna är också positiva till att privata initiativ ges möjlighet att ytterligare bidra till utveckling och föreslår att möjligheten att privatisera utreds (yrkande 7). I motionerna 2004/05:T228 och 2005/06:T249 av () anförs att är en viktig granne till vårt land. har nära kulturella, språkliga och ekonomiska band till . Det finns förvisso en omfattande färjetrafik till och från , vilket är bra på många sätt. Men det behövs också en väl fungerande flygförbindelse. Regeringen har hävdat att flygtrafiken mellan och är att betrakta som ett åländskt intresse. Det är en alltför snäv syn på frågan. Det är med tanke på trafikens betydelse för såväl ålänningarna som svenskarna angeläget att överväga om inte trafiken, i samarbete med de åländska myndigheterna, skall ses som essentiell för och därför integreras i det svenska systemet för samhällsunderstödd flygtrafik. I motion 2005/06:T239 av () anförs bl.a. att har byggts upp genom ett betydande lokalt och regionalt engagemang och är ett nav för kommunikationer via väg, järnväg och flyg. E18 och E20 går samman i . och knyter ihop med . Flygplatsen ger förbindelser med , och . Därutöver pågår en betydande chartertrafik och fraktflygsverksamhet vid . Det finns dock en oro för att statens framtida fördelning av stöd till landets flygplatser kan komma att snedvrida konkurrensvillkoren för . Det blev känt att regeringen ville att det statliga stödet till skulle avvecklas. Motivet skulle vara att ligger för nära för att få de pengar som det varit fråga om. Men för näringslivet är inte närheten till det avgörande, utan närheten till kontinenten, som bara kan åstadkommas genom direktflyg från regionen. Principen måste vara att det skall råda konkurrensneutralitet mellan landets flygplatser. Men statens sätt att fördela pengar har länge snedvridit konkurrensen mellan landets flygplatser, med avseende på både investeringar och drift. Flygplatser bör kunna drivas på lika villkor och kunna konkurrera på egna meriter oavsett vem som äger eller driver dem. Där efterfrågan finns skall flygplatskapacitet finnas för att tillgodose regionala behov. Staten skall inte styra detta genom exempelvis snedvriden bidragsgivning eller, som diskuterades i fall, indragning av bidrag (yrkandena 1 och 2). I motion 2005/06:T577 av m.fl. (s) anförs att då flygplatsernas ekonomi blivit alltmer ansträngd har vikten av det statliga driftsbidraget förstärkts. Den noterade försämringen i ekonomin för flygplatser som ställer stora krav på ägarna och kan om staten inte bidrar med sin del av stödet bidra till att skapa risker kring flygplatsernas framtid. Mot bakgrund av detta finns starka reaktioner på de förslag som övervägts om att flygplatser med i huvudsak internationell trafik eller flygplatser med mindre än till närmaste större internationella flygplats tas ur bidragssystemet.