bet · GT01BoU11 · 2006-04-20 00:00:00 — Dessutom har i sitt slutbetänkande ; miljökvalitetsnormer; miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter (SOU 2005:59) behandlat frågan om avgifter för prövning och tillsyn och då konstaterat att det bl.a. behövs en ändring av avgifterna för vattenverksamheter och att man bör överväga att införa fasta prövningsavgifter för olika typer av projekt både vid tillståndsprövning och vid föreslagna kommande prövningar av anmälningsärenden. Rapporten och slutbetänkandet bereds inom . Med hänsyn till den koppling detta arbete har till den i motionen aktualiserade frågan anser utskottet att regeringens ställningstagande bör avvaktas. Något tillkännagivande avseende behovet av en översyn av i enlighet med motionsförslaget anses därför inte behövas . Motionsförslaget avstyrks därför av utskottet. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om utrivning. Enligt motion 2005/06:Bo306 (s) behöver reglerna som rör talerätt angående utrivning ändras för att möjliggöra att utrivningar kommer till stånd även i situationer då underhållsansvariga saknas. Utrivning innebär borttagande av en vattenanläggning utan att någon annan sätts i stället. Behöriga att ansöka om utrivning är anläggningens ägare eller den som i övrigt ansvarar för dess underhåll. Enligt 24 kap. 3 och 7 §§ kan Kammarkollegiet m.fl. ansöka om att ett tillstånd till ett vattenföretag skall förklaras förverkat. I samband med detta kan miljödomstolen enligt 24 kap. 4 § första stycket förordna om utrivning. Miljödomstol kan också med stöd av andra stycket i samma paragraf - till skydd för allmänna intressen - medge staten, en kommun eller ett vattenförbund att utriva en vattenanläggning på den underhållsskyldiges bekostnad. Det finns således vissa möjligheter för det offentliga att väcka talan i syfte att få till stånd en utrivning, dvs. överföring av underhållsansvaret på annan. Frågan är om det behövs ytterligare bestämmelser. Denna fråga är starkt förknippad med frågan om den framtida prövningen av vattenverksamhet och bör inte ses isolerad. Systemet för prövning av vattenärenden är, som nämnts ovan, föremål för överväganden inom . Eftersom beredning pågår inom av bl.a. betänkande rörande den framtida instansordningen för vattenärenden, och angående vattenverksamhet är utskottets bedömning att regeringens kommande ställningstaganden bör avvaktas. Motion 2005/06:Bo306 (s) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen som rör . Jämför reservationerna 14 (c) och 15 (mp) samt särskilt yttrande 2 (fp). I tre motioner väcks förslag som rör . I motion 2005/06:Bo227 (mp) föreslås - en utredning om avseende bl.a. gränser och buffertzoner (yrkande 1), - ett moratorium för nya bebyggelseplaner i (yrkande 2), - en analys av hoten mot (yrkande 3) och - ett stärkt skydd av (yrkande 4). Enligt motion 2005/06:Bo240 (c) yrkande 1 krävs förtydligande avseende statens ansvar för vård och skydd. I motion 2005/06:Bo283 (c) yrkas - ett stärkt skydd för nationalstadsparker (yrkande 1), - en talerätt för ideella miljöföreningar i frågor om skydd och exploatering av nationalstadsparker (yrkande 2) och - ett moratorium för exploateringsprojekt i nationalstadsparker (yrkande 3). Förslag som rör har behandlats av utskottet . Vid sitt senaste ställningstagande (bet. 2004/05:BoU4) uttalade utskottet bl.a. följande. Regeringen gav i i uppdrag att, i samarbete med berörda kommuner, markägare och förvaltare och efter samråd med andra aktörer, utarbeta ett program för samordnad förvaltning, skötsel och utveckling av . skall redovisa uppdraget . Arbetets uppläggning och vunna erfarenheter skall redovisas i en delrapport . Utskottet finner att utfallet av det uppdrag som har getts till i bör avvaktas och att det saknas tillräckliga skäl för att gå motionärerna till mötes. arbete har försenats något, och en redovisning kan förväntas . Utskottet anser att denna redovisning och regeringens ställningstaganden med anledning av redovisningen har sådan betydelse för prövningen av yrkandena i sak att motionsförslagen inte bör tillstyrkas . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om att inrätta en ny nationalstadspark. Jämför särskilt yttrande 2 (fp). I motion 2005/06:Bo201 (fp) yrkas att i skall utses till nationalstadspark. Frågan om med omgivande områden skall utses till nationalstadspark har behandlats av utskottet (senast i bet. 2004/05:BoU4). Utskottet har då konstaterat att det inte har funnit tillräckliga skäl att ställa sig bakom ett sådant förslag. Inget har framkommit i motionen som ger utskottet anledning att ändra ståndpunkt i denna fråga. Motionsförslaget avstyrks därför. Övriga frågor som rör naturresurser Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om vattenförsörjning som riksintresse. Jämför reservation 16 (kd, c). I motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 27 föreslås att områden som är viktiga för vattenförsörjningen skall kunna anges som riksintresse. Vattentäkterna är dåligt skyddade , och det behövs en ändring i för att kunna skydda dessa täkter. Eftersom inte lämnade förslag i frågan om riksintressen bör regeringen tillsätta en utredning som explicit skall se på denna frågeställning. Motsvarande yrkande har framförts tidigare och behandlats av utskottet i betänkande 2004/05:BoU4. Av betänkandet framgår följande. Det ankommer på vissa myndigheter att efter samråd med inom sitt ansvarsområde lämna uppgifter till länsstyrelserna om områden som de bedömer vara av riksintresse enligt 3 kap. MB. ansvarar för områden av riksintresse för anläggningar för vattenförsörjning och m.fl. för områden av riksintresse för kommunikationer (2 § förordningen [1998:896] om hushållning med mark- och vattenområden m.m.). Enligt utskottets mening föreligger det inte tillräckliga skäl för att ta initiativ i de av motionärerna aktualiserade frågorna. Inget har framkommit som ger utskottet anledning att ändra ståndpunkt i denna fråga. Motionsförslaget avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget rörande betesrätt vid fäbodbruk. Jämför reservation 17 (fp, kd, v, c). Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 24 bör regeringen lägga fram förslag till lag om betesrätt vid fäbodbruk. Motionärerna anför att värdefulla kultur- och naturmiljövärden hotar att försvinna om inte säterkulturen stimuleras. Fäbodbruket spelar en viktig roll när det gäller att uppfylla nationella och internationella åtaganden inom miljövård, naturvård och biologisk mångfald. För att säkra fäbodbrukets rättigheter föreslås att en lag om betesrätt vid fäbodbruk införs. En sådan lag kan ta sin utgångspunkt i betänkandet Betesrätt vid fäbodbruk m.m. (SOU 2003:116). Utskottet har tidigare behandlat motioner med motsvarande innehåll. I betänkande 2005/06:BoU5 uttalade utskottet bl.a. följande. Utredningen om rätt till bete vid fäbodbruk och annan småskalig djurhållning lämnade sitt betänkande Betesrätt vid fäbodbruk m.m. (SOU 2003:116). Enligt utredningsförslaget bör fäbodkulturen bevaras och stärkas. Utredaren har koncentrerat sitt arbete på fäbodbruket och vissa andra företagsformer som bedriver djurhållning enligt gammal tradition och sedvana. Därmed avses bl.a. att djuren betar fritt på ostängslad skogsmark. Utredaren anser att det behövs lagbestämmelser för att framför allt det fria skogsbetet skall kunna fortsätta.. Av ett frågesvar framgår att betänkandet remissbehandlats och att förslaget bereds inom . Vidare framgår av svaret att denna beredning tyvärr har försenats men att regeringen har ambitionen att återkomma med en proposition . bereds även flera andra frågor som berör fäbodbrukets förutsättningar, bl.a. med anknytning till jaktlagstiftningen och utarbetandet av ett nytt landsbygdsprogram. Enligt utskottets bedömning bör den pågående beredningen avvaktas, varför motionen avstyrks. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N307 yrkande 9 och 2005/06:Bo300 yrkande 13 i denna del och bifaller delvis motion 2005/06:Bo231. En bra och ekonomiskt sund energiförsörjning för bygger på att de olika energislagen får konkurrera på lika villkor och stå för sina egna kostnader. Även el från förnybara energikällor bör produceras utan omfattande subventioner och särregleringar. Vindkraftens utbyggnad skall ske på dess egna meriter. Vi anser därför att det inte behövs några nationella planeringsmål för vindkraftens utbyggnad. Inte heller skall vindkraften främjas genom att vissa områden hävdas som riksintressen. Skall staten peka ut områden av riksintresse inom energiområdet bör det vara över den totala energiproduktionen som staten anser behöver produceras inom . Vi vill också lyfta fram frågeställningarna runt lokalisering. Det är många intressen och intressenter som skall enas. upplever bl.a. många grannar och angränsande kommuner att inte tillräcklig hänsyn tas till andra intressen. Vår uppfattning är att regler och riktlinjer bl.a. vad det gäller bullernormer behöver ses över, såsom vi anger i vår motion 2005/06:Bo300 i den delen. Vi föreslår därför att skall tillkännage för regeringen som sin mening vad vi med anledning av de moderata motionerna framför om att vindkraften inte skall främjas genom att man pekar ut vissa områden som riksintresse för vindkraft. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N307 (m) yrkande 9 och 2005/06:Bo300 (m) yrkande 13 i denna del samt bifaller delvis motion 2005/06:Bo231 (m). Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 - motiveringen (fp) av () och (). utgångspunkt är att anläggningar för energiproduktion skall underställas tydliga politiskt fastställda miljö- och säkerhetskrav. Sedan är det energiproducenterna som väljer vilken produktionsmetod som används inom dessa givna ramar. Vår förhoppning är att förnybara alternativ för energiproduktion, som t.ex. vindkraft, kommer att utgöra en växande andel av energiförsörjningen . Att peka ut områden av riksintresse för vindkraft innebär att detta intresse kan vägas mot andra riksintressen i en process som innebär dialog mellan olika intressenter, dels mellan länsstyrelserna och de olika centrala verk som har i uppgift att ange sina anspråk, dels mellan en enskild länsstyrelse och en kommun i samband med planläggning. Det är genom dialoger av detta slag som områden slutligen får sin avgränsning. Vår uppfattning är att de slutliga besluten bör tas på lokal nivå. Därför anser vi också att det i första hand är en fråga att avgöra vad som är lämplig användning av mark- och vattenområden inom en kommun. Vindkraften skall emellertid inte särbehandlas utan den skall kunna utvecklas på egna meriter som en energikälla bland andra, och som en verksamhet bland andra i den fysiska planeringen. Ansvaret för uttjänta vindkraftverk, punkt 3 (m, fp) av de (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo256 yrkande 17 och avslår motion 2005/06:Bo284. Vi vill att ansvaret gällande kostnader, nedmontering och bortförande av vindkraftverk i samband med nedläggning av verksamheten utreds. Vi anser att det behövs ett ansvar för både återvinning och nedmontering av vissa typer av byggnationer såsom vindkraftverk, dvs. byggnader som sällan markägaren ansvarar för och där det finns en risk för att ägaren går i konkurs. Vi anser att sådana byggnationer bör omfattas av en återvinningsförsäkring eftersom de möjligheter att villkora tillstånd som finns inte är tillräckliga. Det bör ankomma på regeringen att låta utreda frågan som vi nu pekat på och till återkomma med nödvändiga lagförslag avseende en försäkring av det aktuella slaget. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo256 (fp). Krav avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 4 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N307 yrkandena 6-8 och 2005/06:Bo300 yrkande 13 i denna del. Utbyggnad av vindkraften bör kunna ske i , men det krävs förtydliganden i regelverk och större hänsyn vid lokalisering av anläggningar. På alltfler platser märks ett tydligt motstånd mot vindkraft från berörda närboende. Detta gäller inte minst i det tätbefolkade . Det finns en rad problem kring vindkraften som måste belysas. Närboende till vindkraft kan störas av ett "svoschande" buller och infraljud. Blinkande skuggeffekter från rotorbladen är ett annat bekymmer som inte bör negligeras. Dessutom är kunskaperna om hur fågelliv och fisk påverkas inte tillräckliga, fler studier behövs. Vindkraften kräver också nya elledningar för att koppla samman kraftverken med elnätet. Dessa ledningar är även de ett ingrepp i landskapet. Vindkraftsparker på land eller till havs bör betraktas som industrietableringar. Därför är det viktigt att varje etablering av vindkraft genomgår en fullvärdig miljöprövning och att kommunen upprättar detaljplan. Man måste ta stor hänsyn till närboende, omgivande miljö och grannkommuner. Vi anser att nationella minimiregler för respektavstånd mellan bebyggelse och vindkraft bör tas fram. Reglerna bör vara dispositiva, närboende skall kunna godkänna att minimiavstånd underskrids. Vidare vill vi ha en särskild gränsvärdesnorm för buller från vindkraftverk. Bullernormer för industriområden är inte lämpliga att följa när vindkraftverk byggs nära bostäder eller i rekreationsområdens närhet. Utbyggnaden av vindkraft skall ske på dess egna meriter. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför med anledning av m-förslagen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N307 (m) yrkandena 6-8 och 2005/06:Bo300 (m) yrkande 13 i denna del. Krav avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 4 - motiveringen (fp) av () och (). Kraven på lokalisering av vindkraftverk skall överensstämma med de krav som ställs på motsvarande industrietablering. När det gäller vindkraft är påverkan på landskapsbilden och bullernivåer viktiga faktorer, där tydliga krav måste finnas. Vi anser att det skall råda restriktivitet vid nyexploatering av nya kustområden för vindkraft på samma sätt som för nyexploatering av andra verksamheter, och att ingen utbyggnad skall ske förrän påverkan på växt- och djurlivet är helt klarlagd. Vid etablering av havsbaserade vindkraftverk är det också av största vikt att inte yrkesfisket påverkas negativt. Kommunerna bör, liksom när det gäller mark- och vattenanvändningsfrågor i övrigt, ha ett väsentligt inflytande över vindkraftsutbyggnaden, bl.a. genom sitt planmonopol. bör det finnas ett visst utrymme för statlig kontroll, t.ex. vid kollisioner med riksintressen eller miljökvalitetsnormer. Vidare bör frågorna kunna komma under domstolsprövning, t.ex. vid överklagande av bygglov. Det bör således finnas en balans mellan kommunalt självbestämmande, statlig kontroll och rätten till överprövning som ger kommunen en viss handlingsfrihet också när det gäller vindkraftsutbyggnad. Vi vill att vindkraften skall utvecklas genom likabehandling och inte särbehandling. Det gäller också regelverket för prövning av vindkraftsutbyggnader. Åtgärder som påskyndar vindkraftsutbyggnaden, punkt 5 - motiveringen (m) av de (), () och (). Vi anser att utbyggnad av vindkraft bör kunna ske i , men utbyggnaden skall ske på egna meriter och inte genom särskilda åtgärder. Resonemangen i dessa delar utvecklar vi närmare i reservationerna 1 och 4. Mot bakgrund härav anser vi att motionerna 2005/06:N338 (mp, -) yrkande 15 och 2005/06:Bo323 (s) bör avslås av . Åtgärder som påskyndar vindkraftsutbyggnaden, punkt 5 - motiveringen (fp) av () och (). Vi anser inte att vindkraftsutbyggnaden skall särbehandlas, vilket utvecklas närmare i reservationerna 2 och 5. Mot bakgrund härav anser vi att motionerna 2005/06:N338 (mp, -) yrkande 15 och 2005/06:Bo323 (s) bör avslås av . Åtgärder som påskyndar vindkraftsutbyggnaden, punkt 5 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:N338 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:Bo323. Vindkraften kan stå för en väsentlig del av elproduktionen i . Som jämförelse producerade vindkraften i 2004, och ökar genom fortsatt utbyggnad. är ett större, blåsigare och mycket mindre tättbefolkat land än . Kostnaden för vindkraften är inte högre än att länder som och anser sig ha råd med en mycket snabb utbyggnad. Den ökande storleken på vindkraftverk, annan teknisk utveckling och stordriftsfördelar vid tillverkningen gör att priserna sjunker. Vindkraft är på god väg att bli ett alternativ till kärnkraft och kolkraft i hela världen. Frågan är om skall bidra till denna utveckling eller motarbeta den. Med nuvarande certifikatspriser är det lönsamt att bygga vindkraft. Ändå byggs inte mycket. Detta hänger dels samman med att certifikaten bara sträcker sig till 2010, dels att det råder för stor osäkerhet om framtida priser. Systemet saboterades dessutom i början av flera kraftproducenter, däribland , som valde att betala böter i stället för att köpa certifikat. Genom certifikatssystemet eller på annat sätt måste vindkraften få så stabila ekonomiska förutsättningar att bankerna vågar ge lån åt vindkraftsbyggen så att byggandet äntligen tar fart. Vindkraften är inte bara beroende av stabila ekonomiska förutsättningar. Ett minst lika stort problem är långa handläggningstider och oförutsägbara resultat av planprocessen. Detta är tydligen inte ett problem i , som har tio gånger mer vindkraft på en tiondel så stor yta, eller i eller . Jag vill se en snabb utredning av vad som kan göras för att få en snabbare, enklare och mer förutsägbar prövning utan att detta går ut över natur- och kulturvårdsintressen eller de närboendes rättigheter. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför med anledning av motion 2005/06:N338 (mp, -) yrkande 15. Det innebär att motion 2005/06:Bo323 (s) blir delvis tillgodosedd. Omprövning av vattendomar, punkt 6 (v, c, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ520 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:MJ596 yrkande 23 och 2005/06:Bo235. Med anledning av de många översvämningarna kring många reglerade vattendrag med deras dammar och kraftstationer har vattenlagstiftningen diskuterats flitigt under . Även för mindre vattendrag, och för riket mindre ekonomiskt viktiga kraftanläggningar, kan äldre vattendomar vålla stora bekymmer och olägenheter t.ex. för de boende i området. är tillsynsmyndighet avseende efterlevnaden av gällande vattendomar. Den har ingen möjlighet att påverka kraftverksamheten så länge den håller sig inom ramen för gällande vattendom. Om vattendomen påtagligt strider mot dagens kunskaper och motverkar intressen avseende t.ex. naturvårds- och miljöintressen, bör en sådan vattendom kunna ändras. Äldre vattendomar har inte sällan hög acceptans vad gäller nivåskillnader i de vattendrag som innefattas. Det innebär t.ex. att en sjö kan höjas och sänkas med . Vattenmagasinet, dvs. sjön eller sjöarna, fylls på , tappas sedan maximalt , fylls upp igen eller sommaren osv. Detta "hissande" leder till stor olägenhet för de människor som bor i närheten av berörda vattendrag. Det skadar dessutom djur- och växtlivet i den strandnära miljön. Torrläggning nedanför kraftstationen eller torrläggning av kanalsystem m.m. kan medföra olägenheter i form av lukt osv. Äldre vattendomar kan också innebära att olika kraftstationer omöjliggör för vandrande fiskar, som t.ex. lax och ål, att vandra upp och ned i sin naturliga miljö. Det är rimligt att även sådana vattendomar kan ändras så att det kan åläggas tillståndshavaren att med t.ex. laxtrappor återge vandrande fiskarter sin naturliga miljö och möjlighet att vandra till fortplantning. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ520 (v) yrkande 3. Detta innebär att motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 23 kan anses delvis tillgodosedd. Motion 2005/06:Bo235 (m), som också gäller omprövning av vattendomar, har dock en helt annan inriktning än v-motionen och bör enligt vår uppfattning avslås av . Omprövning av vattendomar, punkt 6 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo235 och avslår motionerna 2005/06:MJ520 yrkande 3 och 2005/06:MJ596 yrkande 23. Vattenkraften är otvetydigt viktigaste energislag; det är ett rent, förnybart, inhemskt och kostnadseffektivt energialternativ som utgör nära hälften av landets elproduktion. Vattenkraften är också förutsättningen för att vårt energisystem skall fungera effektivt, eftersom det är en reglerbar energikälla. Det är avgörande för vårt välfärdssamhälle att vattenkraftens produktionskapacitet bevaras. Det finns emellertid flera faktorer som hotar vattenkraftens framtid, inte minst handlar det om omprövningar av villkor för vattendomar. regler för dessa omprövningar är omfattande och komplexa. Förutom har andra förändringar påverkat så att fler omprövningar kan förväntas, t.ex. skapandet av nya vattenmyndigheter. Experter är överens om att förutsättningarna för omprövningar kraftigt vidgats i jämförelse med den gamla vattenlagen. Praxis visar att många omprövningar sker med hänvisning till det särskilda skyddet för fisket, vilket ofta resulterat i höjningar av minimivattenföringen, som i sin tur minskar elproduktionen. Omfattande samhällsekonomiska förluster står för dörren om inte omprövningarna av vattendomar görs på ett sådant sätt att vattenkraftens produktionsförmåga bevaras och i bästa fall effektiviseras. En översyn av och andra bestämmelser bör därför genomföras i syfte att säkerställa ett bevarande av vattenkraftens totala produktionskapacitet. Vi anser inte att det finns skäl att se över villkoren och möjligheterna för omprövning av vattendomar med den inriktning som efterfrågas i motionerna 2005/06:MJ520 (v) yrkande 3 och 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 23. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo235 (m) och avslår övriga motionsförslag som rör omprövning av vattendomar. Omprövning av vattendomar, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 23 och avslår motionerna 2005/06:MJ520 yrkande 3 och 2005/06:Bo235. Vattendragen bör åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax, laxöring och ål. Vi vill understryka den brist på strömmande vatten som råder. Många arter som är beroende av biotopen strömmande vatten återfinns bland hotade arter. I flertalet större vattendrag spärrar fördämningar för vattenkraft vägen för lax och öring. Gamla dammar och rester från flottningsperioden utgör dessutom stora miljöhinder som måste undanröjas. Här finns även frågan hur konflikten mellan kulturvärden och naturvärden skall lösas. Naturlaxen är hotad och bl.a. den stora Siljansöringen är snart utrotad.