bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — Därmed börriksdagen bifalla motion2002/03:Kr262 (c) yrkande2.29.Samlingslokalernasbetydelse förjämlikheten ikulturlivet(punkt 52)av () och BirgittaSellén (c).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 52borde ha följande lydelse:52. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 29. Därmedbifaller motion2001/02:Kr16 yrkande 4.StällningstagandeRegeringen har iskrivelsen 2001/02:176Kultur och delaktighetgjort enresultatredovisning av ettav de nationellakulturpolitiska målen, dets.k. jämlikhetsmålet omdelaktighet och egetskapande. Enligt detta målskall kulturpolitikenverka för att alla fårmöjlighet och delaktigheti kulturlivet och tillkulturupplevelser samttill eget skapande.Ute i landet är ofta deallmänna samlingslokalernacentrum för kulturlivet.Där repeteraramatörteatergruppen ochskolans rockband, däruppträder gästandedansgrupper och där hållerpensionärsföreningenstudiecirklar.Vi anser att det voreintressant att få veta hurregeringen ser påsamlingslokalernasbetydelse för jämlikheteni kulturlivet, varförregeringen bör lämna enredovisning i frågan tillriksdagen.Med hänvisning till detanförda föreslår vi attriksdagen skalltillkännage för regeringensom sin mening vad vi härframför. Därmed börriksdagen bifalla motion2001/02:Kr16 (kd) yrkande4.Särskilda yttrandenUtskottets beredning avärendet har föranlettföljande särskildayttranden. I rubrikenanges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Principer föranslagsuppräkning(punkt 9)ochRossana Dinamarca (bådav) anför:I motion 2002/03:Kr373 (v)yrkande 4 påpekas att detnuvarande anslagssystemeturholkar ekonomin på ettsätt som medför att denscenkonstnärligaverksamheten hotas. Denfria scenkonsten som i daghelt saknar en årliguppräkning, har under långtid tvingats leva underekonomiska förhållandensom inte är acceptabla. Vianser, i likhet med vadsom anförs i motionen, attscenkonsten som helhetmåste kompenseras för denurholkning och denunderfinansiering som detoffentliga anslagssystemetorsakat. Detta kräver attanslagen räknas uppårligen för såvälinstitutioner som den friascenkonsten så att detmotsvararkostnadsutvecklingen.Regeringen måste se övermöjligheten att medeltillskjuts tillscenkonstområdet i såsnabb takt som detta ärmöjligt.Vi anser också, somanförs i motionen, att denanslagsökning somgenomfördes ibudgetpropositionen 2002var en bra början för attkomma till rätta medunderfinansieringen av isynnerhet den friascenkonsten, men attstaten fortsättningsvismåste ta det övergripandeansvaret för attscenkonstområdetkompenseras för denekonomiska urholkning somskett. Vi har dock avståttfrån att yrka bifall tillmotionsyrkandet eftersomdet inteföreligger något sådantutrymme inom budgetramenför utgiftsområdet . Vi avseratt återkomma i frågan såatt anslagen i enlighetmed riksdagsbeslutet 1996kan fördelas så att deninstitutionella och ävenden fria scenkonsten fåranslagen uppräknade medett löne- ochkostnadsindex.2. Redovisning avfunktionshindradesdelaktighet ikulturen (punkt 10)ochRossana Dinamarca (bådav) anför:De funktionshindradeuppmärksammas i motion2001/02:Kr15 (v) yrkande3. Som anförs i motionenhar man , ienlighet med dekulturpolitiska målen,ställt krav på attkulturen skall varatillgänglig för alla. Dethandlar bl.a. om atthandikappanpassa lokaleroch sätta inhörselslingor. Det handlarockså om syntolkade ochteckentolkadeföreställningar. Iregeringens skrivelse2001/02:176 finns ingenredogörelse för hur långtdetta arbete har kommit.Vi förutsätter attregeringen i en kommanderesultatredovisning tarupp och lyfter fram defunktionshindradessituation med utgångspunkti jämlikhetsmålet förkulturpolitiken. Vi utgårfrån att regeringen i ensådan redogörelse ocksåredovisar hur långt manhar kommit vad gällertillgänglighet förfunktionshindrade tillkulturlokaler ochkulturprogram.3. för barn ochungdomar som nyttämnesområde förnationella uppdrag(punkt 18)ochRossana Dinamarca (bådav) anför:Vi konstaterar att det ärriksdagen som beslutarinom vilka ämnesområdennationella uppdrag skallinrättas. Vi har valt attinte reservera oss tillförmån för vår motion2002/03:Kr373 (v) yrkande19, då vi är avuppfattningen att denutnämning av specifikainnehavare av sju av denio nationella uppdragensom regeringen nu avsergöra bör fullföljas ochatt ämnesområdena inte börändras. Vi vill ändåsärskilt framhålla vad vianfört i vår motionangående behovet av attäven inrätta ettnationellt uppdrag inomämnesområdet dans för barnoch ungdomar.4. Ett nationelltuppdrag till BildensHus i (punkt 19)()anför:Jag har valt att intereservera mig till förmånför motion2002/03:Kr315 (c). Jagvill i stället särskiltframhålla vad vi anfört ivår motion angåendeangelägenheten av attregeringen tilldelarBildens Hus i Sundsvallett nationellt uppdrag närnästa fördelning sker.5. Utredning om deekonomiskaförutsättningarnaför Kulturarvs-IT(punkt 35)ochRosanna Dinamarca (bådav) anför:I motion 2002/03:Kr271 (v)framhålls att de regionalamuseerna över lag harpressade ekonomiska ramar.Om inte medel anvisas föratt ge museerna fullkostnadstäckning förKulturarvs-IT kommerdärför inte verksamhetenatt kunna permanentas,framhålls det. Därmedskulle ett stort antalpersoner,arbetshandikappade såvälsom arbetsledare, bli utanarbete ochdigitaliseringsarbetet vidlandets länsmuseeravstanna, eftersom musernasaknar ekonomiskaförutsättningar för attfinansiera kostnader somligger utanför denbidragsgrundandelönekostnaden.Vi anser i likhet medmotionärerna bakom den häraktuella motionen attKultuarvs-IT:s fortsattaexistens nu ter sigosäker. Vi har emellertidavstått från att yrkabifall till motion2002/03:Kr271 (v),eftersom vi utgår från attregeringen på egetinitiativ kommer attutreda de ekonomiskaförutsättningarna förKulturarvs-IT och därefteråterkomma till riksdagen.6. Utredning omde ekonomiskaförutsättningarnaför Kulturarvs-IT(punkt 35)()anför:Av motion 2002/03:Kr336(c) yrkande 19 framgår attvi i Centerpartietvälkomnar att Kulturarvs-IT nu skall permanentasefter att ha varitförsöksverksamhet sedan år1999. Cirka 200 personermed omfattandefunktionsnedsättning harunder försökstiden fåttsysselsättning bl.a. meddigitalisering avfotografier, kartor ochandra dokument. I den nuaktuella motionen föreslåsatt regeringen skall seöver den framtidaresurstilldelningen tillKulturarvs-IT, så attmuseerna får full täckningför de arbetshandikappaderegistreringsassistenternaslönekostnader.Jag har avstått från attyrka bifall tillmotionsyrkandet, eftersomjag utgår från attregeringen i samband medkommande budgetarbetebeaktar det resursbehovsom finns hos de regionalamuseerna.7. Filminstitutetshuvudmannaskap förfilmvårdscentralen iGrängesberg (punkt39)()anför:Frågan om huvudmannaskapetför filmvårdscentralen iGrängesberg diskuteradesingående avkulturutskottet underföregående (bet.2001/02:KrU1 s. 99). Utskottetansåg att de resonemangsom fördes ibudgetpropositionen för år2002 i denna fråga varalltför knapphändiga ochdärför behövde fördjupasoch förtydligas. Utskottetansåg att regeringen bordeytterligare pröva olikaalternativ, varavFilminstitutet borde varaett, till framtidahuvudman förfilmvårdscentralen.Regeringen borde däreftersenast ibudgetpropositionen för år2003 återkomma tillriksdagen beträffandefilmvårdscentralensframtidaorganisationsmodell.När regeringen nuåterkommer i frågan sägerden att den beslutat attFilminstitutet ävenfortsättningsvis skallvara huvudman. Detklargörs dock inte om denkommitté som arbetat medorganisations- ocharbetsformer förfilmvårdscentralen stårbakom förslaget eller omdet är regeringens egetställningstagande.Vi kristdemokrater har imotion 2002/03:Kr370 (kd)framfört att vi anser attregeringen bör återkommamed en redogörelse försitt ställningstagande ifrågan om huvudmannaskapetför filmvårdscentralen iGrängesberg. I sammamotion har vi framhållitatt det material som skallförvaras hos centralen ärmycket omfattande och avstort kulturhistorisktvärde. Jag vill därförunderstryka betydelsen avatt tillräcklig kompetensknyts tillfilmvårdscentralen samtatt materialet görstillgängligt för forskareoch intresserad allmänhet.Slutligen vill jagframhålla vikten av attfilmvårdscentralen i sinverksamhet tillämparstörsta möjliga öppenhetgentemot allmänheten.8.Medelsanvisningenför , m.m.(punkt 55)och (båda m) anför:InledningKulturutskottet har underberedningen av dettabetänkande arbetat underförutsättningen att enriksdagsmajoritetbestående avsocialdemokrater,vänsterpartister ochmiljöpartister den 4december 2002 kommer attfastställa ekonomiskaramar för de olikautgiftsområdena i denstatliga budgeten och enberäkning av statensinkomster avseende år 2003samt besluta ompreliminära utgiftstak förår 2004.Moderata samlingspartiethar i parti- ochkommittémotioner förordaten annan inriktning av denekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Ettövergripande mål för denekonomiska politiken börvara att möjliggöra ökadtillväxt. Då måsteutgiftskvoten sänkas. Fördetta krävs bl.a. enmoderniseradarbetsmarknad,avregleringar, sänktaskatter och lägreoffentliga utgifter.Antalet sjukskrivna ochförtidspensionerade måsteminskas genom att sjukvårdoch rehabiliteringförbättras.Våra förslag syftarockså till att skapaförutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande Sverige.Vi vill satsa på enutbildning som ger allastörre möjligheter tillett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor ochett starkare civiltsamhälle kan både företagoch människor växa. Ännufler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden.Den sociala trygghetenökar också i andrabemärkelser genom atthushållen får en störreekonomisk självständighet.Friheten att välja bidrarbåde till mångfald, enbättre kvalitet och enstörre trygghet.De enskilda människornafår ett större inflytandeöver sina liv.Vi har föreslagit enlångtgående växling frånsubventioner och bidragtill omfattandeskattesänkningar för alla,främst låg- ochmedelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi demänniskor som är i störstbehov av gemensammainsatser och som har småeller inga möjligheter attpåverka sin egensituation. Vi slår ocksåfast att det allmännaskall tillföras resurserför att på etttillfredsställande sättkunna genomföra deuppgifter som måste varagemensamma. Avsevärdaresurser tillförs tillexempel för att bryta denökade sjukfrånvaron och deökandeförtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ -med våra förslag tillutgiftstak,anslagsfördelning ochskatteförändringar - börses som en helhet där intenågon eller några delarkan brytas ut ochbehandlas isolerat från deandra. Eftersom riksdagensmajoritet den 4 decemberförutsätts besluta omramar för de olikautgiftsområdena i enlighetmed finansutskottetsförslag och därmed kommeratt välja en annaninriktning av poltiken,deltar vi inte i det nuaktuella beslutet omanslagsfördelning inomutgiftsområde 17.För budgetåret 2003förordar vi i vårpartimotion och i vårakommittémotioner,2002/03:Kr338 (m) och2002/03:Kr236 (m), enannan politik.Allmän kulturverksamhet(28:1-28:4)I vår budgetmotion,2002/03:Kr338 (m),vidhåller vi vår mångårigakritik mot Kulturrådetsdominerande roll ochföreslår en minskning avkulturbyråkratin. Motdenna bakgrund har viföreslagit att anslagettill börminska med 20 miljonerkronor.Vi delar helt den åsiktsom förs fram i motion2002/03:Kr273 (m) att detär av största vikt attmanifestera barnbokensmästarinna att ett pris tillhennes minne inrättas. Vianser i likhet medmotionärerna attadministrationen runtpriset bör kunna minskas.En del av dessa medelborde i stället, somanförs i motionen,tillföras de medel somavsätts för priset underanslaget 28:9Litteraturstöd.Vi har under att antalår framfört vår åsikt attflera av de verksamhetersom ryms inom anslaget28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet,utveckling samtinternationelltkulturutbyte och samarbeteinte bör vara statligauppgifter. Det som inteefterfrågas eller fårlokalt stöd skall intealltid kunna räkna med attöverleva genom statligabidrag. Vi vill också heltavveckla bidraget tillTeateralliansen. Vi villpåminna om att vi av dessaorsaker i vår budgetmotioni år föreslagit enminskning av anslaget med79 till 75935 000 kronor.Teater, dans och musik(28:5-28:7)Vi vill påminna om att vii vår budgetmotionframfört att det inte ärrimligt att behållaRiksteaterns verksamhet påoförändrad nivå, när detnu finns ett regionaltteaterutbud. Förenings-och arrangörsdelen avRiksteatern känner sig påmånga orter bunden avutbudet från denproducerande delen avRiksteatern. Moderatasamlingspartiet har i sinbudgetmotion föreslagitattvuxenteaterverksamhetenvid börupphöra och att teaterngenom sina s.k.specialensembler, som Tystteater ochCullbergbaletten, skallkunna erbjuda lokalaarrangörer det som interegionteatrarna harkapacitet till. Vidare harvi i budgetmotionenframfört attRikskonserters produktionoch fonogramutgivning böromprövas. I motionenföreslås att bidragen tilldessa båda institutionerskall minskas medsammantaget 200 miljonerkronor.Även om vi inte deltar ibeslutet ommedelsanvisning vill viunderstryka att vi anserdet värdefullt attutskottet beslutat attökningen av anslaget 28:6Bidrag till regionalmusikverksamhet samtregionala och lokalateater-, dans- ochmusikinstitutioner med 5,1miljoner kronor skall avseinte endast regionala ochlokala teater- och dans-institutioner utan ävenregionala och lokalamusikinstitutioner samtlänsmusikverksamheten.Av motion 2002/03:Kr213(m) framgår attGöteborgsoperans framtidter sig osäker. Vipåminner om attmotionärerna bakommotionen anser att detkrävs en nivåhöjning avstatsbidraget till operani storleksordningen 20miljoner kronor för attoperan inte skall tvingasatt radikalt ompröva sinverksamhet. En sådanhöjning av anslagetförefaller rimlig, menarmotionärerna.Vi har i vårbudgetmotion föreslagitatt de friateatergrupperna skall fåett tillskott, utöverregeringens förslag, med20 per årför de två kommandebudgetåren 2003 och 2004.Vi anser att de friateatergrupperna leverunder knappa förhållandenoch vill framhålla attderas arbete och insatsför att spridateaterkultur är oerhörtviktig. Genom en ökning avanslaget 28:7 Bidrag tillvissa teater-, dans- ochmusikändamål, i enlighetmed vårt förslag, skulleförutsättningarna för defria teatergruppernasarbete avsevärtförbättras.Bibliotek, litteraturoch kulturtidskrifter(28:8-28:13)I vår budgetmotion har viföreslagit en minskning avanslaget 28:8 Bidrag tillbiblioteksverksamhet med11 iförhållande tillregeringens förslag. Dendatatekniska utvecklingenbör innebära en förenklingoch rationalisering avfjärrlåneverksamheten,vilket bör kunna medföralägre kostnader för denregionala verksamheten.I samma motion har viockså föreslagit enminskning av anslaget 28:9Litteraturstöd med 30miljoner kronor, varvidstödet till En bok föralla skall upphöra ochutgivningsstödet skallminska.Vi understryker i sammamotion vikten av attstaten stöder utvecklingenav den tekniskt överlägsnadigitala teknik som finnsatt tillgå då det gällertalboksbandspelare. Imotionen föreslår vi atten del av anslaget 28:11Talboks- ochpunktskriftsbiblioteketskall användas för attgöra denna teknik, sombenämns , mertillgänglig.I motionen framhåller viatt en central del i enlyckad integration är attnya medborgare gesmöjlighet att läsa ochdärmed få kunskap omförhållandena i ,nyheter och aktuellafrågor. Mot den bakgrundenföreslår vi en ökning med2 avanslaget 28:12 för lättlästnyhetsinformation ochlitteratur.Bild och form samtkonsthantverk(28:14-28:18)Vi anser i vårbudgetmotion att anslagettill (28:14) borde dras ned med2 . Vianser att verksamhetenutanför det statligaområdet bör minskas ochdärmed rådets kostnaderför den. Vidare menar viatt konstrådet bör få iuppdrag att genomförasådana åtgärder attavgiftsintäkterna ökar meden miljon kronor.I samma motion har viföreslagit att anslaget28:15 Konstnärliggestaltning av dengemensamma miljön börminskas med 15 miljonerkronor. Staten börnämligen renodla sittansvar för olikakulturverksamheter ochinte ta ansvar förkonstnärlig utsmyckning avandra gemensamma miljöerän de statliga.Ersättningar och bidragtill konstnärer(28:19-28:20)I motion 2002/03:Kr264 (m)har vi presenterat en långrad förslag för att göraden ekonomiska situationenenklare, stabilare och merförutsägbar förkonstnärer. Konstnärernamåste ges villkor som gördet möjligt för dem attleva på sitt arbete. Fördet krävs en politik somundanröjer skatter,byråkrati och regler som missgynnar vårakonstnärer. Motionensolika yrkanden behandlasinom flera av riksdagensutskott. De förslag tillnödvändiga förändringarsom vi har presenterat ivår budgetmotion innebäratt anslaget 28:20Ersättningar och bidragtill konstnärer skullekunna minskas med 50miljoner kronor iförhållande tillregeringens förslag.Museer ochutställningar(28:28-28:35)Vi har i vår budgetmotionföreslagit att anslaget28:30 Centrala museer:Stiftelser skall minskasmed 11 miljoner kronor.Minskningen avser bidragettill museum.Syftet med en sådanminskning är attstatsbidraget till museetskall upphöra. Som framgårav motionen har Arbetetsmuseum skapats påinitiativ av olikaintressegrupper som intesett till att verksamhetenhar de medel som behövsför att fortleva av egenkraft. Av politiska skälhar sedan det ekonomiskaansvaret för verksamhetenövertagits av staten,vilket vi av principiellaskäl har vänt oss mot imotionen.I vår budgetmotion harvi föreslagit att anslaget28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokalerskall upphöra och att ingamedel därmed skall betalasut under anslaget. Vianser nämligen att detinte är logiskt att krävaatt huvudmannen skall ståför lokalkostnadernasamtidigt som det finnsett statligt anslag tillinvesteringar i lokaler.Kostnaderna förhandikappanpassning börenligt motionen i ställetbestridas från anslag inomutgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och socialomsorg.Vidare har vi i sammamotion föreslagit enminskning av anslaget28:33 Riksutställningarmed 26 miljoner kronor.Riksutställningars egnaproduktioner borde enligtmotionen minska ochmyndigheten borde i störreutsträckning fungera somen serviceorganisationtill andrautställningsarrangörer.Övrigt inomkulturpolitikenVi vill påminna om attModerata samlingspartietunder en följd av årföreslagit att statligamedel skall anvisas särskild kulturfond föratt stödja nyskapandeverksamhet som inte fårstöd med offentliga medelpå annat sätt. Avsikten äratt medel från fondenskall anvisas motsvarandede resurser sommobiliserats genom t.ex.bidrag ochsponsorsinsatser. För år2003 har vi föreslagit attett anslag på 100 miljonerkronor skall anvisas förändamålet.Ungdomspolitik(29:1-29:2)Moderata samlingspartietanser att bidraget tillden nationella ochinternationellaungdomsverksamheten (29:2)bör minskas. I första handbör den internationellaverksamheten klara sig medsnävare ekonomiska ramar.Även grundbidragen tillrikstäckande barn- ochungdomsorganisationer börkunna minskas, då deflestaungdomsorganisationervisar ett minskatmedlemsantal och då detfinns klara tecken på attungdomsaktiviteter sominte erhåller bidrag drartill sig nya grupper. Imotionen föreslås enminskning av anslaget med74 till . Med mindreanslag att hantera bordeäven anslaget tillUngdomsstyrelsen (29:1)kunna minskas. I motionenhar föreslagits ett med 16miljoner kronor minskatanslag om 2 171 000kronor.Folkrörelsepolitik(30:1-30:4)Vad gäller idrottensfinansiering vill vipåminna om att vi i vårmotion 2002/03:Kr297 (m),som kommer att behandlassenare undermandatperioden, föreslåratt idrottsrörelsen skallfå en betydligt störreandel av spelmarknaden föratt därmed kunna öka sinsjälvfinansieringsgrad.Vi har i vårbudgetmotion föreslagitatt anslaget 30:2 Bidragtill allmännasamlingslokaler skallavskaffas. Det är enligtvår mening en regional ochkommunal uppgift att iförekommande fall biståmed bidrag för allmännasamlingslokaler.Vi anser att stödet tillkvinnoorganisationernainte bör hamna under dettautgiftsområde. I ställetmenar vi att den störstadelen av anslaget börflyttas till utgiftsområde14 Arbetsliv. IModeraternas budgetmotionföreslås därför attanslaget 30:3 Bidrag tillkvinnoorganisationernasverksamhet skall minskamed iförhållande tillregeringens förslag.Folkbildning(25:1-25:3)Vi vill påminna om att vii vår budgetmotion harföreslagit att den del avanslaget som avserbidraget tillfolkhögskolor skallöverföras tillutgiftsområde 16Utbildning ochuniversitetsforskning.Vidare har vi föreslagiten besparing med 350miljoner kronor på den delav folkbildningsanslagetsom blir kvar inomutgiftsområde 17, eftersomvi anser att andelenuppdragsutbildning ochannan icke-bidragsberoendeutbildning hosstudieförbunden bordekunna ökas. Vi menar ävenatt medel ur den av ossföreslagna kulturfondenskulle kunna utnyttjas avfolkbildningen.9. Medelsanvisningenför m.m.(punkt 55)ochCecilia (bådafp) anför:InledningFolkpartiet liberalernasbudgetförslag för år 2003innebär i sina huvuddragsänkta skatter på arbeteoch företagande som syftartill att uppnå enlångsiktig och uthålligtillväxt. Det syftar ocksåtill en mera rättvisskattepolitik för bl.a.barnfamiljer. Vårautgiftsökningar avserfrämst bistånd,utbildning, vård ochomsorg, förbättringar förhandikappade, åtgärder motohälsan samt satsningar påmiljö och rättssäkerhet.Vårt förslag tillutgiftsram förutgiftsområde 17 haremellertid avslagits ibudgetprocessens förstasteg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhetär det inte meningsfulltatt delta i fördelningenpå anslag inomutgiftsområde 17. I detföljande redovisas isammanfattning innehålleti vårt budgetförslag förutgiftsområde 17.Vår liberala kulturpolitikutgår från tre mål -frihet, mångfald ochkvalitet. (Se reservation1 till detta betänkande. )Frihet betyder bl.a. enkonkret frihet att vändasig till flera och olikafinansieringskällor.Mångfaldenfinansieringsmodeller kange rum för en mångfald avolikartade produktioneroch olikartadedistributionsmodeller.Kvalitet föds just ikraftfält på vilkamångfaldens skeenden frittsamspelar.Att skapa utrymme förkvalitetskultur i helalandet är en viktigkulturpolitisk uppgift.Det offentliga stödet tillkulturen måste komma frånbåde stat, regioner,landsting och kommuner.Risken är annars ettalltför starkt beroende avfå finansiärer, vilketriskerar att leda tilllikformighet. Allaoffentliga aktörer haransvar för att tillskapagoda möjligheter för ettrikt kulturliv med bådebredd och djup.Kulturpolitiken bör iprincip vara generell.Selektiva urvalsprincipermåste tillämpasrestriktivt. Detoffentliga ekonomiskakulturstödet, framför alltdet nationella, bör främstriktas mot detprofessionellakulturlivet. Dettakulturstöd måste ocksåpräglas av långsiktighet.Frihetens ochmångfaldens krav när detgäller finansiering avkultur berör två viktigaelement i kulturensarbetsprocess:finansiering avverksamhet, dvs.investeringar och täckningav löpande kostnader, ochfinansiering som ger friakultur- ochkonstproducenter rimligaförutsättningar att levapå sitt yrke.Det behövs en ny syn pålönsamhet inom kultur ochkommunikation för attlandet inte skall stängasig ute från morgondagensvärldsomfattandearbetsmarknad inom det somibland kallas"upplevelseindustri".Andra länder satsar påbåde traditionell och nykultur, på museer,festivaler och andraarrangemang som blir enmotor i turistnäringensutveckling.I Folkpartietliberalernasbudgetmotioner2002/03:Kr272 (fp) och2002/03:Fi230 (fp) har föreslagitsen satsning på kulturenmed ut-över regeringens förslagmed syfte att förbättrakulturskaparnasförhållanden ochinstitutionernas ekonomi.Finansutskottet har den21 november 2002tillstyrkt regeringensförslag om ram förutgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund ochfritid (bet.2002/03:FiU1). Riksdagenförväntas den 4 december2002 besluta i enlighetmed finansutskottetsförslag.