bet · GT01UbU12 · 2006-02-23 00:00:00 — framför i motion 2005/06:Ub255 yrkande 20 behovet av språkförskolor. Det vore, skriver motionärerna, bra för alla barn, men särskilt för barn med annat modersmål än svenska. I språkförskolorna skall man arbeta medvetet med svenska språket på olika sätt, t.ex. genom sånger, rim och ramsor. Barnens språkutveckling skall regelbundet analyseras och dokumenteras så att de kan få det stöd de behöver för att vara beredda inför skolstarten, anser . begär i motion 2005/06:Sf336 yrkande 32 en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan till och med gymnasiet. Modersmålet behöver därvid stärkas. För barn inom förskolan och tidigare del handlar undervisning i och på modersmålet om att genom utvecklad begreppsbildning erövra ett tänkande på mer krävande kognitiva nivåer, skriver motionärerna. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet behandlade yrkanden om modersmål och införande av språkförskola även vid förra (bet. 2003/04:UbU3). Den s.k. storstadssatsningen har inneburit att förskoleverksamhet i ett antal kommuner och stadsdelar har kunnat byggas ut och utvecklas med statligt stöd. Medel har bl.a. använts till att erbjuda barn förskola på deltid, ofta med språklig inriktning. Förskola har därvid erbjudits på barnets eget modersmål. Barn med annat modersmål än svenska har på detta sätt fått möjlighet att både utveckla sin svenska och behålla sitt modersmål. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genom åtgärder som myndigheten bedömer lämpliga främja utvecklingen i förskolor och skolor i områden präglade av social och etnisk segregation med syfte att en större andel av eleverna i dessa områden skall nå målen för utbildningen. Förskolans, förskoleklassens samt fritidshemmens roll i detta sammanhang skall särskilt beaktas. Myndighetens utvecklingsinsatser skall ske i nära samarbete och dialog med kommuner och övriga skolhuvudmän. Regeringen presenterar i propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) en förstärkning av förskolans mångkulturella uppdrag. Regeringen aviserar i propositionen att förskolans mångkulturella uppdrag kommer att förtydligas för att stärka barns språk- och identitetsutveckling. I läroplanen skall också ett nytt mål att sträva mot för förskolan införas, nämligen att varje barn med annat modersmål än svenska får stöd att utveckla sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Utskottet delar regeringens uppfattning att förskolans mångkulturella uppdrag bör förtydligas och ser mycket positivt på de förslag som aviseras i propositionen. Utskottet har tidigare uttalat att det inte torde finnas något hinder inom ramen för befintlig lagstiftning för en kommun att starta den typ av språkförskola som förespråkas i motioner. Mångfald och valfrihet inom barnomsorgen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om begäran att regeringen verkställer tillkännagivande angående mångfald och valfrihet inom barnomsorgen, föräldrars ansvar för barnens omvårdnad, barnomsorgspeng, familjedaghem, lika villkor för olika typer av barnomsorg samt öppna förskolans betydelse. Jämför reservationerna 18 (m, fp, kd, c, mp), 20 (m, fp, kd, c), 21 (kd), 22 (m), 23 (fp, kd, c), 24 (kd), 25 (m, fp, kd) och 26 (m, fp, kd, c). begär i motion 2005/06:Ub426 yrkande 6 att regeringen verkställer beslut om valfrihet i förskolan. skriver i motion 2005/06:Ub233 yrkande 2 att det måste finnas möjlighet att kombinera pedagogisk förskola med andra förskoleformer. skriver att det är viktigt med mångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Det som passar den ena familjen passar inte den andra. Därför skall föräldrarna ha rätt att fritt välja barnomsorg. I motion 2005/06:N439 yrkande 8 anförs angående lokala och individuella lösningar för service och omsorg att barnomsorg i glesbygden ofta är ett opraktiskt eller mindre realistiskt alternativ. De som hittar egna lösningar får inte del av maxtaxan som de genom kommunalskatten bidrar till barnomsorg för andras barn. framför i motion 2005/06:Ub255 yrkande 10 att förskolan bör ha en mångfald av pedagogiska inriktningar och driftsformer för att familjer skall kunna finna den verksamhet som passar bäst. Även förordar i motion 2005/06:Ub590 yrkande 6 mångfald och valfrihet i förskolan. I motionen anförs de fristående förskolorna som ett viktigt alternativ till den kommunala barnomsorgen. begär i motion 2005/06:Ub255 yrkande 11 att alla kommuner blir skyldiga att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg om verksamheterna uppfyller de kvalitetskrav som ställs. framför i motion 2005/06:So699 yrkande 10 att olika förskolor har olika socioekonomiska förutsättningar. I motion 2005/06:Ub233 yrkande 11 begär att kommunerna skall informera föräldrarna om vilka alternativ som finns när det gäller barnomsorg, förskola, förskoleklass och skola. anför i motion 2005/06:Ub590 yrkande 1 möjligheten att kombinera föräldraskap och arbete. I flera motioner erinras om att föräldrarna har huvudansvaret för barnens omvårdnad. anför i motion 2005/06:Ub590 yrkande 1 att det skall finnas möjlighet att kombinera föräldraskap med arbete. anser att det är statens och kommunernas uppgift att underlätta familjernas vardag genom att utforma bidragssystem och verksamheter utifrån familjernas behov. Varje familj skall ha valfrihet att lösa omsorgen på det sätt som föräldrarna anser vara det bästa för barnen. I samma motions yrkande 2 anför att barnomsorg är allt från familjens egen omsorg i hemmet till omsorgen i familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och skolbarnsomsorg. Barnomsorg utanför hemmet kan inte och skall inte ersätta föräldrarnas egen omsorg om barnet, men är ett bra komplement som kan ha stor betydelse för barnets utveckling. I motion 2005/06:Sf432 yrkande 11 anför att ekonomiska och praktiska förutsättningar bör skapas för valfrihet i barnomsorgen. I motion 2005/06:Ub430 (kd) yrkande 1 anförs att föräldrarna skall ges större möjlighet att själva ta hand om sina barn. framför i motion 2004/05:So395 yrkande 8 att släktingar och resurspersoner i familjens närhet bör tas till vara. begär i motion 2005/06:So699 yrkande 10 en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att utforma ett förslag till hur ett system med subventioner för barnfamiljer kan utformas som stärker valfriheten och mångfalden och som sker på ett socioekonomiskt rättvist och jämställt sätt. begär i motion 2005/06:Ub255 yrkande 12 att kommuner skall kunna ha möjlighet att ge föräldrar en barnomsorgspeng som de kan använda för att bekosta vald barnomsorg. Föräldrarna skall fritt kunna använda pengen till att betala barnomsorg eller få ekonomiskt utrymme för att gå ned i arbetstid. framför samma yrkande i motion 2005/06:Sf385 yrkande 8. I motion 2005/06:Ub380 (m) yrkande 1 föreslås att föräldrar fritt skall kunna välja former för sin barnomsorg genom att ersätta den subvention som en daghemsplats innebär med en omvårdnadscheck. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Under /03 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om mångfald inom barnomsorgen (bet. 2002/03:UbU19, rskr. gjorde samma tillkännagivande under /05 (bet. 2004/05:UbU3, rskr. 2004/05:126). ställde sig bakom följande formulering i en reservation: Vi anser att det är viktigt med mångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Det som passar den ena familjen passar inte den andra. Därför skall föräldrar ha rätt att fritt välja barnomsorg. Barnomsorgen måste vara väl utbyggd, med olika alternativ. Vi är positiva till olika sorters barnomsorg med olika inriktning, i såväl som privat eller kooperativ regi. Valfrihet innebär också en möjlighet för dem som vill att i större utsträckning vara hemma med sina barn. Kommunerna måste kunna erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Regeringen skriver i den till lämnade propositionen Kvalitet i förskolan, att kommunen bör sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål om dessa önskar familjedaghem i stället för förskola. Föräldrarnas möjligheter att välja familjedaghem som omsorgsform för sina barn bör, enligt regeringens bedömning, stärkas. Detta bör komma till uttryck i skollagen. Någon ovillkorlig skyldighet att erbjuda familjedaghem bör dock, enligt regeringens uppfattning, ej åläggas kommunerna. Omsorgsformen bygger bl.a. på att det finns dagbarnvårdare att tillgå i kommunen. Så länge det finns en efterfrågan på dagbarnvårdare bör dock kommunerna sträva efter att hålla en beredskap av familjedaghem tillgängliga som motsvarar behovet. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S) läggs förslag fram med anledning av tillkännagivandena i syfte att stärka såväl mångfalden som valfriheten inom barnomsorgen. I förslaget sägs bl.a. att med en mångfald av verksamhetsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till utvecklingen. Därför skall samma ekonomiska förutsättningar, bidrag och avgifter gälla för olika verksamhetsformer med och enskild huvudman. Att verksamhet bedrivs i olika former är, enligt förslaget, en grundläggande kvalitetsfråga. I förslaget stärks föräldrars rätt att välja verksamhetsform. Om vårdnadshavarna önskar familjedaghem i stället för förskola eller fritidshem skall kommunen enligt förslaget sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål. I utkastet föreslås också att förutsättningarna att bedriva verksamhet med enskild huvudman stärks. Ett kommunalt godkännande skall, enligt förslaget, innebära att ett kommunalt bidrag också måste lämnas till den enskilda verksamheten. Utskottet anser att det ekonomiska familjestödet i form av barnbidrag, flerbarnstillägg och en generös och flexibel föräldraförsäkring är det bästa sättet att göra det möjligt för föräldrar att i större utsträckning vara hemma med sina barn när de är små. Syftet är bl.a. att göra det möjligt för fler familjer att använda stödet flexibelt utifrån familjens behov och önskemål. Utskottet erinrar om att den närmare resursfördelningen mellan olika förskolor är en fråga för kommunerna. understryker i motion 2005/06:Ub233 yrkande 4 familjehemmens betydelse. I motion 2005/06:Ub255 yrkande 13 understryker vikten av samarbete mellan förskola och familjedaghem. Kommunerna bör, skriver , låta förskolorna samarbeta med familjedaghemmen och ge dem pedagogisk handledning. skriver i motion 2005/06:Ub590 yrkande 17 att det behövs en uppvärdering av familjedaghemmen. I motion 2005/06:Ub255 yrkande 14 anför att kommunen skall erbjuda familjedaghem om möjlighet finns. anför i motion 2005/06:Ub590 yrkande 3 att samma villkor skall gälla för olika barnomsorgsformer. I motionens yrkande 19 begär att kommuner skall vara skyldiga att i enlighet med föräldrars önskemål erbjuda barnomsorgsplats oavsett omsorgsform. vill att samma skyldighet skall gälla för kommunen oavsett om vårdnadshavarna önskar plats i förskola eller familjedaghem. I samma motions yrkande 18 begärs att lika villkor och avgifter skall gälla för olika omsorgsformer. anser att det skall vara en självklarhet att även familjedaghemmen är avgiftsfria under de år och det antal timmar som förskolan är avgiftsfri. I motion 2005/06:Ub590 yrkande 20 begär att familjedaghemmens ställning skall garanteras i lag. erinrar i motion 2005/06:Ub233 yrkande 5 om att flerfamiljssystemen är ett bra sätt att lösa barnomsorgen på. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Familjedaghem är ett alternativ till förskola och fritidshem för t.ex. barn som har behov av att vara i en mindre grupp eller då det är långt till närmaste förskola. hade av alla barn i åldern plats i familjedaghem (regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2004/05:102). har på regeringens uppdrag utfärdat allmänna råd för familjedaghemmen (1999). Råden bygger på formuleringarna i skollagen om förskoleverksamhetens och familjedaghemmens uppgift och knyter också an till Lpfö 98 och Lpo 94. Regeringen uppdrog till att följa upp och redovisa utvecklingen av familjedaghemmen. Uppdraget har redovisats i rapporten av reformen maxtaxa, allmän förskola m.m. Familjedaghem bör, enligt regeringens bedömning i förskolepropositionen, regleras som pedagogisk verksamhet, men inte utgöra en skolform. Regeringen skriver i propositionen att kommunen bör sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål om dessa önskar familjedaghem i stället för förskola. Föräldrarnas möjligheter att välja familjedaghem som omsorgsform för sina barn bör, enligt regeringens bedömning, stärkas. I förarbetena till Lpfö står det att familjedaghemmen är ett viktigt komplement till förskolan. Regeringen har i propositionen vid införandet av läroplanen för förskolan uttalat att denna skall vara vägledande men inte bindande för familjedaghemmen (prop. 1997/98:93 s. 16). Familjedaghemmen är inte tillgängliga för samma reglering, kontroll och utvärdering som förskolan och därför kan inte läroplanen gälla på samma sätt som för förskolan. Däremot skall förskolans läroplan vara vägledande för familjedaghemmen. Det innebär att familjedaghemmen kan tillämpa delar av läroplanen, utifrån de förutsättningar som denna verksamhet ger. De avsnitt i läroplanen som behandlar normer och värden är lika relevanta för familjedaghemmen som för förskolan. Läroplanen skall också i övrigt fungera vägledande. har på regeringens uppdrag utfärdat allmänna råd för familjedaghemmen (1999). Dessa bygger på formuleringarna i skollagen om förskoleverksamhetens och familjedaghemmens uppgift och knyter också an till Lpfö 98 och Lpo 94. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S) läggs, vilket redovisats ovan, förslag fram i syfte att stärka såväl mångfalden som valfriheten inom barnomsorgen. I utkastet föreslås bl.a. samma ekonomiska förutsättningar, bidrag och avgifter gälla för olika verksamhetsformer med och enskild huvudman. Förslaget innebär också att föräldrars rätt att välja verksamhetsform stärks. Om vårdnadshavarna önskar familjedaghem i stället för förskola eller fritidshem skall kommunen enligt förslaget sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål. Enligt skollagens 2 a kap. 7 § tredje stycket (1985:1100) skall skälig hänsyn tas till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när kommunen erbjuder plats inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. I flera motioner betonas den öppna förskolans betydelse. skriver i motion 2005/06:Ub233 yrkande 6 att den öppna förskolan är en stor tillgång för ensamstående föräldrar, föräldralediga och dagbarnvårdare eftersom den ger möjlighet att bygga nätverk med andra föräldrar och barn i närområdet. vill i motion 2005/06:Ub255 yrkande 12 uppmärksamma de neddragningar som görs inom den öppna förskolan. Detta riskerar att få negativa konsekvenser för barn och föräldrar. anser också att den öppna förskolan spelar en viktig roll för familjedaghemmen. I motion 2005/06:Ub590 yrkande 21 understryker den öppna förskolans betydelse för föräldralediga och dagbarnvårdare, men särskilt för invandrarföräldrar och ensamstående föräldrar. Barnen får dessutom viktig social träning genom att möta andra barn i en lite större grupp. framför i motion 2005/06:Ub426 yrkande 7 behovet av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn, föräldrar och familjedaghem. skriver i motion 2005/06:Ub590 yrkande 22 att det bör finnas minst en öppen förskola i varje kommun. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Den öppna förskolan beskrivs i skollagen som en kompletterande förskoleverksamhet. har på regeringens uppdrag utfärdat allmänna råd för den öppna förskolan. Den öppna förskolan riktar sig till barn som inte är inskrivna i förskola samt förälder, dagbarnvårdare eller annan vuxen som har ansvar för barnet. Den öppna förskolan tillhandahåller en pedagogisk gruppverksamhet som den kan ge föräldrar stöd i föräldrarollen. Den öppna förskolan samarbetar ofta med barn- och mödrahälsovården samt med i s.k familjecentraler. Den är också en resurs för familjedaghemmen. Verksamheten är i allmänhet avgiftsfri. Behovet av öppna förskolor tycks ha minskat. En förklaring kan vara att den vanliga förskolan når fler som tidigare utgjorde den öppna förskolans målgrupp, t.ex. arbetslösa föräldrar och deras barn. Enligt statistik har antalet öppna förskolor successivt minskat. fanns 447 öppna förskolor kvar, jämfört med 550 året innan och drygt 700 året . fanns det närmare 1 000 öppna förskolor runt om i landet. I allmänna råd för öppen förskola (Allmänna råd 2000:1 ) sägs att kommunerna regelbundet bör inventera barnens och föräldrarnas behov och önskemål samt lokala förhållanden. Det framhålls vidare att den pedagogiska verksamheten bör utgå från förskolepedagogiska traditioner och den syn på barns utveckling och lärande som uttrycks i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). Regeringen gjorde i förskolepropositionen bedömningen att en kommun även bör kunna anordna pedagogisk verksamhet i form av öppen förskola. I propositionen underströks att den öppna förskolan är en viktig del av förskoleverksamheten och ett viktigt komplement till förskola och familjedaghem, och det är därför angeläget att kommunerna satsar även på denna verksamhet. Regeringen ansåg i förskolepropositionen att den öppna förskolan borde synliggöras som en egen pedagogisk verksamhet genom en reglering i skollagen. Regeringen gav i regleringsbrevet för och Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att göra en nationell uppföljning av den öppna förskolan samt att sprida kunskap om den pedagogiska verksamheten vid öppna förskolor och dess betydelse för barn och vuxna. Uppdraget redovisades (Nationell uppföljning av öppen förskola, , dnr 2005:634). I rapporten långsiktigt! (2004), som tagits fram av , och i samarbete, lyfts öppen förskola fram som ett exempel på en förebyggande generell insats som vänder sig till alla barnfamiljer. I rapporten presenteras en samhällsekonomisk modell där kostnaderna för generella insatser ställs mot insatsernas effekter på barns och ungdomars psykiska hälsa och de samhällsekonomiska vinster som dessa i sin tur kan ge upphov till. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. barngruppers storlek och personaltäthet i förskolan, personalen i förskolan, miljön i förskolan samt förskolans behov av bibliotek. Jämför reservationerna 27 (fp), 28 (kd), 29 (c), 30 (mp), 31 (m, fp), 32 (kd, c), 33 (fp), 34 (kd, mp), 35 (kd, c, mp), 36 (m, fp), 37 (v) och 38 (v). Barngruppers storlek och personaltäthet i förskolan Ett flertal motioner tar upp frågan om hur stora barngrupper skall vara i förskolan. anser i motion 2005/06:Ub255 yrkande 3 att förskolegrupper med små barn maximalt skall bestå av 15 barn. I motionen skrivs att tydligare nationella riktlinjer måste utarbetas som medför att grupper med små barn, dvs. barn mellan ett och inte får vara större än maximalt 15 barn. I samma motions yrkande 4 anförs att tydligare nationella riktlinjer bör ange att grupperna för de större barnen, dvs. barn mellan fyra och , inte skall vara större än 20 barn. I motionen framhålls att dessa maxgränser inte får bli normgivande för gruppstorleken, utan genomsnittet för riket skall ligga under dessa tal. I samma motions yrkande 5 anförs att personaltätheten i förskolan bör öka till ungefär fem barn per anställd. Det är, skriver motionärerna, angeläget att personaltätheten inte heller i enskilda grupper väsentligt understiger denna nivå. anser i motion 2005/06:Ub590 yrkande 14 att barngrupper för tre- till femåringar bör innehålla maximalt 15 barn och för de yngre barnen maximalt 12 barn. anser i motion 2005/06:Ub426 yrkande 5 att barngrupperna inte får vara större än att varje enskilt barn känner trygghet och får en god pedagogisk verksamhet, där omsorg, fostran, lärande och lust att lära bildar en helhet. I motionen understryks att små barn inte klarar av att knyta an till alltför många människor. begär i motion 2005/06:So699 yrkande 11 att regeringen utarbetar nationella riktlinjer för barngruppernas storlek utifrån bl.a. gruppens ålderssammansättning och antal barn med särskilda behov. I motionen anförs att en gruppstorlek eller personaltäthet som är lagom i en förskola inte behöver vara det i en annan. I motion 2005/06:Ub297 (s) anförs att kommunerna behöver riktlinjer för hur stora barngrupperna i förskolan skall vara. I motion 2005/06:Ub574 av (-) anförs att tidigare regler om gruppstorlek och personaltäthet bör återinföras för att garantera barnen en likvärdig och kvalitativt god förskola. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) beräknades medel till ett statsbidrag för personalförstärkningar i förskolan. I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1 utg.omr. 16) föreslogs att medel anvisades till personalförstärkningar i förskolan. har sedermera beslutat i enlighet därmed (bet. 2004/05:UbU1, rskr. 2004/05:124). Det särskilda statsbidraget till kommunerna infördes för att möjliggöra anställningar av 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Bidraget är treårigt och avsattes . De därpå följande åren avsätts . Därefter skall medlen inordnas i det generella statsbidragssystemet. Målet med personalförstärkningen är att förbättra kvaliteten i förskolan och minska barngruppernas storlek. I proposition 2004/05:11 föreslogs formerna för hur bidraget skall fördelas. Bidraget skall fördelas med barnomsorgsmodellen i det kommunala skatteutjämningssystemet som grund. har sedermera godkänt detta (prop. 2004/05:11, bet. 2004/05:UbU3, rskr. 2004/05:126). Regeringen gör i proposition 2005/06:1 (utg.omr. 16) bedömningen att statsbidraget till personalförstärkningar i förskolan kommer att fördelas till alla kommuner. anger i sin . Nationell utvärdering av förskolan (Rapport 239, 2004) att det är relativt vanligt att kommunerna har tagit egna beslut om normer för gruppstorlek, men att grupperna i dessa kommuner inte är mindre än i de kommuner som inte infört sådana normer (s. 69). Det kan, enligt , tyda på att taken satts så högt att de i praktiken inte fått några större praktiska konsekvenser. skriver i motion 2005/06:Ub233 yrkande 13 att förskollärare skall vara pedagogiskt ansvariga i förskolan. I motionen anförs vidare att det för att förskolan skall kunna fullfölja sitt viktiga pedagogiska uppdrag behövs utbildning av fler förskollärare. Även framför i motion 2005/06:Ub255 yrkande 7 kravet att förskollärarna skall ha det pedagogiska ansvaret i förskolan. I motionen skrivs att de utbildade förskollärare som arbetar på andra jobb än förskolan måste lockas tillbaka till yrket. Den kanske viktigaste åtgärden för detta är, enligt motionärerna, att ge förskollärarna ansvaret för den pedagogiska verksamheten i förskolan. skriver i motion 2005/06:Ub590 yrkande 28 att det är av stor vikt att de som arbetar inom förskoleverksamheten har en adekvat utbildning. Forskningsresultat har visat att förskollärarnas utbildning är av stor betydelse för barnens utveckling och kvaliteten i förskoleverksamheten. anför i motion 2005/06:Ub255 yrkande 6 att minst två tredjedelar av förskolans personal bör vara förskollärare. I motionen anförs att det behövs olika yrkesgrupper i förskolan och att barnskötarna har en mycket viktig roll. I takt med att förskolans verksamhet blivit alltmer pedagogiskt inriktad, är det dock viktigt att förskollärarnas roll stärks, skriver . betonar i motion 2005/06:Ub590 yrkande 27 barnskötarnas betydelse inom barnomsorgen. Barnskötarnas roll behöver uppvärderas. anser att det är nödvändigt att barnskötarnas roll läggs fast i lagtexten i samband med ett framtagande av ny skollag. I motion 2005/06:Ub267 (s) anförs att regeringen bör överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att barnskötarnas roll skall tydliggöras i förskolan.