bet · GT01AU3 · 2006-02-16 00:00:00 — (-) förespråkar i motion A275 en successiv övergång till 30-timmarsvecka på hela arbetsmarknaden, vilket skulle innebära ett viktigt steg på vägen mot ett jämställt samhälle och skapa förutsättningar för ett värdigt arbetsliv som minimerar utbrändhet och frånvaro. Den lagstiftade normalarbetstiden är sedan . I Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid (SOU 2005:106) anförs att så gott som alla kollektivavtal på arbetsmarknaden innehåller regler om att den ordinarie arbetstiden är per helgfri vecka. Eftersom arbetsfria helgdagar infaller under arbetsveckor blir den genomsnittliga faktiska veckoarbetstiden över året endast och . De olika ledighetsmöjligheter som finns, t.ex. föräldra- och studieledighet och semester, påverkar tillsammans med främst sjukfrånvaro hur de faktiska årsarbetstidstalen ser ut. Medelarbetstiden av den faktiskt arbetade tiden för sysselsatta under kvartal 2005 var enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () . Flera arbetstagarorganisationer har i avtalsförhandlingarna prioriterat krav på förkortad arbetstid i stället för löneökningar. I några motioner förespråkas en sänkt normalarbetstid. Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid har som nämnts tidigare överlämnat sitt slutbetänkande. Utredningen skulle enligt sina direktiv (dir. 2004:156) bl.a. använda Knas slutbetänkande som underlag i sitt arbete. har fått regeringens uppdrag att genomföra ett försök med förkortad arbetstid. Avsikten med försöket är att klarlägga sambandet mellan arbetstidens längd och arbetstagarens hälsa. Projektet ska utföras med början . I projektet följs en studiegrupp och en kontrollgrupp när det gäller förändringar i arbetsvillkor och övriga livsvillkor och förändringar i hälsa. Försöket begränsas till den offentliga sektorn eftersom om statsstöd av konkurrensskäl inte medger stöd för försök i privat verksamhet. Utskottet vill inte föregripa det beredningsarbete som pågår och avstyrker motionerna So699 yrkande 1 (mp), A275 (-) och A307 yrkande 1 (v). Mertid, nattarbetsförbud, dygnsvila m.m. varnar i motion A307 yrkande 4 för att mertidsbegreppet i arbetstidslagen som sådant stimulerar inrättandet av deltidsanställningar. Bara ett entydigt begrepp bör finnas för vad övertid är, dvs. sådan arbetstid som överstiger ordinarie arbetstid i anställningsavtalet. Partiet menar i samma motion yrkande 5 att arbetstidslagens förbud mot nattarbete (arbete mellan och 05.00) bör skärpas. En utgångspunkt är att förbudet bör omfatta tid mellan och 06.00. Nattarbete och skiftarbete sliter hårdare på människor än arbete som är förlagt till annan tid. föreslår i motion So699 yrkande 5 att rätten för arbetstagare med barn att gå ned i arbetstid ska utvidgas till att gälla tills barnet fyllt . Även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ned för att bättre finnas till hands för sina barn. () understryker i motion A359 att det är förbjudet att arbeta ett arbetspass och därefter jourpass utan att ha en sammanhängande dygnsvila . Trots det förekommer det i många yrken, speciellt inom offentlig sektor, arbetstider där den anställde påbörjar en jourtjänstgöring i direkt anslutning till avslutat ordinarie arbetspass. Det innebär en särskild påfrestning för många gravida kvinnor som kan resultera i spontan abort på grund av fysisk och psykisk utmattning. Det är därför av påtagligt intresse att svensk lagstiftning följs. En arbetsgivare som har behov av ökad arbetstid får ta ut mertid av en deltidsanställd arbetstagare med högst under ett kalenderår, s.k. allmän mertid. När en arbetsgivare har behov av ytterligare arbetstid är det en fråga som i första hand löses genom förhandling mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen. Som skäl för att rätten att ta ut mertid begränsades anfördes i förarbetena till bestämmelsen att avsaknaden av en sådan regel skulle kunna medföra att deltidsanställda utnyttjas som reservarbetskraft genom att de ofta får en betydligt längre arbetstid än vad som från början avtalats. En begränsning av mertidsuttaget skulle därför kunna motverka att den avtalade arbetstiden för en deltidsanställd sätts lägre än vad tjänstgöringsförhållandena motiverar. Utskottet ställer sig inte bakom förslaget i motion A307 yrkande 4 (v) att mertidsbegreppet slopas. Inte heller anser utskottet att rätten att gå ned i arbetstid för arbetstagare med barn bör utsträckas till att omfatta barn på sätt som föreslås i motion So699 yrkande 5 (mp). vill i motion A307 yrkande 5 som nämnts att arbetstidslagens förbud mot nattarbete ska skärpas. Utskottet delar i och för sig uppfattningen att nattarbete och skiftarbete innebär en hårdare påfrestning än arbete som är förlagt till . Utskottet menar dock att någon lagändring inte är påkallad utan anser att denna fråga lämpligen löses i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Med anledning av motion A359 (s) där frågan om gravida kvinnors arbetstid tas upp vill utskottet erinra om att ska se till att arbetstidslagen följs. Verket har för detta ändamål rätt att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. får meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att lagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ska följas. Den arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett föreläggande eller förbud kan dömas till böter eller fängelse i högst . Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna So699 yrkande 5 (mp), A307 yrkandena 4 och 5 (v) och A359 (s). erinrar i motion A307 yrkandena 2 och 3 om att alla arbetstidsregler är till för att skydda löntagarnas hälsa. Det finns skäl att skärpa kraven på att beakta dessa aspekter. En dispensansökan för övertid utöver allmän övertid bör därför innehålla ett yttrande från företagshälsovården. Övertidstaket bör sänkas innan dispens krävs, vilket innebär att EU-gränsen om maximalt . Efter den tillåtna övertiden kan dispens medges under ett kalenderår. och () tar i motion A332 upp frågan om att stressen i arbetslivet har ökat för dem som arbetar. Det finns anledning att tro att övertidsuttaget påverkar både antalet nyanställningar och hälsan i arbetslivet. Övertidsbestämmelserna i arbetstidslagen bör ses över från hälso- och sysselsättningssynpunkt. () oroas i motion A235 över utvecklingen när det gäller övertid. Uttaget har enligt motionen ökat och motsvarar nu nästan 20000 jobb. Det kan vara så att arbetsgivarna i ökad utsträckning använder sig av övertidsmöjligheten som en mer permanent lösning på sina bemanningsproblem. En skärpning av lagen för att bryta utvecklingen bör därför övervägas. I några motioner tas olika frågor om övertid upp. I Knas omfattande utredningsuppdrag ingick även att se över effekterna av övertidsarbete för såväl de enskilda arbetstagarna som för företagen och samhällsekonomin. SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att det totala uttaget av mertid och övertid är omfattande och att uttaget har ökat . Utskottet kan dela den oro som förs fram i motionerna över utvecklingen av övertidsuttaget och förutsätter att regeringen följer denna fråga. Utskottet avstyrker motionerna A235 (s), A307 yrkandena 2 och 3 (v) och A332 (s). Utskottets förslag i korthet Här behandlas några motioner om tjänstledighet för att pröva annat arbete, för vård av anhörig och för deltagande i frivillig försvarsverksamhet. Utskottet behandlar också ett yrkande om ändring i semesterlagen och ett annat om vem som ska betala ut semesterersättning till föräldralediga. Utskottet avstyrker samtliga yrkanden. Jämför reservationerna 23 (v), 24 (c), 25 (kd) och 26 (kd). Tjänstledighet för att prova annat arbete anför i motion Sf335 yrkande 12 att de höga sjukskrivningstalen delvis är ett resultat av en för låg rörlighet på arbetsmarknaden. En strategi för att minska sjukfrånvaron är att uppmuntra människor att ställa sig frågan om de befinner sig på rätt plats i arbetslivet. Med en möjlighet att vara tjänstledig för att pröva ett nytt jobb sänks tröskeln till att lämna den trygghet som en fast anställning innebär. framhåller i motion A368 yrkandena 9 och 12 att en rad undersökningar bekräftar att rörligheten på arbetsmarknaden är otillräcklig. Ohälsa kan uppstå till följd av inlåsningseffekter då människor trots att de vantrivs och saknar utvecklingsmöjligheter inte har möjlighet att byta jobb eller arbetsplats. Partiet föreslår därför en arbetsrättslig regeländring som ger anställda och även sjukskrivna med en anställning rätt till ledighet för att pröva annat jobb. Tjänstledighet för vård av anhörig menar i motion So705 yrkande 7 att fördelningen av ansvaret för vården mellan det offentliga och familjen är en av de stora framtidsfrågorna. Anhörigrollen måste uppvärderas. anser att alla ska har rätt till tjänstledighet på hel- eller deltid för vård av anhörig. Det skulle underlätta för många anhöriga och fungera som ett erkännande av deras insatser. Tjänstledigheten bör endast kunna ges , exempelvis i taget. Tjänstledighet för deltagande i frivillig försvarsverksamhet och () vill i motion A223 att möjligheten att få ledigt vid frivillig försvarsverksamhet som t.ex. grund-, repetitions- och kompletteringsutbildningar ska vara densamma för värnpliktiga och för frivillig personal. Frågan har enligt motionärerna behandlats och måste med tanke på den ökade betydelsen av frivilliga försvarsorganisationer få en lösning. () påtalar i motion A404 att dagens regler i semesterlagen tvingar alla löntagare ta ut sex veckors semester de kommande fem åren sparande av semesterdagar innan man på nytt kan börja spara semesterdagar. Lagen bör ändras så att de som vill får spara fem veckors semester och därefter ta ut fyra veckors intjänad semester och de sparade semesterdagar som är som de på nytt sparar betalda semesterdagar som överskrider de som intjänats under det senaste intjänandeåret. På så vis kommer taket på fem veckors semester och fem veckors sparad semester att kvarstå, vilket borde vara meningen med semesterlagen. anser i motion A370 yrkande 12 att den extra kostnad en arbetsgivare har för en anställd som är föräldraledig i form av semesterersättning både till den föräldralediga och till vikarien motverkar anställning av människor i åldrar där föräldraskap är troligt. Ersättning för semesterersättning till föräldralediga bör därför betalas av via arbetsgivaravgiften och inte belasta en enskild arbetsgivare. Möjligheterna för en anställd att vara ledig från arbetet för olika ändamål är relativt omfattande. Frågor om ytterligare rätt till ledighet bör övervägas eller inte måste enligt utskottets uppfattning ta sin utgångspunkt i en avvägning av vilka ändamål som en sådan ledighet skulle gagna och den olägenhet som kan uppkomma av en sådan ledighet för bl.a. arbetsgivaren. Som utskottet uttalat tidigare kan det tänkas att vissa nya ledighetsgrunder kanske passar bättre att kollektivavtalsreglera så att de berörda parterna kan påverka omfattning och utformning. Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid redovisar i sitt slutbetänkande (SOU 2005:106) de bestämmelser som innebär en rätt för arbetstagarna att vara frånvarande från arbetet under en hel eller del av . Utredningen lämnar, som nämnts ovan, i betänkandet ett förslag om hur en lag om partiell tjänstledighet för arbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skulle kunna utformas. Utredningen menar dock att frågor om inflytande över arbetstiden och ytterligare rätt till ledighet bör hanteras av arbetsmarknadens parter, och utredningen avstyrker därför sitt eget lagförslag. Motionsyrkanden om olika slags ledighet behandlades senast av utskottet i betänkande 2004/05:AU8. I motionerna Sf335 yrkande 12 (c) och A368 yrkandena 9 och 12 (v) framhålls nu att en rätt att vara tjänstledig för att pröva annat arbete bör införas. En sådan rättighet saknas . För statligt anställda finns dock vissa särbestämmelser om rätt till ledighet. En sådan rätt kan också finnas i kollektivavtal. Därutöver finns en i lag reglerad rätt att vara ledig från arbetet för att bedriva näringsverksamhet. I likhet med motionärerna menar utskottet att en större rörlighet på arbetsmarknaden bör främjas. Utskottet är dock inte berett att nu ställa sig bakom en laglig rätt till ledighet för detta ändamål. Utskottet har tidigare prövat motionsyrkanden om rätt till ledighet för att ta hand om anhöriga. Som utskottet erinrat om finns det i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård bestämmelser om rätt till ledighet och ersättning för vård av svårt sjuk närstående, s.k. närståendevård. Med hänsyn härtill och till det beredningsarbete som pågår är utskottet inte heller nu berett att stödja en utvidgad rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid. När det gäller frågan om rätt till ledighet för frivilligt försvarsarbete som tas upp i motion A223 (fp) har utskottet behandlat också sådana yrkanden , senast i betänkande 2004/05:AU8. Utskottet har uttalat att frivilliginsatser inom totalförsvaret är mycket värdefulla men menat att arbetsgivaren normalt har en välvillig inställning till framställningar om ledighet för frivillig försvarsverksamhet och att frågan om ledighet från ordinarie arbetsplats ofta kan lösas genom avtal eller överenskommelser mellan den anställde och arbetsgivaren. Utskottet är fortfarande av samma uppfattning. Inte heller när det gäller förslaget om ändringar i semesterlagen som förs fram i motion A404 (s) vill utskottet frångå sina tidigare bedömningar. Om en arbetstagare kan ta ut en sparad vecka och spara en ny vecka på sätt som föreslås skulle arbetstagaren kunna skaffa sig förmånen av att ständigt kunna kräva drygt fem veckors semester i följd i stället för de som lagen nu föreskriver. Motsvarande förslag som i motion A370 yrkande 12 (kd) om att ska utbetala semesterersättning till föräldralediga har behandlats av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2004/05:SfU1 och då avstyrkts. Utskottet har ingen annan uppfattning och ställer sig därför inte bakom yrkandet. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna Sf335 yrkande 12 (c), So705 yrkande 7 (kd), A223 (fp), A368 yrkandena 9 och 12 (v), A370 yrkande 12 (kd) och A404 (s). Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om arbetslivet och den personliga integriteten och registerkontroll, negativ föreningsfrihet och platsanmälningslagen m.m. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Jämför reservationerna 27 (v), 28 (m), 29 (v) och 30 (m). Arbetslivet och den personliga integriteten hävdar i motion A245 yrkande 25 att medicinska kontroller används i det privata näringslivet utan regler och gemensamma normer. En okontrollerad användning kan leda till att inte bara den med drogproblem sorteras ut utan även andra personer med hälsoproblem. Området behöver lagregleras. I avvaktan på lagstiftning måste dock användningen av medicinska kontroller vara reglerad i avtal mellan arbetsmarknadens parter för att de ska vara tillåtna. Utredningen integritet i arbetslivet (SOU 2002:18) behandlade frågor om användning av informationsteknik i arbetslivet, personuppgifter om hälsa och droganvändning, personuppgifter om lagöverträdelser och användning av personlighetstester. Utredningen konstaterade att det inte finns någon samlad reglering till skydd för den personliga integriteten i arbetslivet eller någon lagstiftning i detta hänseende som har utformats med hänsyn till den tekniska och medicinska utvecklingen och att det saknas ett godtagbart, rättsligt bindande skydd för arbetstagares personliga integritet. Utredningen föreslog att en särskild lag skulle införas. Något sådant lagförslag har inte framlagts av regeringen. Frågan om skydd för den personliga integriteten har även aktualiserats i EU inom ramen för den sociala dialogen. ser över skyddet för den personliga integriteten (dir. 2004:51). Kommittén ska bl.a. kartlägga och analysera sådan lagstiftning som rör den personliga integriteten och överväga om skyddet är tillfredsställande. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete . Vidare har utskottet inhämtat att arbetar med att ta fram direktiv till en utredning om integriteten i arbetslivet. Med hänvisning till det arbete som pågår avstyrker motion A245 yrkande 25 (v). Elisebeht () anser i motion A286 att huvudregeln vid anställning av personal som yrkesmässigt arbetar med barn och unga ska vara att personen oavsett huvudman ska omfattas av skyldighet att visa utdrag ur belastningsregistret. Även arrangörer av frivilligverksamhet för barn och unga ska vara skyldiga att genom registerkontroll försäkra sig om att vuxna i verksamhet för barn och unga inte finns i belastningsregistret för brott som inneburit våld, sexuella övergrepp eller annan kränkande behandling. Barns rätt till skydd måste gå före arbetstagarens rätt till personlig integritet. () anför i motion A296 att det är viktigt att göra vad som är möjligt för att garantera att personalen är tillförlitlig i all verksamhet där människor är utsatta och i ett beroendeförhållande. Möjligheterna till obligatorisk registerkontroll av personal i handikappomsorgen bör därför utredas. Det är dock viktigt att registerkontrollen inte uppfattas som en garantifunktion i sig själv. Höga krav och ökad vaksamhet blir en allt viktigare del i anställningsförfarandet i takt med att samhället överlämnar alltmer av den tidigare institutionaliserade vården till självständig personal som allt oftare arbetar ensam i vårdtagarnas egna bostäder. Enligt lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg ska den som erbjuds en anställning inom en sådan verksamhet till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag som är mindre än gammalt ur det register som förs enligt lagen om belastningsregister. En arbetssökande som inte lämnat ett registerutdrag får inte anställas. Frågan om det även i andra verksamheter ska ställas krav på utdrag ur belastningsregister som förutsättning för anställning har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2004/05:AU8. Rätten att få ut personuppgifter ur belastningsregistret är reglerad i lagen (1998:620) om belastningsregister. Registret innehåller uppgifter om brottmålsdomar och beslut som meddelats i och i utlandet i vissa fall och som avser brottspåföljd m.m. Myndigheter har rätt att få uppgifter från register för sin tillsynsverksamhet. I övrigt kan regeringen föreskriva en sådan rätt för vissa ärenden. En enskild har alltid rätt att på begäran skriftligen få ta del av samtliga uppgifter ur registret om sig själv. Om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård har en enskild rätt att få uppgifter ur registret om en annan enskild i den utsträckning som regeringen bestämmer. Den som har fått del av uppgifter har tystnadsplikt. I anslutning till detta kan nämnas att Utredningen om registerkontroll av personal vid HVB (hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga, SOU 2005:65) föreslagit att bl.a. den som erbjuds anställning vid HVB ska lämna utdrag ur belastnings- och misstankeregistret. Den som inte lämnar registerutdrag ska enligt förslaget inte kunna anställas. Förslaget remissbehandlas , och en lagrådsremiss är planerad till . Utskottet har som nämnts ovan inhämtat att det därutöver pågår ett arbete inom med att ta fram direktiv till en utredning om integriteten i arbetslivet. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas och avstyrker motionerna A286 (s) och A296 (mp). () anför i motion K236 yrkandena 2 och 3 att skyddet för den negativa föreningsfriheten inte är tillräckligt långtgående och därför bör stärkas i svensk lagstiftning. Motionären hänvisar till att samtliga byggnadsarbetare måste betala en granskningsavgift till på av sin bruttolön, oavsett om de är medlemmar i facket eller inte. Det är en kränkning av deras mänskliga rättigheter. För att ska efterleva den sociala stadgan krävs att den negativa föreningsfriheten antingen tolkas in i svensk rätt eller att lagstiftningen ändras så att den negativa föreningsfriheten stärks. Regeringen bör lägga fram förslag till lagstiftning som innebär att arbetstagare som inte är medlemmar i en fackförening inte genom kollektivavtal ska kunna tvingas betala avgifter till en facklig organisation som de valt att stå utanför. Som utskottet har uttalat tidigare (bet. 2004/05:AU8) vid behandlingen av liknande yrkanden som K236 yrkande 2 och 3 (m) brukar man inom arbetsrätten med föreningsrätt avse rätten att tillhöra och utnyttja medlemskap i en organisation på arbetsmarknaden utan att av det skälet bli utsatt för påtryckningar eller annan obehörig inblandning av motparten i anställningsförhållandet. Bestämmelser om föreningsrätt finns i 79 §§ MBL. Frågan om föreningsrätten även borde omfatta ett skydd mot organisationstvång, dvs. rätten att stå utanför en förening, blev föremål för debatt. gäller den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter i , däribland artikel 11 om föreningsfrihet. En del kollektivavtal innehåller regler om granskningsavgifter. Avgifterna är ersättning för en facklig organisations granskning av löneunderlaget. Det förekommer att sådana granskningsavgifter även dras från oorganiserade arbetstagares löner. Arbetsdomstolen har prövat en fråga om granskningsavgifter (AD 2001 nr 20). Domstolen fann att de löneavdrag för granskningsarvode som det var fråga om i målet inte kunde jämställas med tvångsanslutning. Avdragen ansågs inte heller utsätta de oorganiserade arbetstagarna för tvång eller påverkan att bli medlemmar i förbundet. Förfarandet med avdrag för granskningsarvode var alltså inte någon kränkning av deras negativa föreningsrätt. Frågan har sedan anhängiggjorts vid för mänskliga rättigheter i av de berörda oorganiserade arbetstagarna och arbetsgivarparten i AD-målet. Regeringen som menar att någon kränkning av den negativa föreningsrätten inte skett har yttrat sig och gjort både formella invändningar och invändningar i sak. Det kan noteras i sammanhanget att i två uppmärksammade mål , Sorensen och mot , har prövat tillämpningen av organisationsklausuler på den danska arbetsmarknaden och då slagit fast att organisationsklausuler strider mot konventionerna om mänskliga rättigheter, artikel 11. Utskottet är inte berett att föregripa prövning i målet som rör de svenska parterna. Motion K236 yrkandena 2 och 3 (m) avstyrks. anför i motion Sf336 yrkandena 13 och 14 att endast en tredjedel av alla lediga platser anmäls till arbetsförmedlingen trots lagen om allmän platsanmälan. De flesta lediga jobb tillsätts via kontakter, vilket får till följd att människor med mindre utbyggda kontaktnät har en begränsad tillgång till de lediga tjänster som finns. För att motverka ytterligare utestängning av arbetskraft med utländsk bakgrund anser partiet att det nu är hög tid att arbetsförmedlingarna börjar ställa krav på arbetsgivare att anmäla lediga tjänster. Enligt motionen bör AMS därför ges i uppdrag att implementera lagen. Regeringen bör även se över hur tillsynen över lagstiftningen bäst genomförs och i detta sammanhang beakta möjligheten att införa sanktioner. anför i motion Sf382 yrkande 15 att och måste ägna mer kraft åt att få långtidssjukskrivna som har arbetsförmåga kvar tillbaka till arbetslivet. Olika incitament och uppmuntran bör därför övervägas för att få försäkringskasseanställda och arbetsförmedlare att arbeta med dessa fall. () anför i motion A300 att butikerna numera har möjlighet att hålla öppet på de tider de önskar. En ny vana att handla har utvecklats och stressen har ökat för såväl konsumenten, den handelsanställde som butiksägaren. Det svenska folket har aldrig varit så stressat som och behovet av återhämtning aldrig varit så stort. Helgerna borde vara då man tar det lugnt och umgås med familj och vänner. Många små butiksägare är tvungna att ha öppet som de stora affärskedjorna för att kunna överleva.