bet · GT01NU13 · 2006-03-14 00:00:00 — Fondens geografiska verksamhetsområde var ursprungligen de fyra nordligaste , men utvidgades till att även omfatta . har Norrlandsfonden lånat ut ca till det norrländska näringslivet. Norrlandsfondens uppdrag är att främja norrländska företags utveckling. Detta görs genom att erbjuda tillverkande och tjänsteproducerande företag i lån för nyetablering, utveckling och expansion. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i . Verksamhetens inriktning och målsättning fastställs av styrelsen i en årlig verksamhetsplan. På i och arbetar 15 personer, varav sju företagsanalytiker. förstudier om statens stöd till företagare har inlett tre förstudier som behandlar statens insatser för att åstadkomma fler och växande företag. Förstudierna är inriktade på statens rådgivning till företagare, statens insatser för att stödja särskilda gruppers företagande (kvinnor, invandrare och ungdomar) samt verksamhet. Syftet med dessa förstudier är att undersöka om det är befogat att gå vidare med en eller flera granskningar på området och vilken inriktning sådana granskningar i så fall skall ha. Samtliga tre förstudier beräknas vara klara . Syftet med förstudien om är att undersöka om det finns skäl att genomföra en granskning av finansieringsverksamhet. I projektmotiveringen anförs att har som grundläggande uppgift att lämna krediter till småföretag med hög risk. skall därmed minska eller eliminera den marknadsimperfektion som anses föreligga, i form av att banker i alltför liten grad ger krediter till företag eller affärsidéer med hög risk. skall inte förmedla krediter till alltför dåliga företag eller affärsidéer. uppgift är därför att förmedla lån till affärsidéer som både har hög risk och som framstår som någorlunda lovande. Det kan därmed finnas skäl att närmare granska om uppfyller kraven att bedriva utlåning med denna speciella högriskprofil. Det finns också indikationer på att regionala dotterbolag bedriver sin verksamhet med olika inriktning, vilket ställer frågan om företag blir behandlade på ett likartat sätt beroende på var det är lokaliserat i . Vidare ställs frågan om vilka effekter som uppkommer av att som bolag är förhållandevis detaljstyrt av regeringen. En ytterligare fråga som uppmärksammas är det ekonomiska mål som angetts för , sett i perspektivet att företaget också är anslagsfinansierat. Det finländska finansieringsbolaget omnämns i motion 2005/06:N468 (s). Med anledning därav kan nämnas att Finnvera är ett aktiebolag som ägs till av . Tjänster som Finnvera erbjuder är lån, borgen och exportgarantier. Finnvera har även berörts i ett antal motioner som utskottet behandlar i betänkandet om regional utvecklingspolitik (bet. 2005/06:NU12), vari ytterligare information om bolaget återfinns. Regionala utvecklingsfonder, etableringskonton och riskkapitalavdrag När det gäller regionala riskkapitalfonder och AP-fonderna, som berörs i några motioner, kan nämnas att finansutskottet (bet. 2005/06:FiU6) avstyrkte ett antal motioner om att pensionssystemets tillgångar bör användas i närings- eller regionalpolitiska syften, däribland förslag om att de s.k. Kanadafonderna skulle studeras närmare. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att fem partier står bakom pensionsreformen och att dessa är överens om att de medel som tillförts AP-fonderna inte skall användas i närings-, regional- eller ekonomisk-politiska syften. Avvikande uppfattningar gavs uttryck för i två reservationer (v; mp). I några motioner berörs s.k. etableringskonton. Motioner med förslag om införande av sådana konton avstyrktes av skatteutskottet (bet. 2004/05:SkU20). I sitt ställningstagande framhöll skatteutskottet att särskilda stimulanser i samband med nystart av företag skulle medföra en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen. En avvikande uppfattning fördes till torgs i en reservation (kd). I nämnda betänkande avstyrkte skatteutskottet även en motion innehållande förslag om att införa ett riskkapitalavdrag. I sitt ställningstagande redogjorde skatteutskottet för att ett tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördes . Avdraget var avsett att gälla till dess problemen kring de små och medelstora företagens kapitalförsörjning kunde få en permanent lösning. Sådana permanenta regler har numera införts genom de särskilda lättnader som gäller vid beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier. Vidare erinrade skatteutskottet om att ett motsvarande motionsyrkande avslogs av (bet. 2004/05:FiU1) mot bakgrund av de genomförda lättnaderna för onoterade företag. Med hänvisning till det anförda avstyrktes motionen. En annan uppfattning redovisades i en reservation (kd). Fråga om statliga kreditgarantier besvarade näringsminister en fråga (fr. 2005/06:842) av () om vilka åtgärder denne var beredd att vidta för att utveckla möjligheterna till statliga kreditgarantier. I sitt svar framhöll näringsministern bl.a. statsmakternas stöd till kreditgarantiföreningarna. Vidare erinrade ministern om och Industrifondens insatser och lyfte bl.a. fram införandet av minilån hos . Ministern påminde även om att regeringen beslutat att satsa för att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer i näringslivet. Interpellationsdebatt om regionala riskkapitalstiftelser När det gäller regionala riskkapitalstiftelser, som berörs i motion 2005/06:N456 (s), kan nämnas att detta ämne avhandlades i en interpellationsdebatt med anledning av en interpellation (ip. 2005/06:52) ställd av (). Han undrade bl.a. om statsrådet avsåg att göra något som liknar de förslag som finns i nämnda motion. I debatten framhöll näringsminister att regeringen anser att det statliga ägandet är och har varit till fördel för de statligt ägda bolagen. Regeringen har, enligt statsrådet, inga planer på att förändra detta, vare sig genom stora utförsäljningar eller genom överföring av ägandet till riskkapitalstiftelser. En grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag är en effektivt fungerande kapitalmarknad. Utskottet instämmer således i de beskrivningar som återfinns i flera av de här aktuella motionerna om vikten av en väl fungerande kapitalförsörjning. Enligt utskottets uppfattning är det i första hand den ordinarie kapitalmarknaden som på affärsmässiga grunder skall svara för att företag i olika utvecklingsstadier kan erhålla nödvändigt kapital. Ett allmänt problem är dock bristen på kapital i tidiga skeden. Nya och mindre företag har ofta sämre förutsättningar att attrahera externt kapital, varför statliga insatser är motiverade. Som i det föregående redogjorts för underlättar statsmakterna företagens kapitalförsörjning via bl.a. , , stiftelsen , Norrlandsfonden och . I flera av de här behandlade motionerna framhålls vikten av att det finns tillgång till riskkapital i alla delar av landet. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att har en hög regional närvaro och finns representerat i varje län. Beträffande pensionssystemets tillgångar, som berörs i motion 2004/05:N447 (s), vill utskottet hänvisa till vad finansutskottet i sak anfört om att inte använda pensionssystemet i näringspolitiskt syfte, vilket i det föregående redovisats. Utskottet har i denna fråga ingen annan uppfattning än finansutskottet. Vidare ser utskottet inget skäl för att ta något initiativ när det gäller vad som anförs i motion 2005/06:N456 (s) om statens aktieinnehav och regionala riskkapitalstiftelser, då det statliga ägandet, enligt utskottets uppfattning, är till gagn såväl för ägarna - det svenska folket - som för dessa bolag. Ett riksdagsuttalande om att s.k. Kanadafonder närmare skall utredas, vilket förordas i motion 2005/06:A308 (v), anser utskottet inte heller behövligt. Därtill vill utskottet, med anledning av motionerna 2004/05:N245 (m) och 2005/06:N235 (m) om kreditgarantier, erinra om att statsmakterna via finansiellt stöder framväxten av lokala och regionala kreditgarantiföreningar. När det gäller vad som anförs i motion 2005/06:N434 (m) om att minska antalet stödformer och myndigheter på riskkapitalområdet kan påminnas om det beslut som fattade rörande innovationsfrämjande åtgärder, vilket tidigare refererats till. Genom bildandet av och genom att övertagit innovationslånen har, enligt utskottets uppfattning, en tydligare struktur och ansvarsfördelning skapats. Med hänvisning till dessa genomförda förändringar, vilka föregåtts av ett omfattande utredningsarbete, ser utskottet heller ingen anledning för att förorda någon utredning om riskkapitalförsörjningen i enlighet med vad som föreslås i motion 2005/06:N480 (kd). Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av samordning mellan olika aktörer som arbetar med företagsutveckling för att därigenom frambringa en ökad effektivitet och skapa en enkelhet för företag och företagare. I detta ligger även en strävan att från statsmakternas sida kraftsamla resurserna på såväl central som regional nivå. Ett förslag med denna inriktning har förts fram i motion 2005/06:N327 (s), vari det bl.a. argumenteras för att organisatoriskt sammanföra och . Även om utskottet inte anser att bör ställa sig bakom nämnda förslag finner utskottet frågan vara tänkvärd och vill därför inte utesluta att det framgent kan vara av intresse att närmare studera saken. Med anledning av motion 2005/06:N387 (mp) rörande bl.a. lokala investmentbolag vill utskottet erinra om att Industrifonden är delägare i elva riskkapitalbolag i olika delar av landet. Tanken med riskkapitalbolagen är att de skall koncentrera verksamheten till geografiska regioner eller specifika produktområden. Beträffande de förslag som framförs i motion 2005/06:MJ448 (mp, -) i syfte att gynna tillgången på kapital för småföretag vill utskottet hänvisa till vad skatteutskottet anfört beträffande bl.a. etableringskonton, vilket redovisats i det föregående. Enligt utskottets uppfattning bör inte heller motion 2005/06:MJ532 (c) om riskkapitalfonder för miljöinvesteringar eller motion 2005/06:A309 (c) om entreprenörslån föranleda några åtgärder från sida. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Insatser för särskilda grupper Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner med förslag till åtgärder för att underlätta företagande och entreprenörskap dels bland kvinnor, dels bland invandrare och funktionshindrade. Utskottet framhåller bl.a. vikten av att olika insatser vidtas inom respektive område, men anser inte att något av motionsyrkandena bör föranleda någon åtgärd från sida. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). Villkoren för småföretagare med invandrarbakgrund behandlas i motion 2005/06:N240 (s). Motionären menar att det är angeläget att regeringen fortsätter att utveckla förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera småföretag som den ser över vilka förändringar som kan behövas. För att främja kvinnors innovationer kan nya metoder och oprövade modeller behöva utvecklas, anförs det i motion 2005/06:N415 (s), och motionärerna anser att det vore bra att se över behovet av en innovationsfond för kvinnor. Åtgärder för att öka nyföretaget i socialt utsatta bostadsområden föreslås i Moderata samlingspartiets motion 2005/06:Sf331. Ett sätt skulle vara att inrätta s.k. solidaritetsbanker, vilka kan finansieras via privatiseringsintäkter, sägs det i motionen. Därtill förordas avskaffad förmögenhetsskatt, reformerad beskattning för fåmansbolag och minskad regelbörda. Att många människor är förhindrade att starta eget företag då de inte har tillgång till kapital, påpekas i liberalernas motion 2005/06:Sf383. För att underlätta för företagande i utsatta bostadsområden vill motionärerna frigöra riskkapital för boende i dessa områden. För att främja kvinnors företagande förordas i motion 2005/06:N480 att möjligheten till eget företagande i tjänstesektorn ökas genom att en större del av den offentliga verksamheten utförs i annan regi. Vikten av att förbättra småföretagarvillkoren för invandrare framhålls i motion 2005/06:Sf389 (kd). Motionärerna anser att den viktigaste insatsen för att stimulera eget företagande för invandrare är att skapa ett gott företagsklimat generellt i . I motion 2005/06:Sf336 anmodas ett riksdagsuttalande om att bör ges i uppdrag att skapa mötesplatser med mentorer för invandrare som vill starta eget företag. Olika åtgärder för att öka kvinnors företagande förordas i motion 2005/06:N251 (v). Motionärerna anser bl.a. att staten måste stödja nätverksbyggande för kvinnor som är företagare. Vidare bör kvinnors företagande synliggöras i större omfattning än vad som sker . Det handlar om spridande av kunskap, förebilder och erfarenheter. Kvinnor och innovationer behandlas i motion 2005/06:N253 (v), vari det konstateras att arenorna för kvinnor inom innovationssektorn är begränsade. lagts ned och tagit över verksamheten har insatser för kvinnors företagande och innovationer blivit mer uppsplittrade och osynliga, anförs det. Motionärerna menar att regeringen därför bör återkomma med förslag till lösningar så att de kvinnor som är innovatörer och företagare skall ges samma förutsättningar som männen. Olika insatser för att förbättra möjligheterna för invandrares företagande efterfrågas i motion 2005/06:N294 (v). Motionärerna anser att det behövs en plan för hur statsmakterna kan underlätta för invandrare att starta företag i och förordar ett tillkännagivande om det. I motion 2005/06:N481 anförs att de strategiska områden som regeringen satsar pengar på har en tydlig manlig dominans och att regeringen försöker förhindra entreprenörskap inom de växande tjänste- och välfärdssektorerna. Motionärerna förordar ett riksdagsuttalande om att regeringen ger ansvariga myndigheter i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att ge kvinnor som är företagare ett jämställt bemötande och vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas. För att skapa fler jobb måste kvinnors kreativitet och entreprenörskap prioriteras, anförs det i motion 2005/06:A309 (c). Motionärerna menar att kvinnors entreprenörskap bör prioriteras genom att ett särskilt program för kvinnors företagande inrättas. Vidare vill motionärerna pröva möjligheten att inrätta s.k. solidaritetsbanker. Dessa skall kunna förmedla räntefria lån samt även på annat sätt bistå för att göra det lättare att starta företag i socialt utsatta områden. I motion 2005/06:Sf333 (c) framhålls att invandrares företagande måste prioriteras i högre utsträckning och beaktas vid näringspolitikens utformning. De allmänna bristerna i det svenska företagsklimatet i form av höga skatter och en omfattande regelbörda kan förväntas ge invandrarföretagare särskilda svårigheter, sägs det i motionen. Även i motion 2005/06:Sf334 (c) föreslås åtgärder i syfte att underlätta för invandrare att starta företag. Dessa innefattar bl.a. upprättande av affärsplaner, information om arbetsrätt och kurs om företagande. Funktionshindrades möjligheter att starta och driva företag lyfts fram i motion 2005/06:So552 (c). Motionärerna anser att ett mål för näringspolitiken bör vara att öka företagandet bland funktionshindrade och ett tillkännagivande om det anmodas. Därtill förordas ett riksdagsuttalande om att regeringen bör utreda hur de statliga och kommunala rådgivnings- och stödinsatserna för nyföretagande kan anpassas för att underlätta och uppmuntra funktionshindrade att starta företag. I motion 2005/06:A310 (c) argumenteras för ett riksdagsuttalande om att underlätta för kvinnor att starta och driva företag. Motionärerna framhåller bl.a. att stödet till affärsrådgivning för kvinnor bör byggas ut och att stödet till forskning om kvinnors företagande bör öka. Vidare vill motionärerna införa ett skattefritt starta-eget-sparande och ett personligt riskkapitalavdrag, samt sänka skatterna för småföretagare och ändra i socialförsäkringssystemet. Motionsyrkanden med krav på insatser för att främja företagande bland kvinnor samt bland invandrare och ungdomar har återkommande behandlats av utskottet. Flera av de här aktuella motionsyrkandena är snarlika eller likalydande med yrkanden som utskottet har behandlat. Utskottet behandlade (bet. 2004/05:NU9) ett antal motioner rörande kvinnors, invandrares och ungas företagande. Samtliga då aktuella motioner avstyrktes av utskottet. När det gällde kvinnors företagande framhöll utskottet att statens insatser inom det näringspolitiska området för att synliggöra kvinnors företagande och undanröja hinder för kvinnors entreprenörskap är mycket betydelsefulla. En avvikande uppfattning gavs uttryck för i en reservation (m, fp, kd, c). Beträffande invandrares företagande erinrades bl.a. om det stöd som ger, däribland till rådgivningscentrum (IFS), vilken ger rådgivning till personer med utländsk bakgrund som vill starta eller driver företag. I en reservation (m, fp, kd, c) förordades i första hand övergripande förändringar av de villkor under vilka företagare verkar för att underlätta för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Vidare framhöll utskottet, rörande ungas företagande, att det är angeläget att väcka ungdomars intresse och nyfikenhet för entreprenörskap och företagande. I detta sammanhang erinrades även om det nationella entreprenörskapsprogram fått i uppdrag att genomföra. Även här fanns en avvikande mening i form av en reservation (m, fp, kd, c). förstudier om statens stöd till företagare Som tidigare nämnts har inlett tre förstudier som behandlar statens insatser för att åstadkomma fler och växande företag. En av förstudierna rör statens rådgivning till företagare. Denna förstudie syftar till att undersöka om en granskning av statens insatser för rådgivning till företagare är befogad och vilken inriktning denna granskning i så fall bör ha. Studien skall inriktas på att undersöka indikatorer på problem på området samt vilken betydelse dessa problem kan ha. En annan av förstudierna rör statens insatser för att stödja kvinnors, invandrares och ungdomars företagande. Förstudien avser att kartlägga hur stöden till de olika grupperna motiveras, hur mycket medel som avsätts, vilken verksamhet som bedrivs och vilka aktörerna är samt kunskapen om insatsernas resultat och måluppfyllelse. Studien skall inriktas på att undersöka om det finns problem inom området som kan motivera att studien övergår i en granskning. De båda nämnda förstudierna beräknas vara klara . Insatser för kvinnors företagande För att underlätta för kvinnors företagande arbetar med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till både rådgivare och företagare. Enligt regleringsbrevet för skall använda för att främja kvinnors och invandrares företagande. Vidare kan nämnas att det av regleringsbrevet framgår att för skall avsätta till basfinansieringen av lokala och regionala resurscentrum för kvinnor samt lägst för bidrag till projekt vid lokala och regionala resurscentrum för kvinnor. presenterades en utvärdering av Nuteks program för att främja kvinnors företagande avseende (, R2005:23). I rapporten redogörs bl.a. för att inom programmets ram har ca 70 affärsrådgivningsprojekt inom och beviljats medfinansiering från . Insatser för invandrares företagande För att stödja invandrares företagande har bl.a. drivit projekt tillsammans med rådgivningscentrum (IFS) för företagsrådgivning till utrikes födda personer. Som tidigare nämnts skall enligt regleringsbrevet använda för att främja kvinnors och invandrares företagande, varav skall användas för bidrag till IFS. rådgivningscentrum startades som i , en ideell förening, i . Syftet med verksamheten var, och är fortfarande, att hjälpa invandrare med att starta och utveckla företag i . IFS finns på 15 platser i landet och har totalt 32 anställda, som ger rådgivning på 28 olika språk. IFS har i uppgift att främja invandrarföretagandet i genom att: stimulera till ökat företagande bland de olika invandrargrupperna, öka kompetensen hos de enskilda invandrarföretagarna, verka för att förbättra klimatet för invandrarföretagen, initiera projekt med syfte att skapa nätverk mellan invandrarföretag och andra företag och organisationer. Insatser för ungas entreprenörskap och företagande Beträffande ungas entreprenörskap och företagande kan nämnas att har i uppdrag av regeringen att genomföra ett treårigt nationellt entreprenörskapsprogram (2005-2007). Programmet skall bl.a. öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i grund- och gymnasieskolan samt i högskolan. Vidare kan sägas att Yrkesutbildningsdelegationen och Myndigheten för skolutveckling samverkar i en satsning på idéskolor inom yrkesprogrammen . Syftet är att engagera skolor i ett nationellt nätverk för att sprida kunskaper och erfarenheter från ett eller flera särskilt prioriterade utvecklingsområden. Målet är bl.a. att stärka ett entreprenöriellt förhållningssätt hos dem som lämnar de yrkesinriktade programmen för att öka nyföretagandet och utvecklingen i arbetslivet och öka de ungas valmöjligheter i livet. Insatser för funktionshindrades företagande När det gäller stödinsatser för funktionshindrades företagande, vilket behandlas i motion 2005/06:So552 (c), bör de stöd som finns inom arbetsmarknadspolitiken nämnas. Särskilt stöd vid start av näringsverksamhet syftar till att underlätta för arbetslösa med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga att starta eget, ensamma eller tillsammans med andra. Stödet får lämnas med högst för kostnader för att skaffa utrustning och andra kostnader i samband med starten av verksamheten. Därtill finns även andra stöd såsom stöd till personligt biträde och stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen. Fråga om kvinnors företagande () har ställt en fråga (fr. 2005/06:731) till näringsministern om vilka åtgärder denne avser att vidta för att stimulera kvinnors företagande inom vårdsektorn. I sitt svar framhöll näringsminister att det är angeläget att öka företagandet bland kvinnor, oavsett bransch. Regeringen välkomnar en mångfald inom hälso- och sjukvården och anser att det finns starka skäl att förbättra och utveckla möjligheterna för vårdgivare att delta i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Vidare erinrade statsrådet om att regeringen i propositionen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus (prop. 2004/05:145) meddelat sin avsikt att utreda villkoren för organisationer utan vinstutdelningssyfte och att regeringen skulle komma att tillsätta en utredning som skall se över förutsättningarna för idéburna vårdgivare i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Näringsministern redogjorde även för de särskilda satsningar som regeringen gjort för att främja kvinnors företagande. Med anledning av här aktuella motioner rörande insatser för att stötta företagande och entreprenörskap för kvinnor samt hos vissa grupper såsom invandrare och funktionshindrade vill utskottet anföra följande. Som utskottet i andra sammanhang gett uttryck för är statsmakternas insatser inom det näringspolitiska området för att bistå olika grupper som är underrepresenterade när det gäller företagande eller som på andra sätt kan tänkas möta särskilda hinder en prioriterad fråga. Utskottet finner det särskilt angeläget att även fortsättningsvis redan i skolan arbeta med entreprenörskap och att utveckla metoder för att stimulera företagsamhet och entreprenörsanda i socialt utsatta områden. Kvinnor står endast för ungefär en tredjedel av nyföretagandet. I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N251 (v) anser utskottet således att det är angeläget att olika åtgärder vidtas för att både synliggöra och öka kvinnors företagande. har statsmakterna gjort särskilda satsningar för att understödja kvinnors företagande och får , som tidigare redovisats, använda för att främja kvinnors och invandrares företagande.