bet · GT01NU21 · 2006-06-01 00:00:00 — Miljövänlig el med vindkraft Utskottet tillstyrker regeringens båda förslag i proposition 2005/06:143 - om sänkt fastighetsskatt för vindkraftverk och om användning av medel för pilotprojekt. Utskottet anser att det är positivt att det , genom propositionen, tas ett samlat grepp om frågan om hur vindkraften skall främjas. Propositionen bidrar till att skapa långsiktiga förutsättningar för en omfattande utbyggnad av vindkraft, såväl storskalig som småskalig både till havs och på land. Samtliga motioner i ärendet avstyrks av utskottet. I en reservation (m, kd) avvisas regeringens förslag och efterfrågas ett nytt förslag, när frågan om åtgärder för att undanröja onödiga hinder för vindkraftsetableringar är färdigutredd. Också i en annan reservation (fp) avstyrks propositionen, men med hänvisning till att vindkraften inte bör ges någon särställning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) antar förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt enligt bilaga 2, b) godkänner vad regeringen föreslår om användning av medel för pilotprojekt. Därmed bifaller proposition 2005/06:143 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2005/06:N23, 2005/06:N24, 2005/06:N25 yrkandena 1-6, 2005/06:N307 yrkande 10, 2005/06:N318, 2005/06:N389 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N411 och 2005/06:N471. Reservation 1 (m, kd) Reservation 2 (fp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:143, dels tre motioner som väckts med anledning av propositionen, dels fem motioner från allmänna motionstiden. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för Sveriges Energiföreningars (Sero) och . Synpunkter har också framförts i skrivelser från de två organisationerna. Regeringen vill med propositionen betona vikten av att kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter aktivt bidrar till förbättrade förutsättningar för planering av en lokalt förankrad, förnybar och långsiktigt hållbar elproduktion från vind, i propositionen också benämnd vindbruk. Vindkraft bör ges högre prioritet än vad som är fallet. I propositionen presenteras inriktningen på regeringens arbete med vindkraft och vindbruk . Bland annat redovisas följande insatser: - ett stöd för den kommunala översiktsplaneringen införs för de kommuner som genom aktiva planeringsinsatser utvecklar förutsättningarna för en utbyggnad av vindkraftsanläggningar, - fastighetsskatten för vindkraftverk sänks från 0,5 till , - ett nationellt centrum för vindbruk skapas för att sprida kunskap om naturresursen vind och säkerställa tillgången till information för att underlätta planering för vindkraft, - förlängningen av pilotprojektstödet för att stödja en marknadsintroduktion av vindkraft bör i ökad utsträckning inriktas på förutsättningar i landområden med goda vindförutsättningar och utvärderingar av tidigare investeringar, - fortsatt förenklingsarbete och översyn för att underlätta för vindkraften, bl.a. genom att gränsen mellan anmälningsplikt och tillståndsplikt för vindkraftverk kommer att höjas. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . I pressmeddelandet om propositionen anges att den har även stöd. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens två förslag - om sänkt fastighetsskatt för vindkraftverk och om användning av medel för pilotprojekt. Utskottet anser att det är positivt att det , genom propositionen, tas ett samlat grepp om frågan om hur vindkraften skall främjas. Samtliga motioner i ärendet bör avslås av . Jämför reservationerna 1 (m, kd) och 2 (fp). Regeringen lämnar i propositionen två förslag till riksdagsbeslut - om en sänkning av fastighetsskatten för vindkraftverk från 0,5 till av taxeringsvärdet och om en förlängd satsning på pilotprojekt. Vidare redovisar regeringen ett flertal bedömningar, med syfte att främja utvecklingen av vindkraft. Regeringen gör bedömningen att den förnybara elproduktionen bör öka med , vilket förutsätter en omfattande utbyggnad av vindkraft, såväl storskalig som småskalig och både till havs och på land. Vinden bör utnyttjas för elproduktion till rimliga priser, då den är en förnybar energikälla som har en stor och ännu outnyttjad potential, anser regeringen. Energiutvinningen i ett långsiktigt hållbart samhälle bör ha en så liten negativ påverkan som möjligt på miljön och klimatet, krav som väl lokaliserade vindkraftsanläggningar uppfyller. Samordningen med andra verksamheter och mellan olika politikområden bör förbättras, menar regeringen. Vindbruk för ett hållbart samhälle Enligt regeringens bedömning bör utnyttjande av vind för elproduktion jämställas med andra näringar, såsom fiske, rennäring samt jord- och skogsbruk, vilka också bygger på nyttjande av förnybara naturresurser. Ordet vindbruk bör användas som en sammanfattning av en lokalt förankrad, förnybar och långsiktigt hållbar näring som baseras på produktion av el från vind, anför regeringen. En ökad användning av vindkraft bör bidra till ett minskat beroende av icke förnybara energikällor. En utbyggnad av vindkraften bör, enligt regeringens uppfattning, medverka till utveckling regionalt och inte minst lokalt på landsbygden. Att nya arbetstillfällen tillkommer på landsbygden är en positiv effekt. Underleverantörer till vindkraftsindustrin finns i olika delar av den svenska ekonomin och är en viktig produktionsgren, sägs det. Regeringen presenterar i propositionen inriktningen på det arbete som kommer att ske . Att ta till vara vindbrukets möjligheter till regional och lokal utveckling spelar här en central roll. I kommuner och myndigheter med samhällsplanerande uppgifter bör arbetet med att främja vindkraften ges högre prioritet än , anför regeringen och aviserar att den pågående översynen av myndigheternas arbete med vindkraft bör fortsätta. När det gäller länsstyrelserna anser regeringen att dessa bör ge högre prioritet åt frågor rörande vindkraft än vad som sker . Länsstyrelserna har en central roll för vindkraft när det gäller samordning med och mellan kommunernas planering, framtagande av planeringsunderlag, avvägningar vid intressekonflikter och genom arbetet i miljöprövningsdelegationerna. Som regeringens regionala företrädare bör länsstyrelserna aktivt bidra till att förbättra förutsättningarna för en expansion av vindkraft, sägs det. Regeringen aviserar att ett tillfälligt ekonomiskt stöd till kommunerna i syfte att underlätta vindkraftens utveckling skall inrättas. En översiktlig fysisk planering som föregår olika tillståndsprövningar är positiv, då den bl.a. kan underlätta en framtida utbyggnad av vindkraften. Stödet bör i första hand komma kommuner till del, men länsstyrelserna bör på motsvarande sätt kunna ansöka om stöd för regionalt samordnande arbete med planeringsunderlag för vindkraft. Regeringen avser återkomma till frågan om utformning och omfattning av stödet. När det gäller s.k. utsjöplanering - dvs. planering för verksamheter i den svenska ekonomiska zonen - anser regeringen att det bör utredas om det finns behov av och förutsättningar för ett system för planering och avvägningar mellan bevarande- och nyttjandeintressen i denna zon. En sådan utredning bör beakta hur konflikter mellan vindkraft och motstående intressen skall kunna hanteras och lösas. Regeringen meddelar vidare att den avser att återkomma till med ett förslag om ny målsättning för det nationella planeringsmålet för vindkraft . Nya och mer tillförlitliga vindkarteringar är av stor betydelse för planering av vindkraft, och nya uppgifter bör kunna ge upphov till en översyn av områden för riksintresse för vindkraft, sägs det. antog ett nationellt planeringsmål för vindkraft (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Detta mål förutsätter att en planering skall ske som skapar planmässiga förutsättningar för en årlig produktion på el från vindkraft . Målet anger ramen för de nationella anspråk som vindintresset har på tillgång till mark- och vattenområden och är således inte ett utbyggnadsmål, anför regeringen. I propositionen sägs att regeringen kommer att ge i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter, ta fram ett förslag till nytt planeringsmål. Därefter avser regeringen återkomma till i frågan. Förbättrade förutsättningar för vindbruk Under ovannämnda rubrik redovisar regeringen de två förslag som framläggs i propositionen. Regeringen föreslår, som nämnts, en förlängd satsning på pilotprojekt i syfte att utvecklingen av vindkraftsteknik och dess storskaliga användning i skall fortsätta. För att minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft skall de särskilda utvecklingsinsatser som pågått (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17) fortsätta. Nya vindkarteringar har visat på bättre vindförutsättningar i höjdområden på land än vad som tidigare antagits, varför ökat fokus bör läggas på insatser i sådana landområden. Insatserna bör även omfatta utökade kunskaper om effekter av gjorda investeringar i fråga om dels miljö, kultur, rennäring, m.m., dels regional utveckling. Regeringen föreslår också, som tidigare redovisats, att fastighetsskatten på vindkraftverk skall sänkas från 0,5 till av taxeringsvärdet. Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För elproduktionsenheter utgör fastighetsskatten av taxeringsvärdet för varje beskattningsår. Fastighetsskatten på vindkraftverk, liksom andra energianläggningar, grundas på effekt. Vid taxering rekommenderade att vindkraft värderas till per installerad kW. Detta innebär att fastighetsskatten på vindkraftverk är hög i jämförelse med andra kraftverk. Det är endast kärnkraftverk som värderas högre per installerad kW. Eftersom vindkraftsanläggningar inte kan producera energi kontinuerligt missgynnas dessa i förhållande till andra energianläggningar. Till skillnad från (SOU 2004:36) anser regeringen dock inte att fastighetsskatten på vindkraftverk helt bör tas bort utan att den bör sänkas. I propositionen redovisar regeringen vidare sin bedömning avseende forskning om vindkraft, varvid det sägs att forskning och kunskapsuppbyggnad om vindkraft är nödvändig för att skapa förutsättningar för en omfattande, hållbar och kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft. Detta behövs för att den långsiktiga visionen om att basera hela det svenska energisystemet på förnybar energi skall kunna uppfyllas. Särskild vikt bör läggas vid de specifika förutsättningar som gäller för vindkraft i , t.ex. det kalla klimatet. Vidare bör kunskapsuppbyggnaden inriktas på förutsättningarna för att uppnå ökad tillgänglighet, förbättrade former för samverkan med andra intressen och på energimarknaden, regional utveckling samt industriell utveckling och tillverkning av såväl komponenter som vindkraftverk, anför regeringen. När det gäller tillståndsgränser aviserar regeringen att gränsdragningen mellan anmälningsplikt och tillståndsplikt för vindkraftverk kommer att justeras inom ramen för arbetet med en översyn av förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Den nuvarande övre gränsen för anmälningsplikt avseende vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av högst 1 MW är mindre relevant, till följd av den tekniska utvecklingen, menar regeringen. Även för större landbaserade enstaka vindkraftsaggregat eller gruppstationer bör det kunna räcka med anmälningsplikt. har det tagits fram en promemoria med ett förslag innebärande att gränsen för anmälningsplikt bör kunna gå någonstans mellan 10 och 25 MW sammanlagd uteffekt. Samlad information kring vindbruk Regeringen avser att skapa ett nationellt centrum för vindbruk. En särskild satsning bör komma till stånd dels för att underlätta och förbättra informationsförsörjningen för planering, lokalisering och tillståndsprövning av vindkraftsanläggningar, dels för att sprida information om vindbruk, vindkraftverk, utbyggnadsplaner, driftsstatistik, påverkan på miljön och andra intressen, sägs det. Motioner väckta med anledning av propositionen Propositionen har föranlett tre motioner. Det av regeringen aviserade nationella centrumet för vindbruk bör lokaliseras till och knytas till Högskolan på , anförs det i motion 2005/06:N23 (s). Motionärerna hänvisar till att redan finns där och att detta centrum kan bidra till en effektiv och kompetent hantering av vindkraftsfrågorna. Det skulle svara mot regeringens ambition att ett nationellt centrum skall ge erfarenhetsutbyten, med sammanställning och spridning av forskningsresultat med en bred inriktning när det gäller frågor kring vindkraft och vindbruk, anser motionärerna. De förordar vidare att en eventuell etablering av ett hinderprövningscentrum för försvaret bör lokaliseras till och knytas till det nationella centrumet för vindbruk. I motion 2005/06:N24 (m) föreslås att skall begära att regeringen återkommer med ett förslag om åtgärder för att undanröja onödiga hinder för vindkraftsetableringar, när frågan har utretts färdigt. Motionärerna välkomnar åtgärder som underlättar för företag och för industrietableringar och vill ha stabila spelregler på energimarknaden. Därför är de positiva till att regeringen analyserar hinder för vindkraftsetableringar och vilka åtgärder som kan vidtas för att undanröja sådana hinder. Regeringen presenterar dock inget egentligt underlag för sitt förslag om att sänka fastighetsskatten på vindkraftverk, hävdar motionärerna. Det förhållandet att den tämligen stora mängd utredningar som ligger till grund för propositionen bara resulterar i två konkreta förslag från regeringens sida antyder också att frågan inte är färdigutredd, menar motionärerna. De anser att regeringen bör ta fram ett mer genomtänkt förslag som kan föreläggas . Regeringens två förslag - om användning av aviserade medel för pilotprojekt och om sänkt fastighetsskatt för vindkraftverk - avvisas i motion 2005/06:N25 (fp). I motionen föreslås också fyra tillkännagivanden - om att kommuner inte skall ges något tillfälligt ekonomiskt stöd för att underlätta vindkraftens utveckling, om att nationella planeringsmål för vindkraft inte skall sättas upp, om att grunden för taxering av kraftverk skall ses över i syfte att utveckla ett enklare system som behandlar alla typer av kraftverk likvärdigt och om att andra kriterier än elektrisk effekt skall tillämpas vid tillståndsprövning av vindkraftverk. är inte emot vindkraft i sig men anser att vindkraften bör behandlas som en energikälla bland andra och som en verksamhet bland andra i den fysiska planeringen, säger motionärerna. Regeringens idé om att kommunerna skall ges ett tillfälligt ekonomiskt stöd för att underlätta vindkraftens utveckling finner motionärerna mycket märklig. De anser att vindkraften skall behandlas på lika villkor med andra verksamheter och inte ges någon särställning. motsatte sig beslut om ett nationellt planeringsmål för vindkraft på el , erinrar motionärerna om. De anser att förekomsten av ett särskilt nationellt planeringsmål för vindkraft, uttryckt i produktionskapacitet, är både att ge vindkraften en omotiverad särställning och att utforma en planekonomi som de motsätter sig. Vidare menar motionärerna att det är feltänkt med en förlängd satsning på pilotprojekt inom vindkraft, eftersom vindkraft är en etablerad teknik och pilotprojekt skall användas för utveckling av nya tekniker. Motionärerna delar regeringens bedömning att det finns ett problem med det nuvarande systemet för fastighetsbeskattningen av kraftverk, som innebär att det taxeringsvärde som ligger till grund för skatten grundas på effekt. De anser dock att regeringen - i stället för det aktuella förslaget om sänkning av fastighetsskatten - bör se över grunden för taxering av kraftverk i syfte att utveckla ett system som behandlar alla typer av kraftverk likvärdigt. Slutligen menar motionärerna - vad gäller tillståndsprövningen för vindkraftverk - att en administrativ effektgräns riskerar leda till suboptimering. Andra kriterier som bättre avspeglar miljöpåverkan, t.ex. höjd eller turbinstorlek, bör i stället utredas, anförs det. Motioner från allmänna motionstiden I fem motioner från allmänna motionstiden tas olika frågor rörande vindkraft upp. I motion 2005/06:N307 (m) föreslås ett tillkännagivande om vindkraftens ekonomiska förutsättningar. En viss utbyggnad av vindkraften bör kunna ske, men regeringens förhoppning att vindkraften skall bidra med el är inte trovärdig, anför motionärerna. De anser att det är ohållbart att ha en allt större andel av energiproduktionen som är beroende av stöd eller kvoter för att leverera elström och att vindkraften bör bli ett komplement till andra energialternativ. bör begära att regeringen utarbetar en strategi för att utveckla vindkraften och därefter återkommer till med en redovisning av genomförda insatser och konsekvenserna av dessa, anförs det i motion 2005/06:N389 (kd). Vindkraften kan inte behandlas enbart som en energifråga, dess industriella möjligheter bör även tillvaratas, menar motionären. Han anser att ett industriutvecklande program bör tas fram i anslutning till ordinarie forsknings- och utvecklingsprogram, för att inte kvalificerat kunnande om utveckling, konstruktion och tillverkning av vindkraftverk skall gå förlorat. Marknadsskapande åtgärder bör genomföras som skapar förutsättningar för tillväxt av både små och stora företag som tillverkar vindkraftverk, och ett testcentrum för små vindkraftverk bör inrättas, sägs det i motionen. I motion 2005/06:N318 (c) föreslås ett tillkännagivande om underlättande av vindkraftsutbyggnad på . bör forcera utbyggnaden av vindkraft, anför motionärerna. De anser att regeringen bör anmoda att göra en uppgradering av elnätet på , som medger ökad produktion av vindkraft. Vidare förordas i motionen följande: regelsystemet för planförfarandet vid nyetablering bör ses över så att vindkraften jämställs med övriga intressen, ett kvantitativt mål för vindkraftsutbyggnaden bör förtydligas, rollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse vid tillståndsprövning av vindkraftverk bör förtydligas och införandet av en statlig lånegaranti för utbyggnaden bör övervägas av regeringen. Det bör införas ett statligt lån för utgifter i samband med miljöprövning, anförs det i motion 2005/06:N411 (c). Vid miljöprövning krävs ofta kostsamma undersökningar och utredningar, i de flesta fall med konsulthjälp, säger motionärerna. De anser att staten bör tillhandahålla lån som täcker utgifterna som prövning pågår, för att även små och nystartade företag skall klara utgifterna vid miljöprövning. När beslut i miljöprövningen har vunnit laga kraft, skall låntagaren betala tillbaka lånet, vilket skall vara ränte- och amorteringsfritt som miljöprövningsprocessen pågår, föreslår motionärerna. I motion 2005/06:N471 (mp) föreslås ett tillkännagivande om att det bör ske en samordnad upphandling av vindkraftverk. Företag, kommuner och andra intressenter skall, genom ett lämpligt statligt verk, samordnas för en teknikupphandling med kravspecifikationer för ökat energiutbyte ur vinden, lägre produktionskostnader, hållbarare material, m.m., föreslår motionärerna. De menar att goda förutsättningar kan skapas för en företagare som vill ha en stabil grundproduktion i sin verkstad, genom att köparen förbinder sig att köpa ett större antal verk , t.ex. kontrakt på minst 50 vindkraftverk . Motionärerna förordar vidare att intresseföreningar eller lokala bolag som äger och driver vindkraftverk bör stödjas inom ramen för den föreslagna upphandlingen, genom en form av statliga investeringslån. Utskottet behandlade frågan om vindkraft med anledning av olika motionsyrkanden (bet. 2004/05:NU3). Utskottet framhöll att energiförsörjningen i ökande utsträckning skall baseras på förnybara energikällor enligt de riktlinjer fastställt. Utskottet erinrade om att denna inriktning återspeglas även i det mål beslutat, dvs. att användningen av el från förnybara energikällor skall öka med fram i förhållande till nivån . Utskottet hänvisade också till elcertifikatssystemet som inrättades (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6) och som bl.a. omfattar vindkraft, till stödet till teknikutveckling och marknadsintroduktion, till det nationella planeringsmålet innebärande en årlig produktionskapacitet på och till övergångsstödet i form av en avtrappad miljöbonus. Vindkraften svarar för av den svenska elproduktionen, men den har en stor potential, anförde utskottet. I två reservationer (m, fp; mp) framfördes andra uppfattningar om vindkraften. beslöt , i samband med behandlingen av energipolitiska överenskommelse (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02: NU17), om vissa särskilda åtgärder för vindkraften, bestående av tre delar - ett stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion, ett nationellt planeringsmål för vindkraft och ett avtrappande övergångsstöd. Anslaget till stöd för marknadsintroduktion av vindkraft, som får användas för bidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, har för anvisats (prop. 2005/06:1 utg.omr. 21, bet. 2005/06:NU3). Miljöbonusen uppgår för till per kWh för landbaserad vindkraft och till per kWh för havsbaserad vindkraft. Andra propositioner på energiområdet Utskottet behandlar tre andra propositioner på energiområdet, nämligen proposition 2005/06:154 om förnybar el med gröna certifikat (bet. 2005/06:NU17), proposition 2005/06:158 om åtgärder för att stärka konsumenterna på elmarknaden m.m. (bet. 2005/06:NU18) och proposition 2005/06:127 om forskning och ny teknik för framtidens energisystem (bet. 2005/06:NU19). Stöd till översiktlig planering för vindkraft Det i propositionen aviserade stödet till i första hand kommuner kommer, enligt uppgift från , sannolikt att regleras i en förordning. Som underlag för detta kommer , i samråd med och Kommuner och Landsting, att ges i uppdrag att ta fram förslag till utformning av stödet. ekonomiska vårproposition sägs (prop. 2005/06:100 s. 38) att skall avsättas under vartdera och 2008 för att genomföra åtgärder för att underlätta vindkraftens utbyggnad. Enligt uppgift avser huvuddelen av dessa medel det här aktuella stödet. Förlängd satsning på pilotprojekt I budgetpropositionen för sades (prop. 2005/06:1 finansplanen s. 45) att pilotstödet för vindkraft förlängs med med start och att stödet uppgår till . meddelades att regeringen kommer att anmäla till att avser att bibehålla miljöbonusen för havsbaserad vindkraft . Nättariffer för småskalig elproduktion Tariffer och kostnader för anslutning av småskalig elproduktion och vindkraft står under tillsyn av (). Om en aktör anser att kostnaden är oskälig, kan den överklagas till myndigheten. Detta gäller för såväl inmatning till som uttag från nätet. Ett problem är, enligt , att detta leder till mångåriga domstolsprocesser. Mot bl.a. den bakgrunden har regeringen beslutat att tillsätta en utredning (särskild utredare: ) om reglering av elnätstariffer m.m. Enligt direktiven (dir. 2006:39) skall utredaren bl.a. lämna förslag till den lagstiftning och det regelverk i övrigt som krävs för att införa en ny ordning där tillsynsmyndigheten skall godkänna eller fastställa nätföretagens överföringstariffer respektive anslutningsavgifter innan de får börja gälla. Utredaren skall redovisa de delar av uppdraget som avser förslag rörande nätföretagens tariffer och anslutningsavgifter samt förslag i fråga om utlandsförbindelser som är anslutna till det svenska regionnätet. Enligt de riktlinjer fastställt för energipolitiken skall energiförsörjningen i ökande utsträckning baseras på förnybara energikällor. I den avlämnade propositionen om förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) har förslag framlagts om ändringar i elcertifikatssystemet i syfte att skapa förbättrade långsiktiga ekonomiska villkor för produktionen av förnybar el. Bland annat föreslås att elcertifikatssystemet skall förlängas och att ambitionsnivån skall höjas till en ökning med förnybar el (jämfört med nivå).