bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — Dessutom skulle trovärdigheten för "den svenska modellen" kraftigt minska. På samma sätt skulle, om konsumenten upplever det som om de svenska producenterna inte längre motsvarar deras värderingar i fråga om etik och djurens värde, detta kunna innebära att import (från tredje land) och införsel från EU av olika produkter skulle öka. De svenska produkterna skulle då inte ge några mervärden. Det finns en rad delar av den gemensamma jordbrukspolitiken där nationella val kan göras vid implementeringen. I samband med medlemskapsförhandlingarna fick möjlighet att betala nationellt stöd enligt artikel 141. Syftet med stödet var att undvika allvarliga svårigheter till följd av anslutning och att underlätta deras integration i den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet upphörde att gälla men omförhandlades till att gälla och sedan också . Enligt är kommissionens inställning till det finska stödet enligt artikel 141 att det skall avvecklas genom en utfasning. Den senaste gången som stödet förlängdes (2003) gjordes också en minskning av stödet . Den har vid revisioner av detta stöd och även i andra sammanhang klart deklarerat att anser att det finska stödet enligt artikel 141 i Anslutningsfördraget bör avvecklas. Regeringen bevakar frågan löpande. När det gäller salmonellakontroll kan konstateras att en ny kommissionsförordning om mikrobiologiska kriterier i livsmedel trädde i kraft . Den innehåller betydligt strängare krav på salmonellaundersökningar än nu gällande lagstiftning. Endast salmonellafria köttberedningar får försättas i fri cirkulation på den inre marknaden. För de länder som har en mycket stor förekomst av salmonella ges möjlighet att t.o.m. under vissa omständigheter sälja köttberedningar som inte är bevisat salmonellafria på den inhemska marknaden. Förutsättningen är att köttberedningarna tydligt märks så att de går att särskilja från de köttberedningar som får säljas i hela unionen. I de fall då salmonella konstateras i i köttberedningar från annan medlemsstat kontaktar behörig myndighet i landet och inleder en dialog i syfte att säkerställa att endast salmonellafria beredningar skickas till . Inga salmonellasmittade livsmedel tillåts i livsmedelskedjan. Vidare bör uppmärksammas att det är förbjudet enligt svensk lag att släppa ut salmonellasmittade livsmedel på marknaden. Som redovisats ovan har olika åtgärder vidtagits för att fortsatt stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Flera skattelättnader har genomförts för det svenska jordbruket. Från genomfördes sänkningen av skatten på dieselolja inom bl.a. yrkesmässig jordbruksverksamhet Dessutom har jordbrukarna nedsatta skattenivåer för eldningsolja, el och är fordonsskattebefriade för jordbrukstraktorer på den egna gården. Med anledning av förslag i budgetpropositionen för har dessutom beslutat om en återföring av skatt på handelsgödsel till näringen om . Dessa medel bör bl.a. användas för att bidra till att konkurrens- och tillväxtförmågan hos svenskt jordbruk stärks (prop. 2005/06:01, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:107-108). Avslutningsvis konstaterar utskottet att en rad åtgärder vidtagits som är väl ägnade att även stärka den svenska kycklingnäringen och dess konkurrenskraft. Enligt uppgift följer regeringen dessutom löpande utvecklingen för olika jordbrukssektorer/näringar och några särskilda skäl för att tillsätta en utredning för kycklingnäringen kan därmed inte anses föreligga. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att föreslå något riksdagsuttalande med anledning av motionerna 2004/05:MJ216 (kd), 2004/05:MJ529 (s), 2005/06:MJ225 (c), 2005/06:MJ298 (kd) och 2005/06:MJ304 (kd). Berörda motionsyrkanden avstyrks. får enligt anslutningsfördraget till EU lämna ett nationellt stöd för att säkerställa jordbruksverksamhet i norra (stödområdena 1-3). Stödet kan ses som ett komplement till åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet och kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrån förutsättningen att den totala stödnivån före EU-medlemskapet inte skall överskridas. Stödet lämnas i huvudsak som pristillägg för mjölk. Enligt beslut från får även statligt stöd lämnas för merkostnader till följd av kadaverhanteringen i norra . Det framförhandlade beslutet om rätt för att lämna nationellt stöd till jordbruket i norra innehåller ramar för högsta stödberättigade produktion, högsta tillåtna stöd totalt och per producerad enhet. Därför krävs en omförhandling om någon av dessa parametrar skall ändras. Enligt har produktionen med ett par undantag under enstaka år i enskilt stödområde hållit sig inom de i kommissionens beslut angivna ramarna. En viss successiv minskning av produktionen, i första hand i stödområdena 1 och 3, har gett finansiellt utrymme för att inom anslagsposten finansiera ersättningar för merkostnader för insamling av kadaver i norra i enlighet med tillämpligt beslut av om statligt stöd. Indexuppräkning av stödnivåer är inget som ryms inom ramen för kommissionens beslut om stödet och är heller inte något som tillämpas för övriga jordbruksstöd. För att motverka minskningen av produktionen inom stödområde 1 infördes fr.o.m. en höjning av kompensationsbidraget i det fjällnära området. skall till lämna en rapport om det nationella stödet som skall innehålla en analys av utvecklingen . Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ450 (kd) yrkande 1, 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 26 och 27, 2005/06:MJ271 (kd) yrkande 1 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkandena 22 och 23. Mjölkbidraget kommer att frikopplas i stället för för att minimera effekterna av reformen. Genom denna senareläggning ges mjölksektorn samma förutsättningar som övriga sektorer där produktionsstöden frikopplas först efter att prissänkningar genomförts. Mjölkproducenterna ges därmed bättre möjlighet att anpassa sig till nya prisnivåer. En ytterligare åtgärd för att minska effekterna för mjölkproducenterna är att valt att låta av mjölkbidraget ingå i gårdsstödet vid frikopplingen i stället för att helt regionalisera stödet. De yttre påtryckningarna på en reform av mjölksektorn är stora. Genom förhandlingarna i WTO kommer exportbidragen att fasas ut och tullarna med största sannolikhet att sänkas ytterligare. Detta innebär att det inte längre kommer att vara möjligt att bibehålla de höga interna mjölkpriser som blivit resultatet av EG:s mjölkreglering. Även utvidgningen av EU sätter press på mjölkregleringen och medför en påfrestning på EU-budgeten. Reformen kan ses som en nödvändighet och behovet av ytterligare reformer kommer med största sannolikhet att bestå, framför allt på grund av krav utifrån. Avslutningsvis konstaterar utskottet att mjölksektorn i och andra EU-länder bidrar till viktiga miljö- och samhällsvärden, men att dessa måste stödjas på annat vis än genom produktionsstöd som inte är samhällsekonomiskt lönsamma. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslår någon åtgärd med anledning av motion 2004/05:MJ479 (c). Konservärter hamnar i samma klass som frukt, grönt och matpotatis i . Innan genomförandet av jordbruksreform var grödor i denna klass inte berättigande till arealstöd. Utgångspunkten är fortfarande densamma efter reformen: frukt, grönt och matpotatis är inte stödberättigande grödor. Genom ett undantag får dock medlemsländer som genomför reformen enligt en helt eller delvis regionaliserad modell bevilja stöd inom en nationell maximal areal för frukt, grönt och matpotatis. Konservärter kan alltså vara en stödberättigande gröda i . Att den nationella maximala arealen inte överskrids säkerställs genom att det krävs stödrättigheter med ett särskilt tillstånd för att kunna få stöd vid exempelvis konservärtsodling. Antalet stödrättigheter med detta särskilda tillstånd är begränsat till den nationella maximala arealen (ett genomsnitt av frukt/grönt/matpotatisarealen fördelat till jordbrukare som odlade frukt/grönt/matpotatis främst ). Enligt vad utskottet inhämtat anser att bestämmelserna om det särskilda tillståndet skapar onödig administration. Frukt/grönt/matpotatis borde kunna klassas om för att bl.a. konserverade ärter skall vara stödberättigande utan särskilda tillstånd. Det är dock tveksamt om gårdsstödet kan anses vara ett frikopplat stöd i den gröna WTO-boxen när inte t.ex. konservärter får odlas på samma villkor som t.ex. spannmål eller vall. Regeringen har därför verkat för och fortsätter att verka för att det gemensamma EG-rättsliga regelverket ändras så att frukt/grönt/matpotatis kan odlas på samma villkor som spannmål och vall. I praktiken torde dock det första realistiska tillfället för en ändring av bestämmelserna vara när frukt- och gröntsektorn reformeras, vilket torde ske /07, eller vid halvtidsöversynen av jordbruksreformen 2008/09. Med det anförda föreslås att motion 2005/06:MJ502 (s) lämnas utan vidare åtgärd När det gäller de rennäringspolitiska frågorna vill utskottet redovisa följande. Regeringen beslutade att en kommitté skulle tillkallas med uppgift att kartlägga och redovisa de stödformer som kommer rennäringen, samerna, samisk kultur och sameskolorna till del samt att göra en översyn av rennäringslagen (1971:437) och rennäringsförordningen (1993:384). Utifrån kartläggningen och översynen skulle kommittén bl.a. föreslå hur renskötseln bör organiseras samt utreda vilka uppgifter som i fortsättningen bör vara myndighetsuppgifter. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet En ny rennäringspolitik - öppna samebyar och samverkan med andra markanvändare (SOU 2001:101). beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att klarlägga vilka marker som den samiska befolkningen enligt () konvention nr 169 traditionellt innehar respektive traditionellt utnyttjar tillsammans med andra. I uppdraget ingick även att fastställa den yttre gränsen för de områden som får användas för renskötsel. Utredningen, som antog namnet för renskötselområdet, överlämnade betänkandet Samernas sedvanemarker (SOU 2006:14). Vidare beslutade regeringen att tillkalla en utredare för att se över några jakt- och fiskefrågor i renskötselområdet. Utredningen, som antog namnet Jakt- och fiskerättsutredningen, överlämnade betänkandet Jakt och fiske i samverkan (SOU 2005:116). Slutligen bör uppmärksammas att regeringen till för beredning har överlämnat proposition 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande. Förslagen, som bereds i , berör i huvudsak organisation och överföring av uppgifter till . Av propositionen framgår att regeringen avser att i ett annat sammanhang återkomma till de av Rennäringspolitiska kommitténs förslag som avser rennäringens förhållande till andra markanvändare, koncessionsrenskötseln, samebyns juridiska form, medlemskap i sameby och samebyns uppgifter. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ449 (mp yrkande 50, 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 21 och 2005/06:MJ527 (kd) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner (m, fp) om myndigheters organisation och verksamhet med hänvisning till redan vidtagna åtgärder och kommande utredning. Ett motionsyrkande (kd) om stödutbetalning i euro avstyrks med hänvisning till tidigare prövning. Motioner om viss myndighetsutövning (c), hållbarhetscertifiering (fp) och avgifter avstyrks. Vidare avstyrks två motionsyrkanden (kd) som tar upp jämställdhetsarbetet inom jord- och skogsbruksnäringen med hänvisning till det arbete som pågår på området. Ett antal motioner (m, fp, kd, c) som tar upp olika förslag om utredningar och analyser inom det jordbrukspolitiska området avstyrks bl.a. med hänvisning till pågående arbete, kommande uppföljningar och givna uppdrag. Slutligen avstyrks en motion (c) om de agrara näringarnas betydelse ur beredskapssynpunkt bl.a. med hänvisning till tidigare gjorda bedömningar. Jämför reservationerna 61 (m), 62 (fp), 63 (m, fp, kd, c), 64 (fp), 65 (kd) och 66 (kd). I motion 2004/05:Sk405 (m) framförs krav påminskad byråkrati. Enligt motionärerna är stödbyråkratin ofrånkomlig, men den måste medföra så lite extraarbete för företagaren som möjligt. Snabbare handläggningstider vad gäller etablering av nya eller utökade verksamheter är viktigt (yrkande 9). I motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 10 uppmärksammas behovet aven förändrad myndighetsorganisation för de areella näringarna. Enligt motionärerna går vi mot ett paradigmskifte i synen på stöd till jordbruket, bort från direktstöd och mot ett system där samhället betalar för de nyttigheter som jordbruket producerar i form av miljö- och kulturvärden. I detta läge borde regeringen se över myndighetsstrukturen inom jordbruksområdet och övriga areella sektorer i riktningen att verka för en sammanhållen landsbygdspolitik. bör omvandlas till en effektiv enhet, Verket för landsbygden och de areella näringarna (), med fokus på en bred landsbygds- och kustutveckling. Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 5 skall den jordbrukare som så önskar kunna få utbetalning av jordbruksstöd i euro. I motion 2005/06:MJ386 (c) framhålls att man i de allra flesta fall kan få upprättelse om man visar att man av misstag gjort ett fel. Så är inte fallet när det gäller att få den EU-ersättning man egentligen är berättigad till. Det är viktigt att ser över sina rutiner och rättar till denna orättvisa, så att de som av misstag satt ett kryss i fel ruta på sin ansökningsblankett och senare kan visa att de fullgjort sina skyldigheter får upprättelse och sin berättigade ersättning. Man bör arbeta för att skall inta en generösare bedömning vad gäller utbetalning av EU-ersättningar även om ansökningsblanketten varit fel ifylld. Enligt motion 2005/06:MJ437 (c)skall ta större hänsyn till faktiska förhållanden när tidpunkt fastställs för kvickrotsbekämpning på arealer som är besådda med fånggröda. I vissa områden får kvickrot inte stubbearbetas, plöjas eller kemiskt bekämpas på marker där man har fånggröda förrän efter . Att stubbearbeta efter för att få bukt med kvickrotsbeståndet kan vara meningslöst, och man är därmed hänvisad till att använda ogräsbekämpningsmedel. För att få bra effekt på kvickroten måste den vara i bra tillväxt så att den kan ta till sig bekämpningsmedlet, annars kan detta tränga ned i grundvattnet. Bestämmelsen verkar inte särskilt genomtänkt, och många lantbrukare kan inte förstå att hänsyn inte tas till faktiska förhållanden. Det är som gäller oavsett hur skördeåret ser ut. I motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 2 föreslås att gårdar skall kunna hållbarhetscertifieras eller miljöcertifieras efter de riktlinjer som man arbetar med i exempelvis Greppa Näringen och Odling i Balans. En sådan certifiering garanterar ett miljömässigt hållbart brukande och har stort fokus på att minimera kväve- och fosforläckage. Denna certifiering skulle kunna användas i marknadsföringssammanhang för lantbruksföretaget men också ställas som krav för LBU-medel vid gårdar belägna nära känsliga och belastade områden. Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 28 skallde avgifter som tas ut av enskilda näringsidkare ha en legal grund inom EG-rätten. Enligt motionärerna är det viktigt att staten inte avkräver bönderna otillåtna skatter och avgifter. tvingades bönderna betala en kartavgift vid ansökan om EU-stöd för grödor och foderareal. Sedermera har EG:s domstol fastslagit att avgiften var olaglig. I motion 2005/06:MJ447 (kd) yrkande 1 uppmärksammas behovet av en särskild jämställdhetsplan för jordbruks- och skogsbrukssektorn. Enligt motionärerna har Jord- och skogsbrukssektorn tyvärr halkat efter den allmänna utvecklingen inom jämställdhetsområdet. För att motverka denna trend har man inom börjat utarbeta en särskild jämställdhetsplan för jord- och skogsbrukssektorn i enlighet med vad som föreslagits i departementsskrivelsen 2004:39. vill betona att en sådan jämställdhetsplan bör vara konkret och innehålla verkningsfulla åtgärder för att öka antalet kvinnor i jord- och skogsbruksnäringarna. Det är då nödvändigt att företrädare för näringarna deltar fullt ut i utformandet av jämställdhetsplanen. Motsvarande synpunkter redovisas även i motion 2004/05:N407 (kd) yrkande 4. Enligt motion 2005/06:MJ423 (kd, m, c) yrkande 2 bör ny jordbrukspolitik löpande prövas med konsekvensutredningar. Enligt motionärerna är lämpligt att utveckla som prognosområde för de samhällsekonomiska konsekvenserna av ny jordbrukspolitik (yrkande 3). I motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 1 uppmärksammas behovet av en konsekvensanalys av det svenska jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, boende och service på landsbygden samt bevarandet av det öppna landskapet. Motsvarande förslag framförs även i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 2. I sistnämnda motion föreslås vidare atten utredning tillsätts med syfte att förenkla förfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängd stödperiod (yrkande 20). Enligt motion 2004/05:MJ507 (c) 17 bör manlåta utföra en bred utredning om förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart jordbruk. I motion 2005/06:MJ490 (c) framhålls de agrara näringarnas betydelse ur beredskapssynpunkt. Enligt motionärerna är det viktigt att uppmärksamma och kartlägga den resurs som landsbygdsföretagen är för våra invånare exempelvis i krissituationer, naturkatastrofer och andra extraordinära tillstånd. Regeringen bör initiera ett arbete som tar till vara de agrara näringarna och deras betydelse som en aktiv resurs i samhällets krisberedskap. Som framgår av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23 s. 64 f.) regleras jordbruksstöden och hanteringen av stödansökningarna både av EG-förordningar och av nationell lagstiftning. Möjligheterna till regional tillämpning av stödreglerna är därmed begränsade. Generellt gäller dock för samtliga jordbruksstöd att det förekommer skillnader i bedömningar i samband med länsstyrelsernas kontrollverksamhet samt beslutsfattande såväl mellan som inom länsstyrelserna. För att minska skillnaderna genomför och länsstyrelserna fortlöpande olika projekt. Projekten omfattar insatser för att höja kvaliteten, effektiviteten och kundnyttan. Ett exempel är stödansökan via Internet () som inleddes som ett pilotprojekt och därefter har fått permanent status. Sådan stödansökan har erbjudits till alla lantbrukare . lämnades av ansökningarna antingen via (elektroniskt via konsulter) eller via . Vidare uppmärksammas projektet som är ett samarbete mellan och för att göra det lättare och effektivare för livsmedelsföretagen när de skall ansöka om exportbidrag. Syftet med projektet är att höja kvaliteten, effektiviteten och kundnyttan. Dessa projekt utgör viktiga delar i utvecklingsarbete till en 24-timmarsmyndighet. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att det på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100, bet. 2004/05:FiU21, rskr. 2004/05:303) för engångsvis anvisades ytterligare till och länsstyrelserna för de förberedande arbetsinsatser som krävs för att genomföra en reformering av jordbrukspolitiken i . I budgetpropositionen för aviserades en översyn av jordbruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av en kostnadseffektiv och modern förvaltning. Bland annat hänvisades till den förändring av arbetsuppgifterna som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär för och länsstyrelserna, också . Enligt vad utskottet inhämtat bereds frågan om den aviserade utredningen i . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 10 och 2004/05:Sk405 (m) yrkande 9 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. När det gäller frågan om utbetalning av jordbruksstöd i euro hänvisar utskottet som tidigare (bet. 2003/04:MJU22 s. 11) till att chefen för beslutade att tillsätta en särskild interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda hur skulle genomföra EU:s beslut om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Arbetsgruppen skulle också belysa konsekvenserna av att införa utbetalning av stöd inom jordbruket i euro. Arbetsgruppen konstaterade i departementspromemorian Genomförandet av EU:s jordbruksreform i (Ds 2004:9) att en samhällsekonomisk vinst av gårdsstöd i euro inte torde föreligga. Med det anförda avstyrks motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 5. I två motioner föreslås tillkännagivanden med hänvisning till hur tillämpar gällande regelverk. Utskottet konstaterar för sin del att det ankommer på att tillämpa gällande regelverk. Det kan inte anses förenligt med regeringsformen att uttalar sig när det gäller tillämpningen av regelverket annat än i samband med lagstiftning. Motionerna 2005/06:MJ386 (c) och 2005/06:MJ437 (c) avstyrks. Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande med anledning av det i motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 2 väckta förslaget om en hållbarhetscertifiering av jordbruket. Motionen avstyrks i berörd del. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 28 om att de avgifter som tas ut av enskilda näringsidkare vid implementeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken skall ha en legal grund. Enligt utskottets mening finns det dock ingen anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionen. Motionen avstyrks i denna del. När det gäller den i motionerna 2004/05:N407 (kd) yrkande 4 och 2005/06:MJ447 (kd) yrkande 1 aktualiserade frågan om ensärskild jämställdhetsplan för jordbruks- och skogsbrukssektorn vill utskottet anföra följande. Utskottet har tidigare behandlat frågan om ett främjande av jämställdheten inom berörda näringar, (bet. 2003/04:MJU10 s. 60). Utskottet hänvisade därvid till riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111 Landsbygdspolitik (bet. 2003/04:MJU2 s. 108) då bl.a. betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheter åt både kvinnor och män uppmärksammades. Bland annat framhölls betydelsen av att uppmärksamma jämställdheten vid utformningen och tillämpningen av åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Det finns goda exempel på hur kvinnor omsatt sina kunskaper och erfarenheter i framgångsrik företagsamhet inom jordbruk och småskalig livsmedelsproduktion, inte minst i glesbygder. De kvinnliga nätverk och arbetsgrupper som vuxit fram , inte minst inom ramen för gemenskapsinitiativet Leader-plus, arbetar med annorlunda och intressanta metoder i landsbygdsutvecklingen. Åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet skall bidra till att ytterligare stödja en sådan utveckling. Åtgärderna måste även samverka med åtgärder som ingår i program som medfinansieras från strukturfonderna. När det gäller frågan om ökad jämställdhet inom skogsnäringen har utskottet tidigare hänvisat till att regeringen även inom denna sektor arbetar aktivt för ökad jämställdhet (bet. 2004/05:MJU9 s. 51). Utskottet har inhämtat att förslaget om en särskild jämställdhetsplan för jord- och skogsbrukssektorn (Ds 2004:39) är föremål för fortlöpande beredning i . har i linje med sammanhållna projekt om jämställdhetsintegrering antagit en jämställdhetsplan för vilken integrerats med den övriga verksamhetsplanen. Enligt planen skall fokus sättas på kommittédirektiv, könsuppdelad statistik, budgetprocessen (vidareutveckling) inklusive kontinuerliga jämställdhetsanalyser inom alla politikområden. har samtliga politikområden inom analyserats från jämställdhetsperspektiv enligt en särskild metod. Resultaten har påverkat styrningen av myndigheterna framför allt regleringsbrev. Detta arbete är fortsatt i fokus. Särskilt kan nämnas den prioritering som skett av samarbetsformer och utveckling av indikatorer. Vidare kan nämnas att jordbruksministern särskilt har uppmärksammat möjligheter och problem för kvinnliga småföretagare på landsbygden genom sammankallandet av en referensgrupp - Grön kvinnokraft- med framgångsrika kvinnliga entreprenörer för dialog.