bet · GT01SfU8 · 2006-03-16 00:00:00 — Den som själv bekostat en DNA-analys skall i vissa fall kunna få ersättning för sådan kostnad. bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motionsyrkanden bl.a. om avslag på förslaget om införande av DNA-analys och om att barnets åsikt skall inhämtas och dokumenteras. Jämför reservationerna 19 (m) och 20 (v) samt särskilt yttrande 3 (fp). är en viktig och principiell rätt i såväl svensk som i viss utsträckning internationell rätt. En grundprincip inom den svenska utlänningsrätten är att hålla samman familjen, vilket främst kommer till uttryck i bestämmelserna om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. En förutsättning för att denna princip skall kunna upprätthållas och för att en ansökan om uppehållstillstånd för familjeåterförening skall kunna beviljas är bl.a. att sökandens identitet är fastställd. Ytterligare ett villkor är att det finns underlag som ger stöd åt ett påstående om släktskap mellan sökanden och anknytningspersonen i . Detta kan ske genom företeende av olika handlingar som födelseattester, personbevis och ID-handlingar. Det kan emellertid på grund av förhållandena i sökandens hemland ibland vara omöjligt att skaffa fram sådana dokument, t.ex. på grund av bristfällig folkbokföring. Det kan också finnas anledning att ifrågasätta tillförlitligheten i de dokument som företes. När det gäller barn som vill återförenas med sina föräldrar får det ofta räcka med att sannolika skäl talar för att det uppgivna släktskapet är korrekt. Detta har fått till följd att ett inte oväsentligt antal barn förenats med personer som inte är deras biologiska föräldrar och att en del av dessa barn utnyttjats för att skapa en fiktiv anknytning till för en oäkta förälder eller som handelsvara och att de i vissa fall sedan övergetts. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det införs en bestämmelse i utlänningslagen om möjlighet till DNA-analys i ärenden om familjeåterförening. Genom denna möjlighet, som skall grunda sig på frivillighet, ges sökanden förutsättningar att visa att biologiskt släktskap föreligger i ärenden där den övriga utredningen om släktskapet inte är tillräcklig för att ansökan om uppehållstillstånd skall kunna beviljas. DNA-analysen skall i dessa fall bekostas av staten. I första hand skall DNA-analys erbjudas i ärenden om familjeåterförening mellan minderåriga barn och föräldrar, där biologiskt släktskap görs gällande. Enligt regeringen är det inte fråga om att införa ett krav på att släktskapsförhållanden generellt skall styrkas genom DNA-analys utan ett slags rättshjälp som erbjuds sökanden och anknytningspersonen i sådana fall där det annars vore omöjligt att bevisa de påstådda släktbanden och det därför kan förväntas att ansökan kommer att avslås. Någon skärpning av beviskravet är således inte avsedd. DNA-analys kan emellertid bidra till utredningen även i andra anknytningsärenden där biologiskt släktskap åberopas, t.ex. när en åldrig förälder vill återförenas med ett vuxet barn i . Samma svårighet för sökanden att få fram tillförlitlig dokumentation om släktbanden kan föreligga i dessa fall. Regeringen föreslår därför att DNA-analys skall erbjudas också i övriga ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning, om biologiskt släktskap görs gällande, när den övriga utredningen om släktskapet är otillräcklig. I dessa anknytningsfall finns emellertid förutom släktskapet ytterligare förutsättningar som måste vara uppfyllda. Exempelvis krävs beträffande andra nära anhöriga än minderåriga barn och deras föräldrar även att hushållsgemenskap förelegat och att ett beroendeförhållande mellan släktingarna funnits och alltjämt består. Den frivilliga medverkan skall enligt förslaget dokumenteras genom ett skriftligt samtycke av sökanden och anknytningspersonen, sedan de informerats om syftet med analysen. En särskild fråga är hur samtycket i ett fall där ett barn ges tillfälle till DNA-analys skall hanteras. Enligt svensk rätt kan ett barn normalt inte själv lämna giltigt samtycke till ett ingrepp av det slag som provtagning och DNA-analys innebär. I stället är det barnets vårdnadshavare, normalt föräldrarna, som har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden. I fråga om barn som är utländska medborgare eller statslösa och som kommit till utan föräldrar eller någon annan vuxen som ansvarar för barnet gäller enligt lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn att en god man skall förordnas för barnet om det inte är uppenbart obehövligt. Detsamma gäller om barnets föräldrar eller den som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, efter barnets ankomst till men innan barnet fått uppehållstillstånd här, på grund av dödsfall eller sjukdom eller av annan orsak upphör att kunna utöva vårdnaden eller förmynderskapet. Den gode mannen har till uppgift att i vårdnadshavares och förmyndares ställe ansvara för barnets personliga förhållanden, och sköta dess angelägenheter. När frågan om DNA-analys uppkommer beträffande ett ensamkommande barn är alltså den gode mannen behörig att lämna samtycke för barnets räkning. Efter det att uppehållstillstånd meddelats för ett ensamkommande barn skall den gode mannen i normalfallet ersättas av en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt . Också en särskilt förordnad vårdnadshavare har rätt och skyldighet att besluta i frågor som rör barnets personliga förhållanden, och i förekommande fall skall samtycke till DNA-analys för barnets räkning lämnas av den särskilda vårdnadshavaren. Beträffande ett barn som är bosatt i utlandet gäller som huvudregel att frågan om vem som skall anses som vårdnadshavare skall avgöras enligt lagen i det land där barnet har sitt hemvist (den s.k. domicilprincipen). Om barnet enligt bestämmelser i hemvistlandets lag står under någons vårdnad skall vårdnadshavaren lämna samtycket. Om det visar sig omöjligt att fastställa vem som enligt rättsordningen i barnets hemvistland företräder barnet kan den enda återstående praktiska möjligheten vara att samtycket lämnas av den som handhar den faktiska omvårdnaden om barnet. Såvitt gäller DNA-analys utförd på sökandens initiativ föreslår regeringen att ersättning skall kunna utges endast om sökanden hos inte har getts tillfälle att få en analys utförd och under förutsättning att analysen visar det åberopade släktskapet och att uppehållstillstånd beviljas på grund av den åberopade familjeanknytningen. Enligt förslaget skall efter särskild ansökan besluta i frågor om ersättning, och verkets beslut skall kunna överklagas till migrationsdomstol. Förslagen föranleder ändring i 13 kap. 15 och 16 §§ och 14 kap. 8 a § NUtlL. Enligt regeringens bedömning kan DNA-analys komma att aktualiseras i ca 500 ärenden . Kostnaden för bl.a. provtagning, transport av prover och analys bedöms till sammanlagt och skall finansieras inom ramen för anslag 12:1 . Regeringen har för avsikt att återkomma i den ekonomiska vårpropositionen 2006 för att klargöra att ändamålen för detta anslag även ger utrymme för att använda pengarna för DNA-analys i vissa utlänningsärenden. När det gäller uppskattningen av kostnaderna för ersättning för DNA-analys som initieras och bekostas av sökanden, liksom kostnaderna för handläggning av ersättningsfrågan, torde dessa vara marginella. Regeringen bedömer att det endast kommer att röra sig om ett fåtal fall . Per m.fl. (m) begär i motion Sf23 yrkande 2 ett tillkännagivande om att vägran att medverka till genomförande av DNA-analys när övrig utredning är otillräcklig bör påverka bedömningen av ärendet om uppehållstillstånd. m.fl. (fp) begär i motion Sf22 yrkande 6 ett tillkännagivande om att barnets åsikt om DNA-analys vid familjeåterförening skall inhämtas och dokumenteras. Motionärerna framhåller vikten av att barnet hörs även om det inte kan lämna sitt samtycke. och () begär i motion Sf20 yrkande 4 avslag på förslaget om DNA-analys i 13 kap. 15 och 16 §§ NUtlL. Risken är enligt motionärerna uppenbar att metoden att erbjuda DNA-test blir rutin och att den sökande inte vågar avböja då det kan anföras emot honom eller henne. m.fl. (mp) begär i motion Sf21 yrkande 7 ett förtydligande kring hanteringen av personuppgifter vid DNA-analys. Motionärerna anser att det är oklart hur de personuppgifter som registreras i samband med provtagningen skall hanteras. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att införa en möjlighet till DNA-analys i familjeåterföreningsärenden mellan minderåriga barn och deras föräldrar. Det kommer som påpekas i propositionen bl.a. att förhindra att barn utnyttjas av personer som inte är deras biologiska föräldrar. Det förhållandet att vissa personer inte drar sig för att t.ex. tillskansa sig en fiktiv anknytning till genom att åberopa släktskap med härvarande barn är helt oacceptabelt och utskottet ser därför förslaget som ett utmärkt sätt att komma till rätta med detta och andra missförhållanden. Utskottet ser också positivt på att DNA-analys skall kunna erbjudas även i andra fall av familjeåterförening där biologiskt släktskap åberopas. DNA-analys skall enligt förslaget komma i fråga endast om den övriga utredningen av släktskapet är otillräcklig. Som anges i propositionen handlar det inte om att skärpa beviskravet. Det torde dock vara ofrånkomligt att en vägran att ställa upp på erbjudandet om DNA-analys kommer att leda till att ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning avslås eftersom utredningen i övrigt om släktskapet är otillräcklig. Om det föreligger ett biologiskt släktskap mellan en förälder och ett barn är det emellertid svårt att tro att föräldern skulle avböja erbjudandet om att få släktskapet bekräftat. När det gäller hanteringen av de uppgifter som framkommer i samband med provtagning och analys anges i propositionen att de närmare rutinerna i huvudsak bör motsvara dem som finns för blodundersökning m.m. vid faderskapsutredningar. Vidare anges att regeringen eller den myndighet regeringen utser kan meddela närmare föreskrifter om utförandet av provtagning och DNA-analyser. Utskottet förutsätter att även behovet av att inhämta barnets åsikter därvid övervägs. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag i övrigt när det gäller DNA-analys i familjeåterföreningsärenden. Utskottet tillstyrker därför förslaget och avstyrker därmed motionerna Sf20 yrkande 4 och Sf21 yrkande 7. Motionerna Sf23 yrkande 2 och Sf22 yrkande 6 får anses tillgodosedda med vad utskottet anfört, varför även de avstyrks. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens lagförslag med den ändringen att lagen skall träda i kraft utom såvitt avser bestämmelserna om DNA-analys, som träder i kraft . Vidare bör 5 kap. 17 § utlänningslagen (2005:716) anpassas till förslag som lagts fram i proposition 2005/06:77. Lagändringarna föreslås träda i kraft förutom bestämmelserna om DNA-analys som skall träda i kraft . En övergångsregel föreslås beträffande möjligheten att enligt 7 kap. 3 § NUtlL återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats före . Med hänsyn till att förslagen om ändring i utlänningslagen (2005:716) i regeringens proposition 2005/06:77 Genomförande av EG-direktiven om unionsmedborgares rörlighet inom EU och varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning avses träda i kraft anser utskottet att praktiska skäl talar för att ikraftträdandet vad gäller förslagen i den förevarande propositionen bör bestämmas till , dvs. Dock bör förslagen i 13 kap. 15 och 16 §§ och 14 kap. 8 a § NUtlL om DNA-analys i enlighet med regeringens förslag träda i kraft . Såvitt gäller ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i övrigt bör den i punkt 2 angivna tidpunkten bestämmas till samt en redaktionell ändring av göras av punkt 1. Utskottets förslag finns i bilaga 3. Vad gäller regeringens förslag till ändring av 5 kap. 17 § NUtlL konstaterar utskottet att en ändring i denna paragraf även föreslås i proposition 2005/06:77. Utskottet har tidigare denna dag tillstyrkt nämnda proposition i betänkande 2005/06:SfU9 med undantag för ändringen i 5 kap. 17 § NUtlL som i stället behandlas samordnat med förslaget i förevarande betänkande. Det samordnade förslaget till ändring i 5 kap. 17 § NUtlL återfinns i bilaga 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Uppehållstillstånd för make och sambo, punkt 1 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf23 yrkande 1. Familjeåterföreningsdirektivet föreskriver dels en principiell rätt till familjeåterförening för anhöriga inom kärnfamiljen, dels att uppehållstillståndet för en familjemedlem skall ha en giltighetstid . Regeringen har föreslagit att seriositetsprövningen slopas för makar och sambor och att s.k. uppskjuten invandringsprövning för dessa skall begränsas till att gälla för makar som inte stadigvarande sammanbott utomlands. För att undvika att uppehållstillstånd beviljas när det är fråga om skenförhållanden anser vi att de uppehållstillstånd som makar och sambor beviljas vid det första beslutstillfället alltid skall vara tidsbegränsade och att detta skall gälla oavsett om man sammanbott utomlands eller inte. Regeringen bör återkomma till med förslag härom. Introduktionskurs, punkt 2 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf22 yrkande 5. Enligt vår uppfattning är det viktigt att alla de som flyttar till får information om den värdegrund som genomsyrar det svenska samhället och den betydelse som jämställdhet och respekt för alla människors lika värde har i . Av det skälet anser vi att de som kommer hit som make eller sambo till någon som är bosatt i skall erbjudas att delta i en introduktion till det svenska samhället. Denna introduktion bör också omfatta de grundläggande rättigheter och skyldigheter som man har som bosatt i . Introduktionskurs, punkt 2 - motiveringen (m) av Per (), () och (). Vi stödjer tanken på en introduktionskurs för anhöriga som får uppehållstillstånd i . Vi anser dock att innehållet i kursen bör inriktas på kunskaper om det svenska samhället och om de rättigheter och skyldigheter som man har som bosatt i . En viktig kunskap som bör bibringas den som flyttar hit är att alla människor i i arbetsför ålder, oavsett nationalitet eller härkomst, som huvudregel själva skall stå för försörjningen av sig och sina närmaste. Detta är en viktig princip som på olika sätt kommer till uttryck i vår svenska lagstiftning bl.a. i regler om en lagstadgad underhållskyldighet mellan makar. Omförhandling av familjeåterföreningsdirektivet, punkt 3 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf251 yrkande 11. Familjeåterföreningsdirektivet har efter förhandlingar i rådet blivit så urvattnat jämfört med det ursprungliga förslaget att all återförening utöver kärnfamiljen är frivillig för medlemsstaterna. Direktivet torde därmed strida mot de principer som fastslogs vid i , dvs. att tredjelandsmedborgarnas rättigheter skall göras så lika EU-medborgarnas rättigheter som möjligt. Dessutom synes direktivet på flera punkter strida mot artikel 8 om skyddet av rätten till familjeliv i om mänskliga rättigheter. Regeringen bör därför ta initiativ till en omförhandling av direktivet så att det bringas i överensstämmelse med Europeiska rådets principer och . när barnet fyllt m.m., punkt 4 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Sf247 yrkande 1 i denna del. Med barn avses enligt utlänningslagen (2005:716) personer som är . Ett barn har rätt att återförenas med sina i bosatta föräldrar. förekommer det dock att återförening med föräldrarna nekas om sökanden hunnit fylla , trots att han eller hon lämnat in ansökan , dvs. Detta förhållande har kritiserats av Justitiekanslern utan att myndigheterna har tagit något intryck. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att åldern vid ansökan skall vara avgörande för barnets rätt till uppehållstillstånd. Återinförande av sista länken-bestämmelsen, punkt 5 (kd, v, c, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf20 yrkande 5 i denna del, 2005/06:Sf247 yrkande 1 i denna del, 2005/06:Sf373 yrkande 18 och 2005/06:Sf420 yrkande 2. Vi motsätter oss en migrationspolitik som leder till familjesplittring. Den förändring av anhörigbegreppet som gjordes 1996 innebar en inskränkning i jämförelse med tidigare bestämmelser. Den s.k. sista länken-bestämmelsen, som t.ex. gav gamla föräldrar en möjlighet att återförenas med barn i , togs då bort. Vi anser att sista länken-bestämmelsen bör återinföras. Krav på hushållsgemenskap och beroendeförhållande, punkt 6 (fp, kd, v, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf20 yrkande 5 i denna del, 2005/06:Sf22 yrkande 1, 2005/06:Sf247 yrkande 1 i denna del, 2005/06:Sf334 yrkande 17 och 2005/06:Sf373 yrkande 19. Enligt den nya utlänningslagen som träder i kraft får uppehållstillstånd liksom tidigare ges till en utlänning som är nära anhörig till anknytningspersonen om han eller hon ingått i samma hushåll som den personen och ett särskilt beroendeförhållande förelåg mellan släktingarna redan i hemlandet. Vi anser att nu redovisade krav på hushållsgemenskap och särskilt beroendeförhållande medför en alltför snäv begränsning av dem som kan beviljas uppehållstillstånd som nära anhörig och att dessa krav därför bör slopas. Även den som inte bodde i samma hushåll och inte heller hade ett särskilt beroendeförhållande till anknytningspersonen skall således kunna återförenas med sina nära anhöriga här i . Vidgade regler för familjeåterförening i övrigt, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf290 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Sf21 yrkandena 1 och 2. Det förhållandet att en person, t.ex. en irakier, som beviljats asyl i kan förvägras återförening med familjemedlemmar som finns i ett annat land trots att familjen borde ha samma skyddsbehov är inte acceptabelt och bör ändras. Vidgade regler för familjeåterförening i övrigt, punkt 7 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf21 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2005/06:Sf290 yrkande 4. Den reglerade invandringen leder till att personer som bor lagligt i inte kan återförenas med vissa av sina anhöriga. Detta är inte tillfredsställande, varför familjerna i större utsträckning än själva bör kunna få bestämma vilka familjemedlemmar som skall kunna förenas med dem som redan bor i . För vissa barn kan det vara så att ett äldre syskon trätt i föräldrars ställe och att det är syskonet som barnet ser som sin trygghet. Om det finns äldre syskon som har uppehållstillstånd i bör därför barnet ha rätt till familjeåterförening med syskonet och detta även då föräldrar finns. Försörjningskrav, punkt 8 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf23 yrkande 3 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Sf364 yrkandena 17 och 18 samt 2005/06:Sf377. Den bästa vägen till delaktighet i det svenska samhället är att få möjlighet att arbeta och försörja sig själv och sina närmaste. Att alla människor i i arbetsför ålder, oavsett nationalitet eller härkomst, som huvudregel själva skall stå för försörjningen av sig och sina närmaste är en viktig princip som på olika sätt kommer till uttryck i vår svenska lagstiftning, bl.a. i socialtjänstlagen (2001:453) och i regler om en lagstadgad underhållskyldighet mellan makar. Av det skälet bör den som beviljas uppehållstillstånd underteckna en försörjningsförsäkran som innebär att man förstått och tagit del av den i rådande principen om försörjningsansvar för sig och sina närmaste. Regeringen bör återkomma till med närmare förslag beträffande utformningen härav. Försörjningskrav, punkt 8 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf364 yrkandena 17 och 18 samt 2005/06:Sf377 och bifaller delvis motion 2005/06:Sf23 yrkande 3. Vi anser att människor skall kunna ta hit sina anhöriga även om de inte ingår i den krets som får uppehållstillstånd , dvs. de som inte definieras som kärnfamilj. För att detta skall kunna ske måste dock ett och omfattning begränsat försörjningsansvar införas. Sjukvård och skola bör vara undantaget från försörjningsansvaret och tiden bör vara begränsad till . Den normala utgångspunkten är att lita på människor som säger sig vilja uppfylla ett åtagande, varför det endast i undantagsfall kommer att bli aktuellt med sanktioner. Om försörjningsansvaret inte uppfylls bör dock den yttersta sanktionen vara att det tidsbegränsade uppehållstillståndet för den anhörige återkallas. Begränsningar i rätten till familjeåterförening, punkt 9 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf22 yrkandena 2 och 3. Enligt regeringens förslag skall uppehållstillstånd få vägras vid äktenskap mellan underåriga. I 2 kap. 1 § anges att den som är inte får ingå äktenskap utan tillstånd av . Tillstånd får meddelas endast om det föreligger särskilda skäl, t.ex. att det underåriga paret väntar barn. Barn- och tvångsäktenskap är företeelser som inte är förenliga med det svenska samhällets syn på jämställdhet och barns rättigheter. Av det skälet anser vi att uppehållstillstånd på grund av anknytning alltid skall vägras vid äktenskap mellan underåriga. Det är vidare viktigt att understryka att äktenskap som ingåtts utomlands av underåriga personer inte accepteras i och att dessa äktenskap inte skall kunna utgöra grund för anhöriginvandring. Regeringen föreslår också att uppehållstillstånd skall få vägras vid skenförhållanden eller om en ansökan grundar sig på oriktiga uppgifter. Enligt vår uppfattning bör denna regel inte utformas som en fakultativ utan som en obligatorisk regel, dvs. uppehållstillstånd skall vägras i dessa fall. för ensamkommande barn, punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf21 yrkande 3. Regeringen föreslår att ett ensamkommande flyktingbarn eller ett ensamkommande barn som fått ställning som skyddsbehövande i övrigt skall ha en rätt att återförenas med sina föräldrar i .