bet · GT01MJU11 · 2006-01-26 00:00:00 — Utskottet finner att syftet med motionerna MJ593 (mp) yrkande 2 och MJ594 (kd) yrkande 30 mot bakgrund härav får anses tillgodosett, varför motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd i berörda delar. Beträffande den populärvetenskapliga diskursen m.m. så anser utskottet att det är viktigt att utveckla informationen och diskussionen på vetenskaplig grund, exempelvis för att inte skräckhistorier och myter kring gener och mat skall få allt utrymme i medierna och snedvrida diskussionen. Nytta måste vägas mot risker och etiska ställningstaganden. Detta görs bl.a. genom och informationsinsatser från aktuella forskningsråd. Det sagda innebär enligt utskottets uppfattning att motion MJ593 (mp) yrkande 9, till den del den inte är tillgodosedd, inte bör föranleda ytterligare åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (c) som efterlyser ökad öppenhet i tillståndsärenden som gäller GMO med hänvisning till det regelverk som finns. Det är enligt motion MJ544 (c) nödvändigt med en ökad öppenhet kring myndigheternas GMO-bedömningar. För att även kunna utveckla tekniken och upprätthålla tilltron till säkra livsmedel är avvägningen mellan sekretess för företagshemligheter och öppenhet för granskning central. sökte i ett uppmärksammat fall få granska handlingar avseende marknadsgodkännande för MON863 och GT73. Detta avslogs av och frågan överklagades, men även då avslogs begäran. Det kan inte vara rimligt att formulera lagstiftningen så att allt som kan skada den sökande klassificeras som hänförligt till skada för företagets konkurrenskraft. Snarare uttalas ju i lagstiftningen att vissa uppgifter inte får behandlas som konfidentiella och till dem hör miljöriskbedömningen. Det är rimligt att det finns en proportionalitet mellan sekretess, företagsrisker och risker för allmänhet och miljö. Det är därför angeläget att tydliggöra lagstiftningen så att möjligheterna till kritisk och öppen granskning kan göras av myndigheternas grunder för sin bedömning. I annat fall riskeras tilltron långsiktigt till myndigheternas självständighet och oberoende. Största möjliga öppenhet och offentlighet vid tillståndsärenden med GMO är - som utskottet tidigare uttalat (bet. 2004/05:MJU8 s. 13) - av stor vikt. Som utskottet där konstaterade har en lång tradition av öppenhet i olika sammanhang och lämnar i ärenden om GMO generellt ut mer information än andra medlemsstater i EU. Information om tillståndsärenden publiceras också på de behöriga myndigheternas hemsidor, såväl på EU-nivå som nationellt. Regleringen av vilken information som kan lämnas ut har sin grund i direktiv /18/EG och innebär att en avvägning skall göras mellan allmänhetens krav på insyn och skyddet av företagets intressen. Utskottet vill vidare, beträffande den begäran om utfående av handlingar som motionären nämnt, anmärka att Regeringsrätten (dom i mål nr 7160-04) har bifallit ansökan såvitt gäller handlingarna rörande . Regeringsrätten upphävde av processuella skäl kammarrättens dom i den del som avsåg handlingarna rörande rapsen GT73 och återförvisade målet till kammarrätten för ny prövning. Utskottet, som även fortsättningsvis förutsätter att hanteringen av tillståndsärenden kommer att kännetecknas av största möjliga öppenhet, finner sammantaget att det saknas skäl att ändra den tidigare bedömningen att det inte är nödvändigt med ett uttalande från sida i frågan. Motion MJ544 (c) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (c) om möjlighet för upphandlande enheter att ställa miljökrav vid upphandlingen. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår på området. Kommuner och landsting bör enligt motion MJ401 (c) (delvis) genom reglerna om offentlig upphandling har möjlighet att ställa krav på att de livsmedel som upphandlas är garanterat fria från GMO. De svenska reglerna om offentlig upphandling (lagen [1992:1528] om offentlig upphandling) har tillkommit genom införlivande av gemenskapsrättsliga direktiv. Det är enligt nu gällande lagstiftning möjligt att ställa miljökrav vid offentliga upphandlingar. Det är inte helt klarlagt specifikt vilka krav som får ställas och eventuella miljökrav måste vara förenliga med de övriga principer som bär upp lagen om offentlig upphandling, såsom kravet på likabehandling. Efter att nya gemenskapsrättsliga regler har antagits på området (och rådets direktiv /17/EG om upphandling av vatten, energi, transporter och posttjänster, och 2004/18/EG om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster) har den s.k. i SOU 2005:22 lämnat förslag till hur dessa skall genomföras i svensk rätt. De nya direktiven motsvarar i sak i stort sett de äldre direktiv som de ersätter. har fått tilläggsdirektiv (Kommittédirektiv 2005:39) enligt vilket den särskilda utredaren bl.a. skall göra en fördjupad analys av möjligheterna att ställa miljökrav eller sociala krav vid upphandlingen. Uppdraget skall redovisas . Utskottet anser med hänsyn till det pågående arbetet på området att det inte är påkallat att gör ett uttalande i frågan. Motion MJ401 (c) (delvis) bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner (fp, mp) om behovet av ersättningsregler i samexistenssituationer mellan genmodifierade grödor och konventionella grödor samt en motion (mp) om skydd för ekologiska grödor. Utskottet finner att syftet med motionerna är tillgodosett. Jämför reservationerna 8 (fp, kd) och 9 (v, mp) samt särskilt yttrande 2 (c). Motionärerna bakom motion MJ519 (fp) yrkande 36 framhåller att det krävs en speciallagstiftning för genmodifierade växter vad avser kommersiellt skydd för konventionella grödor, särskilt för ekologiskt odlade grödor, mot inblandning av GMO. Regeringen har uppdragit åt att ta fram en förordning som behandlar samexistens. Men den väsentligaste frågan om samexisten, nämligen den om skadestånd till konventionella odlare och ekoodlare, berörs inte. Regeringen bör tydliggöra hur denna fråga skall beaktas. Även i motion MJ448 (mp) yrkande 21 efterfrågas en reglering som innebär att den som odlar GMO skall ersätta skador som denne orsakar GMO-fria odlingar, exempelvis genom ett strikt skadeståndsansvar och särskilda GMO-skadefonder dit den som odlar GMO är skyldig att betala. I motion MJ593 (mp) yrkande 3 begärs att regeringen skall verka för att samodlingsreglerna utformas så att ekologisk odling helt skyddas från intrång av GMO och att säkerhetszonerna runt GMO-odlingar sätt maximalt. I budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23, s. 86) framhålls bl.a. att det finns ett behov av ett tydligt regelverk för odling av GMO för att möjliggöra samexistens mellan alla tillåtna odlingsformer. har därför fått i uppdrag att lämna förslag på odlingsregler för GMO-grödor. Enligt ingår detta som underlag nu i det arbete som pågår med att utforma en förordningstext beträffande hur man skall gå tillväga för att få odla GMO. Den kommer att innehålla dels en allmän del, dels en grödspecifik del (avstånd till andra odlingar etc.), som kommer att kompletteras efterhand med nya grödor som kan tänkas bli godkända. Förordningstexten beräknas vara klar . Den måste sedan notifieras till kommissionen. Regeringen avser även att tillsätta en utredare med uppdrag att analysera och lämna förslag bl.a. vad gäller ansvarsfrågor vid samexistens mellan GMO-grödor, konventionella grödor samt ekologiska grödor. Enligt vad utskottet erfarit beräknas denna utredning starta . Vidare har fått tilläggsdirektiv att utreda ansvarsfrågan vid spridning av GMO till omgivningen. Dessa utredningar kommer att försöka samordna redovisningen av sina uppdrag. Vidare har frågan om samexistens även uppmärksammats inom det nordiska samarbetet. har i en rekommendation (16/2003) angivit att bör genomföra en utredning av samexistensfrågor och ta fram riktlinjer. Utskottet anser att det anförda innebär att syftet med motionerna MJ519 (fp) yrkande 36, MJ448 yrkande 21, och MJ593 yrkande 3 är tillgodosett, varför de avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Internationella frågor rörande förbud m.m., punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att inom EU borde verka för att EU skall bli en GMO-fri zon. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ415 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:MJ448 yrkandena 18 och 19 samt 2005/06:MJ594 yrkande 31. Odlingen av genmodifierade grödor utanför växer lavinartat, framför allt i . I odlas ännu så länge genmodifierade grödor bara i fältförsök. De svenska odlarna och konsumenterna är tveksamma och det svenska jordbruket är GMO-fritt. Ett antal genmodifierade grödor har godkänts för kommersiell odling inom EU och denna odling förekommer redan i och . På grund av konsumenternas negativa inställning till GMO inom EU har handelsrelationen mellan framför allt och EU påverkats starkt negativt. konsumenter vill helt enkelt inte ha in genmodifierade livsmedel, trots att detta enligt WTO tolkas vara i strid med frihandelsprincipen. I stället för att acceptera konsumenters och producenters inställning pågår ett stort arbete med att övertyga konsumenter och producenter om att riskerna med GMO är minimala. EU har under ett flertal år jobbat med att ta fram nya regelverk kring hur GMO skall få spridas för att vinna konsumenternas förtroende för GMO. Allmänhetens inställning bör överordnas handelsintressen och regeringen bör därför inom EU verka för att EU skall vara en GMO-fri zon. Detta bör ges regeringen till känna. Internationella frågor rörande förbud m.m., punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inställning till GMO i olika beslutsforum samt om förbud mot genmanipulation av livsmedelsproducerande djur. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ448 yrkandena 18 och 19 samt avslår motionerna 2005/06:MJ415 yrkande 1 och 2005/06:MJ594 yrkande 31. de gröna ser med stor skepsis på den ökande användningen av genmanipulerade organismer (GMO) inom jordbruket. Trots att det kommer alltfler rapporter om negativa konsekvenser av användning av GMO, såsom spridning till den omgivande miljön, minskad biologisk mångfald och ökad bekämpningsmedelsanvändning, har tidigare moratorium mot godkännande av nya GMO-grödor upphävts. bör motsätta sig godkännande av genmanipulerade organismer för kommersiell användning i alla relevanta beslutsforum, och genmanipulation av livsmedelsproducerande djur skall vara helt förbjudet. Detta bör ges regeringen till känna. Nationella frågor rörande förbud m.m., punkt 2 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell reglering av GMO samt om att försiktighetsprincipen skall tillämpas även för produktion, distribution och försäljning av GMO. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ415 yrkandena 2 och 3 samt avslår motion 2005/06:MJ401 i denna del. skedde omröstning i ministerrådet kring ett förslag om att upphäva enskilda medlemsländers rätt att ha kvar förbud mot vissa GMO-grödor. valde, i stället för att rösta emot förslaget för en fortsatt nationell reglering, att lägga ned sin röst. Tack vare att andra länder inom EU röstade emot förslaget röstades förslaget ned och de nationella förbuden finns nu kvar. inställning är dock att inte tillämpa nationella regler utan att följa EU:s linje. menar att den gemensamma lagstiftningen har förhandlats fram av medlemsländerna och är således en gemensam vilja inom unionen. Regeringen anser därför att det är viktigt, både ur ett trovärdighetsperspektiv och ur ett rättsligt perspektiv, att denna lagstiftning följs av medlemsstaterna. Detta är anledningen till att inte vill tillämpa den särskilda skyddsklausulen som innebär att enskilda länder kan välja att ha ett fortsatt stopp för vissa GMO-grödor. skall verka för att nationell reglering av GMO-produktion och försäljning samt förbud mot GMO skall tillämpas. Vidare diskuteras flitigt frågan om GMO innebär risker för hälsa och miljö. Det finns trots allt bevis för att GMO-grödor kan sprida sig till vilda arter, vilket i förlängningen skulle kunna få förödande konsekvenser på ekosystemen. Brittiska forskare har bland annat hittat vild åkersenap som är resistent mot bekämpningsmedel. Motståndskraften har växten fått från en modifierad gen, ursprungligen hemmahörande i genmodifierad raps som tidigare odlats på det fält där åkersenapen växte. Det finns inte några garantier för att GMO inte utgör risker för hälsa och miljö. skall därför tillämpa försiktighetsprincipen även för produktion, distribution och försäljning av GMO. Detta bör ges regeringen till känna. Genetiska resurser, avel m.m., punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en enhetlig lagstiftning om avel och förädling som är teknikneutral. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 35 och avslår motion 2005/06:MJ593 yrkande 4. Det finns inga vetenskapliga bevis för att gentekniken som sådan, om den används på ett riktigt sätt, orsakar risker för konsumenter eller miljö. Däremot kan man inte utesluta att vissa genmodifierade organismer, likaväl som organismer som förädlats enligt traditionella metoder, kan orsaka problem både för miljö och konsumentsäkerhet. Det är av flera skäl nu rimligt att gå från en specifik lagstiftning endast riktad mot gentekniken till en generell lagstiftning som behandlar hela området vad avser avel och växtförädling på ett likvärdigt sätt. För det första har gentekniken nu nått ett stadium där man får betrakta den som en mogen teknik. För det andra blir vi alltmer medvetna om de risker som traditionell avel och växtförädling samt inte minst införandet av för ekosystemet främmande arter kan orsaka. Dessutom börjar vi nu nå ett stadium där det är uppenbart att nya förädlingstekniker utvecklas specifikt för att kringgå lagstiftningen kring genteknik, trots att effekter och risker med tekniker som t.ex. (där man avsiktligt skapar mutationer genom joniserande strålning) får anses vara likvärdiga med genteknik. Vi anser därför att borde verka för en enhetlig lagstiftning inom EU vad gäller konsumentsäkerhet och etik rörande avel och växtförädling som är likvärdig för både traditionella och gentekniska förädlingsmetoder. Den etiska lagstiftningen borde bl.a. ta hänsyn till hur djurhälsan påverkas av förädling och borde leda till att avarter såsom t.ex. uppfödning av Belgian Blue skulle kunna hindras. Detta bör ges regeringen till känna. Genetiska resurser, avel m.m., punkt 3 (kd, v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att bör verka för att småjordbrukares rättigheter i patent, avsalu, låntagning och marknadshänseende stärks i internationella avtal och konventioner. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ593 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:MJ519 yrkande 35. Stora företag opererar framgångsrikt över hela världen och sätter både den rättvisa världshandeln och den biologiska mångfalden ur spel. Den s.k. gröna revolutionen som fick en mängd småbönder i syd att slå sig samman och skapa monokulturer med konstgödsling, konstbevattning och konstlad marknadsföring har fortsatt; nu med tillskott av genförändrade grödor för bättre avsalu på exportmarknaden. Enligt vår mening behöver världen, både för stabil nationalekonomi, självbestämmande och folkhälsa i syd, mer av lokal, småskalig och ekologisk odling, där små producenter kan hävda sig på sin lilla marknad. dumpas överskott från storskalig odling i fattiga länder och hotar att slå ut det lokala jordbruket. De s.k. Farmers rights reglerar, utan att vara en internationell konvention, den lille bondens rättigheter i relation till de stora företagen. För den lille bonden är GMO ett löfte som inte infrias, utan som fångar honom eller henne i ett beroende och i värsta fall leder till konkurs och svält. Obalansen i världen mellan stora och små, rika och fattiga, företag och svaga stater hotar världsfreden och skapar världshunger. Lösningen är pålitlig, lokal, ekologisk odling med kända sorter, som fungerar i alla väder och som ger eget utsäde. Att man fritt kan dela med sig till sina grannar och kan kombinera ihop maten med andra välkända födoämnen till näringsriktiga måltider, är världssvältens lösning. Mot denna bakgrund bör verka för att småjordbrukares rättigheter stärks i internationella konventioner. Detta bör ges regeringen till känna. Märkning av livsmedel, punkt 4 (kd, v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om märkning av livsmedel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ448 yrkande 20, 2005/06:MJ530 yrkande 9, 2005/06:MJ593 yrkande 5 och 2005/06:MJ594 yrkande 29 och avslår motion 2005/06:MJ401 i denna del. Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. De producenter som använder GMO i framställningsprocessen för sina produkter skall tydligt informera om detta. Exempelvis för kött av djur som utfodrats med genetiskt modifierat foder. bör inom EU-samarbetet och i det internationella samarbetet ha som principiell ståndpunkt att konsumenten genom märkningssystemen skall ha rätt att bestämma huruvida hon/han vill konsumera livsmedel där GMO använts i framställningsprocessen. Vidare bör all inblandning av GMO i en produkt medföra att produkten omfattas av märkningssystemet. Någon nedre gräns för procentandelen GMO-gröda bör således inte finnas. Detta bör ges regeringen till känna. Forskning m.m., punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökade resurser till forskning och säkerhet och riskbedömningar beträffande GMO. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ594 yrkande 30 och avslår motion 2005/06:MJ593 yrkandena 2 och 9. har gjort en sammanställning och presentation av all forskning rörande säkerhet och risker med genförändrade organismer som finansierats av EU/EG . Med tanke på att är en framstående forskningsnation, inte minst inom molekylärbiologi och bioteknik, är det förvånande att hamnar sist i denna sammanställning. är också dåligt på att satsa nationella medel på forskning kring säkerhet och risker med genteknik. Det nämnda är ett oroande tecken på att man från det svenska politiska och akademiska etablissemangets sida inte i tillräcklig utsträckning prioriterar denna viktiga problematik. I rapportserie (nr 2003:6) har en internationell expertgrupp utvärderat svenska forskningsprojekt inom växtfysiologi och växtmolekylärbiologi, som haft finansiering från eller (). Slutsatsen av granskningen är att mer forskningsmedel behövs. Experterna har uppfattningen att de låga svenska forskningsanslagen gör att forskningen ofta går på halvfart. menar att mer resurser långsiktigt måste satsas på forskning, inte minst när det gäller säkerhet och riskbedömningar. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa samexistensfrågor, punkt 8 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om frågan om samexistens samt skadestånd till konventionella odlare och ekoodlare. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 36 och avslår motionerna 2005/06:MJ448 yrkande 21 och 2005/06:MJ593 yrkande 3. Det krävs en speciallagstiftning för genmodifierade växter vad avser kommersiellt skydd för konventionella grödor, särskilt ekologiskt odlade grödor, rörande risken för inblandning av GMO. Regeringen har uppdragit åt att ta fram en förordning kring samexistensen, men den väsentligaste frågan om samexistens, nämligen den om skadestånd till konventionella odlare och ekoodlare, berörs inte. Regeringen bör tydliggöra hur denna fråga skall beaktas. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa samexistensfrågor, punkt 8 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samexistens då det gäller samexistens mellan GMO samt konventionella grödor och produkter. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ448 yrkande 21 och avslår motionerna 2005/06:MJ519 yrkande 36 och 2005/06:MJ593 yrkande 3. Det är viktigt att den som använder GMO skall stå för de skador och merkostnader denne orsakar för GMO-fria odlingar eller livsmedelspartier. Detta kan ske genom t.ex. ett strikt skadeståndsansvar i lagstiftningen och särskilda GMO-skadefonder som den som odlar GMO är skyldig att betala in pengar till. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Internationella frågor rörande förbud m.m., punkt 1 (kd) () anför: I föreliggande betänkande behandlas en rad motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Av lätt insedda skäl kan inte ett sådant betänkande ge en särskilt djuplodande eller heltäckande beskrivning av utvecklingen på området och alla de frågeställningar som väcks till följd av denna utveckling. har i ett antal reservationer på olika områden anmält från majoriteten avvikande ställningstaganden. Under avsnittet "Internationella frågor rörande förbud m.m." har jag valt att avstå från att reservera mig till förmån för detta särskilda yttrande. Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer (GMO). Det är angeläget att genforskningens möjligheter för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas. Men åligger det den politiska makten, på nationell och europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Det finns en risk att genmodifierade växter sprider sina anlag till närbesläktade arter och stör ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergena ämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner. Riskerna med utsättning av grödor som är resistenta mot exempelvis vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är inte tillräckligt klarlagda. Växt- och djurförädlingen kan bidra till en utarmning av det genetiska kapitalet genom att konkurrera ut befintliga sorter och raser. Utarmningen av gener ger mindre variation att bygga vidare på. En så bred genetisk bas som möjligt är en form av försäkring inför en okänd framtid. Utifrån förvaltarskapsprincipen skall EU och vara synnerligen restriktiva i att tillåta introduktion av genetiskt modifierade grödor. anser att inom EU skall driva uppfattningen att all tillståndsgivning skall föregås av etisk prövning, nyttoprövning och samhällsekonomisk prövning. Vissa samexistensfrågor, punkt 8 (c) () anför: Modern bioteknik och medicinsk forskning samt informationsteknik utgör tillsammans ett oerhört kraftfullt verktyg som sätter människan i stånd att förändra livets själva grundstenar. Gentekniken är, rätt nyttjad, till stor nytta inom jordbruk och livsmedelsproduktion liksom inom medicin och miljövård. Utvecklingen går mycket snabbt och nya tillämpningar och produkter presenteras ständigt. Tekniken för alltså med sig stora möjligheter men också betydande risker.