bet · GT01KU17 · 2006-05-02 00:00:00 — Det behövs också fler poliser och åklagare som har möjlighet att samverka och specialisera sig på att utreda våld i nära relationer. Det behövs större insatser för att komma till rätta med mäns våld mot kvinnor. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K20 yrkande 4 ge regeringen till känna. Mannens behov av professionellt stöd, punkt 40 (fp, c, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mannens behov av professionellt stöd. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 27. Våldet mot kvinnor och barn är främst mäns ansvar, och det är männen som måste förändra sina beteenden. Professionella mansmottagningar finns enbart på några få platser i landet. Vid de mansmottagningar som finns kan man notera en stadig ökning av män som söker hjälp för sin problematik. anser att det är viktigt att på individplan möta de män som söker hjälp för sitt våldsbeteende och att det skall finna professionell hjälp för dessa män att tillgå i hela landet. Därför behövs satsningar på professionella kriscentrum och mansmottagningar. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 27 ge regeringen till känna. Samkönade relationer, punkt 41 (fp, c, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samkönade relationer. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 28. Även samkönade relationer bör enligt vår mening uppmärksammas i detta sammanhang. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 28 ge regeringen till känna. Tullens befogenheter m.m., punkt 43 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tullens befogenheter. Därmed bifaller motion 2005/06:K20 yrkande 5. Tullen bör få ökade befogenheter att ingripa vid misstanke om människosmuggling och illegal invandring och inte bara ingripa vid gränsen. Tullen bör även ha rätt att begära legitimation vid tullkontroll för att effektivisera tullens arbete och förhindra människohandel. Den som har haft sexuellt umgänge med en tvångsprostituerad skall kunna dömas för våldtäkt i stället för sexköp som är fallet . Forskningen om människohandel bör stimuleras för att öka kompetensen hos myndigheter och organisationer som kommer i kontakt med prostituerade och offer för människohandel. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K20 yrkande 5 ge regeringen till känna. Habeas corpus-principen, punkt 44 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om habeas corpus-principen. Därmed bifaller motion 2005/06:K430 yrkande 5. Skyddet mot olaga frihetsberövande och andra former av inskränkt frihet som saknar rättslig grund är ett fundament i alla rättsstater. har kritiserats för alltför långa häktningstider. Förutom andra former av frihetsberövanden förekommer olika former av påföljder eller sanktioner som inte är direkt frihetsberövande utan frihetsinskränkande. Dit hör reseförbud och förbud mot arbete liksom frysning av tillgångar. Skyddet för individen bör värnas starkare i grundlagen än genom att det införs en princip om rätt till juridisk prövning av ett frihetsinskränkandes laglighet. Denna prövning skall omfatta alla former av frihetsberövande eller frihetsinskränkande tvångsmedel när andra rättsliga möjligheter saknas eller när det av något annat skäl kan visas att ett rättsövergrepp är begånget. Vi vill likna denna princip vid det rättliga begreppet habeas corpus som förekommer framför allt i anglosaxiska länder. Ett införande av en habeas corpus-princip bör övervägas, antingen inom ramen för nuvarande författningsutredning eller i en separat utredning. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K430 yrkande 5 ge regeringen till känna. Oberoende utredningsorgan hos polisen, punkt 45 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om oberoende utredningsorgan. Därmed bifaller motion 2005/06:K18 yrkande 5. Efter kritik från skall en särskild utredare lägga fram förslag om hur ett från polis- och åklagarväsendet fristående organ för utredningar vid misstanke om övervåld hos polisen skall utformas och organiseras. Vi anser att regeringen skyndsamt, efter att utredningen är klar, skall återkomma till med förslag som reglerar frågan om oberoende utredningsorgan vid misstanke om övervåld från polisen. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K18 yrkande 5 ge regeringen till känna. Rättssäkerhetsgarantier för den personliga integriteten, punkt 46 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rättssäkerhetsgarantier vid kränkning av den personliga integriteten. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 30. Regeringen anför i skrivelsen att den avser att förstärka granskningen av användningen av hemliga tvångsmedel. Hur denna skall utformas kommer att övervägas av regeringen . Vi anser att det saknas adekvata rättssäkerhetsgarantier med anledning av de nya integritetskränkande förslagen. Vi kräver reella rätts- och säkerhetsgarantier som att det skall finnas upplysningsplikt förenad med skadeståndsansvar för staten då enskild otillbörligt blivit utsatt för hemligt tvångsmedel eller liknande integritetskränkande åtgärd. Vidare kräver vi att man ser över de offentliga ombudens möjligheter att utföra sina uppgifter, låter ställas under och låter enskilda få möjlighet att vända sig dit med klagomål. Slutligen kräver vi att betänkande inväntas innan fler lagförslag läggs som berör den personliga integriteten. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 30 ge regeringen till känna. Hantering av klagomål på polisen, punkt 47 (m, fp) av (), (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hantering av klagomål på polisen. Därmed bifaller motion 2005/06:K17 i denna del. Polisen skall ha en strukturerad hantering av klagomål och synpunkter i syfte att förbättra och utveckla verksamheten. Den som fört fram synpunkter skall få besked eller en förklaring till det inträffade och i förekommande fall en ursäkt. De anställda hos polisen skall få återkoppling på synpunkter och klagomål som kommer in, även de som inte leder till disciplinär åtgärd. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K17 i denna del ge regeringen till känna. Alternativa vapen, punkt 48 (m, fp) av (), (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alternativa vapen. Därmed bifaller motion 2005/06:K17 i denna del. Polisen behöver alternativa vapen som elpistol och pepparsprej samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och större folksamlingar. Polisen skall inte använda mer våld än nöden kräver. Tillgång till alternativa vapen kommer sannolikt att leda till att grövre vapen används mer sällan. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K17 i denna del ge regeringen till känna. Parlamentarisk kontroll, punkt 49 (m, fp) av (), (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om parlamentarisk kontroll. Därmed bifaller motion 2005/06:K17 i denna del. Vi stöder kraven på en parlamentarisk kontroll för att säkerställa att statens användning av hemliga tvångsmedel mot enskilda används på ett rättssäkert sätt i kampen mot grov brottslighet. En sådan kontroll kan t.ex. åstadkommas genom vidgad redovisning till , antingen den sker skriftligen eller muntligen. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K17 i denna del ge regeringen till känna. Utvärdering av hur de mänskliga rättigheterna har påverkats av kampen mot terrorismen, punkt 51 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hur de mänskliga rättigheterna påverkats av kampen mot terrorism. Därmed bifaller motion 2005/06:K18 yrkande 9. Vi anser att regeringen har ett ansvar för att skapa de lagar och de system som behövs för att garantera människor deras rättigheter. En av de största utmaningarna är att hitta vägar att kontrollera om åtgärderna för att bekämpa terrorism överensstämmer med de mänskliga rättigheterna. En begränsning av rättssäkerheten genom inskränkningar i rättigheterna för terroristmisstänkta riskerar att urholka det förtroende och den trygghet i samhället som kommer av ett starkt och oberoende rättsväsende och en tydlig demokratisk roll. Det kan inte vara omöjligt att hitta vägar att bekämpa terrorism och värna nationell säkerhet inom ramen för de mänskliga rättigheterna och det skydd mot godtycke som de erbjuder. Vi anser att regeringen bör göra en systematisk utvärdering av hur de mänskliga rättigheterna påverkats i kampen mot terrorismen och föreslå åtgärder för att komma till rätta med missförhållanden. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K181 yrkande 9 ge regeringen till känna. Kampen mot terrorism är en kamp för de mänskliga rättigheterna, punkt 52 (m, fp) av (), (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att kampen mot terrorism utgör en kamp för de mänskliga rättigheterna. Därmed bifaller motion 2005/06:K17 i denna del. Kampen mot terrorism och grov organiserad brottslighet är ett sätt att stärka de mänskliga rättigheterna. Dessa typer av allvarlig och systemhotande brottslighet riktar sig mot demokratin och de grundläggande fri- och rättigheterna. Det är i sig en mänsklig rättighet att inte riskera att kränkas till liv och hälsa. Därför bör det uttalas att kampen mot terrorism och annan grov brottslighet är ett led i kampen för de mänskliga rättigheterna. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K17 i denna del ge regeringen till känna. Finansiering av terrorbrott, punkt 53 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om finansiering av terrorbrott. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju419 yrkande 10. Inom EU bereds ett förslag om registrering av ideella föreningar. Förslaget har till syfte att förhindra terrorism men innebär att såväl den lokala idrottsföreningen som en politisk sammanslutning och dess medlemmar skall finnas med i ett jätteregister. Som förslaget ser ut finns en stor risk att en dyr och besvärlig byråkratisk apparat läggs över den ideella sektorn. Bland annat skall alla betalningar rapporteras. Förslaget ger också myndigheter rätt att utföra ingående undersökningar i ideella organisationer. Detta förslag hotar föreningsfriheten och hotar att skapa det slutna kontrollsamhälle vi vill motverka. Vi anser att den måste verka för att motverka förslaget i sin helhet. Detta bör med bifall till motion 2005/06:Ju419 yrkande 10 ge regeringen till känna. Interreligiöst råd, punkt 55 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av ett interreligiöst råd. Därmed bifaller motion 2005/06:K21 yrkande 4. anser att behöver mer av dialog och mindre av konfrontation mellan religiösa och etniska grupper i landet. Därför föreslår att ett interreligiöst råd tillsätts med uppgift att ta fasta på att religiösa organisationer kan och vill delta i byggandet av det goda samhället. Förhoppningen är att ett sådant råd skall kunna leda till ökad kunskap om landets religiösa liv, stärka samhörigheten mellan icke-troende och troende och bidra till fördjupad dialog mellan medborgare av olika religiös tro. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K21 yrkande 4 ge regeringen till känna. Användande av diplomatiska garantier i , punkt 58 (fp, v, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om användande av diplomatiska garantier. Därmed bifaller motion 2005/06:K18 yrkande 6. Det råder enighet om att terrorism måste bekämpas med kraft och effektivitet men att den kampen måste ske inom ramen för normerna om de mänskliga rättigheterna. Månaderna efter vidtogs repressiva åtgärder som drabbade personer i vårt land. Två egyptiska medborgare avvisades med hjälp av amerikanska CIA till egyptisk säkerhetstjänst. Eftersom det fanns skäl att tro att männen skulle torteras i skaffade regeringen en s.k. garanti av den egyptiska regeringen om att så inte skulle ske. har för detta kritiserats av mot tortyr och av konstitutionsutskott. Andra internationella organ som för mänskliga rättigheter, mot rasdiskriminering, kommissionärer för de mänskliga rättigheterna och , men även den svenska har riktat synnerligen allvarlig kritik mot de åtgärder som vidtogs vid avvisningen. Kritiken redovisas i skrivelsen, och regeringen anför att regeringen kommer att dra slutsatser av det beslut som fattades av mot tortyr för det fall det skulle bli aktuellt att överväga diplomatiska garantier i något framtida ärende. Det får anses klarlagt att de två egyptiska medborgarna har torterats i , att de inte fått rättvisa rättegångar och att de har utsatts för kränkande och förnedrande behandling. Vi anser att den slutsats som regeringen borde dra av det inträffade är att sådana diplomatiska garantier aldrig skall användas. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K128 yrkande 6 ge regeringen till känna. Verka internationellt för förbud av diplomatiska garantier, punkt 59 (fp, v, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att verka internationellt mot användande av diplomatiska garantier. Därmed bifaller motionerna 2005/06:K18 yrkande 8 och 2005/06:K22 yrkande 33. Regeringen borde ta sitt ansvar och i verka för ett absolut förbud mot användandet av s.k. diplomatiska garantier. Detta bör med bifall till motionerna 2005/06:K18 yrkande 8 och 2005/06:K22 yrkande 33 ge regeringen till känna. Konventionsenlig ersättning till tortyroffer, punkt 61 (fp, v, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konventionsenlig ersättning till tortyroffer. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju419 yrkande 7. De internationella konventioner om tortyr som har skrivit under innehåller ett krav på att vi vid brott mot konventionen i fråga skall ge ekonomisk kompensation till den individ som utsatts för kränkningen. Detta krav har inte införts i svensk rätt på ett korrekt sätt. Vi måste därför se över det svenska regelverket. Detta bör med bifall till motion 2005/06:Ju419 yrkande 7 ge regeringen till känna. Rättssäker asylprocess, punkt 62 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en rättssäker asylprocess. Därmed bifaller motion 2005/06:K20 yrkande 8. Människor som söker asyl här skall behandlas värdigt. Personal på utlänningsmyndigheterna skall ägna sig åt att göra rättssäkra asylutredningar där rätten till asyl skall stå i fokus. Därför är det oerhört viktigt att personalen har en god utbildning i mänskliga rättigheter och att myndighetens åtgärdsprogram för etikfrågor kommer till stånd och får en reell funktion i praktiken. Vi ser med djup oro på den utveckling som skett av asylhanteringen . För en ordentlig asylprövning krävs en rättssäker asylprocess. Det är diskutabelt om har det . För att motverka kränkningar i hemlandet behövs även möjligheter för flyktingar att ta sig till skyddade platser. har sänt tillbaka människor till länder där de utsatts för både kränkningar och tortyr. Det är ytterst anmärkningsvärt. Om skall vara ett land som värnar asylrätten är det nödvändigt att asylprocessen är rättssäker och präglas av en välkomnande attityd och ett humant synsätt med insikt om varje människas värde och potential. Vår förhoppning är att det nya systemet som trädde i kraft kommer att vara en ny rättssäker ordning där de mänskliga rättigheterna efterlevs. Regeringen måste bli bättre på att granska sitt eget agerande i asylfrågor. Annars kan regeringen aldrig bli bättre på området. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K20 yrkande 8 ge regeringen till känna. Frihetsberövande av asylsökande, punkt 63 (m, fp, mp) av (), (m), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om frihetsberövande i asylprocessen. Därmed bifaller motion 2005/06:K17 i denna del. I skrivelsen talas om frihetsberövande på grund av brott och frihetsberövande enligt smittskyddslagen, men ingenting sägs om frihetsberövande av asylsökande. Här krävs komplettering från regeringens sida. Förvarstagande av asylsökande i är i många stycken en skamfläck för vårt land. Människor som inte begått några kriminella handlingar sitter inlåsta under fängelselika förhållanden, inte sällan i långa tider. Förutom att detta rimmar illa med en fungerande rättsstat kostar det dessutom stora summor för skattebetalarna, ca per dag. Vi anser att regeltillämpningen bör ses över och att man i större utsträckning bör tillämpa möjligheten att ställa individer under uppsikt i stället för att ta dem i förvar. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K17 i denna del ge regeringen till känna. Antirasismarbete bland barn, punkt 64 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om antirasismarbete bland barn. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 34. vill uppmärksamma att det finns många olika organisationer och nätverk som arbetar mot rasism: Ungdom mot rasism, , olika lokala antidiskrimineringsbyråer m.fl. Dessa organisationer har skapats genom initiativ av enskilda individer och föreningar och är beroende av brinnande eldsjälar, engagerade handläggare inom vissa kommunala eller statliga myndigheter och inte minst av politikers tillit och förtroende. Stödet till dessa ideella organisationer behöver bli mer enhetligt. Det saknas ett helhetsgrepp kring vilka insatser som utförs, vilka medel som satsas och om avsatta medel når dit där de kan få bäst resultat. Kunskapen om det goda lokala arbetet riskerar att bli endast lokal om inte erfarenheten sprids, liksom om lokala aktörer inte får bekräftelse på sitt väl utförda arbete. Regeringen skall därför utreda hur kunskap inom antirasismarbete bland barn och ungdomar skall kunna samlas och hur erfarenheter skall kunna spridas bland alla aktörer inom detta område. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 34 ge regeringen till känna. Internationell konferens om mansrollen m.m., punkt 66 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om internationell konferens om mansrollen. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 37. Vi har drivit att skall ta initiativ till en internationell, och helst av FN arrangerad, konferens om mansrollen. Det behövs även en konferens angående diskriminering på grund av sexuell läggning och hur detta skydd bättre skall kunna realiseras över hela världen. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 37 ge regeringen till känna. FN-arbete om transnationella bolag, punkt 67 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 67 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om transnationella företag. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 38. anser att det inte bara är staten som har ett ansvar för att de mänskliga rättigheterna efterlevs, utan även privata aktörer. Arbetet för de mänskliga rättigheterna, såväl i som i världen, inbegriper alltså företag. Ansvaret för att följa de internationella regler som finns om bl.a. mänskliga rättigheter borde således omfatta även dessa. Den aspekt som vi vill lyfta fram i denna motion är naturligtvis arbetet för mänskliga rättigheter. Svenska företag som verkar internationellt riskerar i olika led av sin verksamhet att medverka till att de mänskliga rättigheterna kränks, även om de efterlever den nationella lagstiftningen. Ett stort arbete utförs av frivilligorganisationer. Ett exempel på en sådan är . Ett annat exempel på en organisation som arbetar specifikt med mänskliga rättigheter är den specialgrupp inom Amnesty, , som arbetar med att påverka och även utbilda svenska företag i att ta ansvar för de mänskliga rättigheterna. menar dock att frivilligöverenskommelser inte är tillräckliga, utan verkar för och förordar internationellt tvingande regler för stora företags åtlydnad av exempelvis konventioner och MR-standarder. Vi menar därför att regeringen bör stödja FN:s arbete med att utveckla normer och bindande regler för transnationella företag. Om detta nämns dock inget i regeringens skrivelse. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 38 ge regeringen till känna. Uppdrag till statliga bolag, punkt 68 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppdrag till statliga bolag. Därmed bifaller motion 2005/06:K22 yrkande 39. vill understryka att den svenska staten i egenskap av företagsägare har en särskild möjlighet och ett särskilt ansvar att verka för att dess företag i sina verksamheter inte bryter mot de mänskliga rättigheterna. I regeringens skrivelse om svensk handelspolitik i WTO:s runda (skr. 2005/06:9) anges att "Staten skall självklart vara ett föredöme i att främja social och miljömässig hänsyn". De statligt ägda företagen måste därför gå före och visa vägen med sitt agerande. Vi menar därför att de statliga bolagen bör ges i uppdrag att utveckla sitt arbete när det gäller såväl hållbar utveckling som mänskliga rättigheter. Dessa bolag bör eftersträva att vara föregångare, allt enligt regeringens intentioner ovan. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K22 yrkande 39 ge regeringen till känna. Information även för funktionshindrade, punkt 70 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om information även för funktionshindrade. Därmed bifaller motion 2005/06:K473 yrkande 6. Möjligheten att få information och kunskap om mänskliga rättigheter får inte vara avhängig av exempelvis en persons funktionshinder. Oavsett om personen är synskadad, döv eller har andra problem måste informationen kunna erhållas. Innebörden av och de krav man kan ställa på samhället ur ett MR-perspektiv måste nå alla invånare i . Detta bör med bifall till motion 2005/06:K473 yrkande 6 ge regeringen till känna.