bet · GT01NU13 · 2006-03-14 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet 134 motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor. I samtliga fall avstyrker utskottet, med anförda motiveringar, yrkandena. De områden som behandlas i betänkandet är bl.a. innovationer och nyföretagande, kapitalförsörjning, insatser för att främja företagande bland olika grupper, forskning och utveckling samt social ekonomi. Vidare hanteras motioner med kopplingar till olika näringar såsom turism, skogs- och träindustrin, , betong- och cementindustrin, gruvnäringen samt läkemedels- och medicinteknisk industri. Även motioner rörande design tas upp i detta sammanhang. Olika yrkanden följs upp i totalt 12 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:N323, 2005/06:N356, 2005/06:N365, 2005/06:N421, 2005/06:N478 yrkande 5 och 2005/06:N480 yrkande 28. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:N245, 2004/05:N308 yrkande 5, 2004/05:N447, 2005/06:MJ448 yrkande 3, 2005/06:MJ532 yrkande 4, 2005/06:N235, 2005/06:N308 yrkande 3, 2005/06:N327, 2005/06:N387 yrkandena 3 och 4, 2005/06:N434 yrkandena 6 och 8, 2005/06:N456, 2005/06:N468, 2005/06:N480 yrkande 10, 2005/06:A308 yrkande 5 och 2005/06:A309 yrkande 26. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Reservation 3 (mp) Insatser för särskilda grupper avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 17, 2005/06:Sf333 yrkande 2, 2005/06:Sf334 yrkande 28, 2005/06:Sf336 yrkande 19, 2005/06:Sf383 yrkande 5, 2005/06:Sf389 yrkande 13, 2005/06:So552 yrkandena 4 och 5, 2005/06:N240, 2005/06:N251, 2005/06:N253, 2005/06:N294, 2005/06:N415, 2005/06:N480 yrkandena 18 och 25, 2005/06:N481 yrkande 16, 2005/06:A309 yrkandena 28 och 30 samt 2005/06:A310 yrkande 5. Reservation 4 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:N312 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N420, 2005/06:N470 och 2005/06:N474 yrkande 18. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Reservation 6 (mp) Övrigt om forskning och utveckling avslår motionerna 2005/06:Ub259 yrkandena 5 och 6, 2005/06:Ub586 yrkande 9, 2005/06:Ub589 yrkande 5, 2005/06:N224 yrkande 2, 2005/06:N225, 2005/06:N281, 2005/06:N295, 2005/06:N400 yrkandena 1-8, 2005/06:N414 yrkande 1, 2005/06:N434 yrkande 1 och 2005/06:N474 yrkandena 15 och 17. Reservation 7 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Fi229 yrkandena 1 och 3, 2005/06:So696 yrkande 1, 2005/06:N215 yrkandena 1 och 3, 2005/06:N346, 2005/06:N354, 2005/06:N391, 2005/06:N403, 2005/06:N418, 2005/06:N464, 2005/06:N480 yrkande 9 och 2005/06:A363 yrkande 17. Reservation 8 (m, fp, kd, c) Reservation 9 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ350 yrkande 2, 2005/06:MJ444 yrkande 2, 2005/06:MJ519 yrkande 28, 2005/06:N202, 2005/06:N216 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N218, 2005/06:N219, 2005/06:N247, 2005/06:N258, 2005/06:N263 yrkande 2, 2005/06:N283, 2005/06:N299, 2005/06:N304 yrkande 6, 2005/06:N335, 2005/06:N340, 2005/06:N360, 2005/06:N361, 2005/06:N373, 2005/06:N379, 2005/06:N417, 2005/06:N419 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N424, 2005/06:N429, 2005/06:N437 yrkandena 6 och 7, 2005/06:N440 yrkandena 2 och 4, 2005/06:N445 yrkandena 1, 3-6, 10 och 12, 2005/06:N449, 2005/06:N478 yrkande 10 och 2005/06:N482 yrkande 4. Reservation 10 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ449 yrkandena 11 och 52 samt 2005/06:N352. , betong- och cementindustrin avslår motionerna 2005/06:N213, 2005/06:N259, 2005/06:N341 och 2005/06:N460. avslår motionerna 2005/06:N226, 2005/06:N334 och 2005/06:N355 yrkandena 1 och 2. Reservation 11 (m, fp, kd) Reservation 12 (mp) - motiveringen avslår motion 2005/06:N274. avslår motionerna 2005/06:Kr235 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:N455. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels 94 motioner från allmänna motionstiden /06 rörande olika näringspolitiska frågor, dels 3 motioner från allmänna motionstiden /05 inom samma ämnesområde. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för . Vidare har en skrivelse i ärendet inkommit till utskottet. Utskottets förslag i korthet bör med hänvisning till bl.a. det arbete som bedrivs på området avslå motionsyrkanden om innovationer och nyföretagande. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I motion 2005/06:N365 (s) sägs att många arbetsgivare saknar utbildning om hur näringsverksamhet skall bedrivas, bl.a. inom hotell- och restaurangbranschen. För att åtgärda detta anser motionären att alla som avser att starta en verksamhet först måste genomgå en utbildning rörande vilken lagstiftning som gäller för branschen. Införandet av ett företagskörkort för näringsidkare argumenteras för i motion 2005/06:N421 (s). Det innebär att personer som startar företag bör genomgå en grundläggande utbildning innehållande skattelagstiftning, bokföring, arbetsrätt och arbetsmiljölagstiftning. Ett riksdagsuttalande om att det bör utarbetas ett handlingsprogram för hur fler innovationsföretag skall kunna utvecklas anmodas i motion 2005/06:N323 (m). Motionären anser att det måste bli lättare dels för forskare att kommersialisera sina innovationer, dels att starta företag som kan växa både nationellt och internationellt. Vidare måste det finnas tillräckligt med riskvilligt kapital för forskningsinnovationer. Att det är angeläget att stimulera uppfinnare att fullfölja sina idéer och hjälpa dem att göra dessa till framgångsrika produkter framhålls i motion 2005/06:N356 (m) som ett antal förslag till åtgärder redovisas. Motionären anser bl.a. att de organisationer som finns för att finansiera och stödja innovationer bör slås samman till en organisation. Vidare bör prioriteringar av olika bidragsområden avskaffas. Även en statlig innovationsgaranti till uppfinnare och avdragsrätt för patentkostnader förs fram som förslag. Därtill förordas tillsättandet av en ombudsman för patenträttsfrågor alternativt en intressenämnd med syfte att bistå uppfinnare vid patentintrång. I motion 2005/06:N480 förordas att regeringen bör åläggas att återkomma till med en tydlig innovationsstrategi. Motionärerna anser bl.a. att satsningen på innovativ teknikupphandling till mindre företag och uppfinnare bör utökas samt att de immateriella rättigheterna bör ges ett bättre skydd. Vidare anförs att möjligheterna för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas. Åtgärder för att underlätta kommersialiseringen av patent efterfrågas i motion 2005/06:N478 (kd). Även i denna motion argumenteras för att möjligheterna för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas. Motioner med krav på införande av näringskörkort likt de här aktuella har vid upprepade tillfällen avstyrkts av utskottet. Vid det senaste tillfället, , framhöll utskottet (bet. 2004/05:NU9) att det inte hade något annat att anföra än vad det sagt vid tidigare tillfällen då motionsyrkanden om särskilda kunskapskrav för dem som önskar etablera företag har behandlats. Utskottet erinrade om att det betonat betydelsen av den fria etableringsrätten som en grundläggande princip vid företagsetableringar. Utan att ge avkall på den fria etableringsrätten är det , fortsatte utskottet, oerhört viktigt att företagare har kunskap om bl.a. ekonomi, arbetsmiljö och arbetsrätt. presenterade regeringen innovationsstrategin Innovativa (Ds 2004:36). Den vision som framlades i skrivelsen är att skall vara mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi och därmed ett av världens mest attraktiva investeringsländer för stora och små kunskapsbaserade företag. Efter att statsminister 2004 bjudit in till branschsamtal inom ett antal näringslivssektorer påbörjades arbetet med att utarbeta strategiprogram för dessa. Sedermera har ett antal strategiprogram presenterats för att utveckla positioner inom dessa branscher. De aktuella branscherna är fordonsindustrin, IT- och telekombranschen, skogs- och träindustrin, metallurgiindustrin, läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikindustrin samt flyg- och rymdindustrin. I kommande avsnitt rörande olika näringar redogörs närmare för några av dessa strategiprogram. I några av de här aktuella motionerna berörs vissa patenträttsliga frågor. Med anledning av dessa kan påminnas om att regeringen har tillsatt en särskild utredare (professor ) med uppdrag att se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt och analysera hur svenska företag hanterar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder (dir. 2004:55, dir. 2005:9). Utredningen syftar till att skapa förståelse främst hos små kunskapsintensiva företag för de ekonomiska vinsterna - och kostnaderna - med patentering samt att föreslå åtgärder för att stimulera dessa företag att i ökande grad skydda sina innovationer. Utredningen skulle redovisa sitt uppdrag vid utgången av . Enligt uppgift kommer utredningen, som ännu ej är klar, att presenteras . Vidare har regeringen tillsatt en kommitté (ordförande: justitierådet ) med uppgift att följa upp patentskyddet för biotekniska uppfinningar liksom de effekter på forskningen som detta skydd har givit (dir. 2005:2). Kommittén skall lämna en delredovisning och slutredovisning . Därtill kan nämnas att regeringen tillkallade en särskild utredare (professor ) med uppdrag att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av att avskaffa det s.k. lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet om nyttiggörande av högskoleuppfinningar (SOU 2005:95), och förslagen bereds nu inom . Det kan i detta sammanhang även erinras om att lagutskottet avstyrkt ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden rörande frågor om patent och upphovsrätt (bet. 2005/06:LU13). I flera av de här aktuella motionerna lyfts behovet av olika innovationsfrämjande insatser fram. Med anledning av dessa motioner vill utskottet inledningsvis framhålla sin uppfattning att ett ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Denna inställning genomsyrar även den förda politiken, vilket tydliggörs genom att näringspolitiken är inriktad på att antalet nystartade företag och växande företag, liksom antalet personer som är företagare, skall öka. När det gäller innovationsförmågan i näringslivet anser utskottet att det är angeläget med åtgärder för att stärka denna, vilket inbegriper insatser såväl för befintliga företag som för att skapa goda villkor för ett kunskapsintensivt entreprenörskap. Vad gäller de motioner vari en innovationsstrategi efterfrågas vill utskottet erinra om det handlingsprogram för hur fler företag skall kunna utvecklas - Innovativa - som regeringen presenterade och som i det föregående kortfattat redogjorts för. Denna strategi anger inriktningen för det fortsatta arbetet med att utveckla innovationsklimatet i , ett arbete som utskottet ställer sig bakom. har ett antal strategiprogram inom olika branscher presenterats som ett led i detta arbete. Till några av dessa program återkommer utskottet senare i betänkandet. Vidare bör framhållas att stödet till innovationer har genomgått stora förändringar. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om de beslut som fattade under föregående rörande innovationsfrämjande åtgärder (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1) och forskning (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15). Det förstnämnda beslutet innebar att bemyndigade regeringen att vidta åtgärder för bildandet av och verksamheten i ett holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder - . Syftet med satsningen är att öka kommersialiseringen av forskning och högteknologiska uppfinningar från universitet, högskolor och näringsliv. Den nya strukturen innebär att och kompletterar varandra geografiskt, branschmässigt och funktionellt. Enligt utskottets uppfattning är dessa strukturförändringar en viktig del i genomförandet av innovationsstrategin. Det andra riksdagsbeslutet, dvs. om forskning , avsåg olika initiativ för att förbättra kommersialiseringen av forskningsresultat från offentlig forskning och insatser som syftar till att förbättra möjligheterna till tekniköverföring mellan offentligt finansierad forskning och näringslivet. Det är viktigt att även framgent är en ledande forskningsnation med betydande insatser från samhällets sida. När det gäller de immaterialrättsliga frågorna som berörs i några av motionerna, däribland 2005/06:N478 (kd) och 2005/06:N480 (kd), vill utskottet, dock utan att i detalj behandla dessa frågor då de i första hand faller inom lagutskottets ansvarsområde, peka på det pågående översynsarbete som i det föregående redogjorts för. Beträffande förslagen i motionerna 2005/06:N365 (s) och 2005/06:N421 (s) om att införa någon form av näringskörkort vill utskottet erinra om vad det sagt vid tidigare tillfällen då yrkanden om införande av särskilda kunskapskrav på dem som önskar etablera företag behandlats av . Då som ser utskottet den fria etableringsrätten som en grundläggande princip vid företagsetableringar. Utan att ge avkall på den fria etableringsrätten vill utskottet framhålla vikten av att företagare har kunskap om bl.a. ekonomi, arbetsmiljö och arbetsrätt. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande kapitalförsörjning för företag och företagare. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservationerna 2 (m, fp, kd, c) och 3 (mp) samt särskilt yttrande (v). Det påpekas i motion 2004/05:N447 (s) att det är främst orter där högskolor och universitet är förlagda som får tillgång till riskkapital för ny- och småföretagare. Den övriga delen av landet har svårt att locka till sig riskkapital. Därför måste samhällets institutioner göra det möjligt för hela landet att få tillgång till denna typ av riskkapital. Ett alternativ skulle vara att göra pensionsfonderna inom AP-systemet till ett regionalt riskkapital för hela . Fler och växande företag krävs för att säkra tillväxten och skapa fler arbeten, hävdas det i motion 2005/06:N327 (s). En viktig förutsättning är att det finns en väl fungerande riskkapitalmarknad, inte minst i inland och i . Staten har ett ansvar för detta och dess roll bör förstärkas genom att sammanföra och till en gemensam organisation. I motion 2005/06:N456 (s) förordas att regeringen ser över möjligheten att öka tillgängligheten av riskvilligt kapital genom att överföra delar av statens aktieinnehav till nybildade regionala riskkapitalstiftelser. Motionärerna anser att sådana regionala stiftelser skulle vara inbördes oberoende med betydande kapital och med stark regionalt förankrad styrning och organisation. Vid produktutveckling som i tidiga skeden sällan attraherar privat kapital och investerare spelar staten en mycket viktig roll, menar motionärerna bakom 2005/06:N468 (s). Skapandet av och är steg i rätt riktning, men ett mer kraftfullt statligt engagemang skulle kunna generera ännu större tillväxt fortsätter motionärerna och lyfter fram den finska modellen Finnvera som ett gott exempel. I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N434 sägs att det inte är en statlig uppgift att förse företag med riskkapital. Dock anser motionärerna att staten har en roll att spela när det gäller investeringar i mycket tidiga skeden. Därför bör möjligheterna att införa ett statligt lånegarantisystem prövas förutsättningslöst. Vidare anförs att antalet stödformer och myndigheter på riskkapitalområdet bör minskas betydligt. Såväl i motion 2004/05:N245 (m) som i motion 2005/06:N235 (m) uppmanas regeringen att komma med förslag om statliga kreditgarantier. På grund av att fasta investeringar utanför städerna värderas lågt är bankerna mycket restriktiva till utlåning. De företag som är verksamma utanför tillväxtregioner upplever ett starkt växande problem med sin kapitalförsörjning, anförs det. I motion 2005/06:N480 framhålls att tillgången på riskkapital för nya och befintliga företag måste öka. Av detta skäl förordar motionärerna att det tillsätts en parlamentarisk utredning som ser över hela kreditmarknaden. Att statsmakterna bör stimulera tillkomsten av lokala och regionala fonder som kan bistå med riskkapital anförs i motion 2005/06:A308 (v). Motionären menar att s.k. Kanadafonder bör studeras närmare och förordar ett riksdagsuttalande i frågan. Inrättandet av riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet föreslås i motion 2005/06:MJ532 (c). I motion 2005/06:A309 förordas att möjligheten att införa entreprenörslån bör utredas. Lånen skall fungera på liknande sätt som studiemedelslån. Tillsättandet av en utredning i syfte att ta fram förslag som gynnar tillgången till kapital för små företag föreslås i motion 2005/06:MJ448 (mp, -). Motionärerna redogör vidare för olika åtgärder som skulle öka tillgången på kapital, t.ex. sänkt skatt vid investeringar i små företag, uppskjuten beskattning om vinsten används för investeringar i nya små företag och etableringskonton där löntagare sparar skattefritt inför en företagsetablering. Regeringen bör, enligt vad som anförs i motion 2005/06:N387 (mp), utreda förutsättningarna för att införa offentliga lån med låg ränta till lokala investmentbolag. Enligt motionärerna skulle sådana lån stimulera bildandet av nya lokala investmentbolag vilka skulle investera i lokala företag och skapa nya arbetstillfällen. För att stimulera till lokalt ägande bör även bildandet av lokala nätverk och informationsplatser för handel med lokala aktier stimuleras. Motionärerna bakom motion 2004/05:N308 (m, fp, kd, c) efterlyser ett nytt sätt att finansiera nystartande av företag och småföretag som vill växa sig större. Förslag framförs om att lokalt och regionalt handlägga de statliga medel som är avsatta för åtgärder som främjar tillväxten. En grupp bestående av företagare och fackliga representanter från varje region skall ges i uppdrag att utvärdera idéerna och deras möjligheter att förverkligas. Finansieringsinstrumentet kan bestå av både stöd och lån, fortsätter motionärerna. För att öka tillgången på riskkapital föreslås i motion 2005/06:N308 (kd, m, fp, c) ett antal åtgärder. Bland de föreslagna åtgärderna kan nämnas ett avskaffande av förmögenhetsskatten, uppskov med vinstbeskattning för små företag som investerar i nya onoterade företag och införande av ett riskkapitalavdrag. avstyrkte utskottet (bet. 2004/05:NU9) en motion rörande kapitalförsörjning. Utskottet anförde bl.a. att statliga insatser på området är motiverade och framhöll de åtgärder som vidtagits. I en reservation (m, fp, kd, c) anfördes att tillgången på såddkapital måste öka. Vidare erinrades om den arbetsgrupp inom ramen för som skall arbeta bl.a. med näringspolitiska frågor. När det gäller vad som tas upp i motion 2005/06:MJ532 (c) om att inrätta riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet kan erinras om att utskottet avstyrkte ett sådant förslag (bet. 2004/05:NU1). Utskottet anförde att det inte är lämpligt med denna typ av specialdestinerade insatser. Förslaget avstyrktes även i en reservation (m, fp, kd) medan det tillstyrktes i en annan reservation (c). avstyrktes även en motion med krav om att tillsätta en parlamentarisk utredning om riskkapitalförsörjningen likt i här aktuella motion 2005/06:N480 (kd). Statsmakterna och kapitalförsörjningen till företag Staten underlättar småföretagens kapitalförsörjning via bl.a. (), Verket för näringslivsutveckling (), Stiftelsen Industrifonden och . bildades efter ett riksdagsbeslut om en ny organisation för att främja utvecklingen av mindre företag. Staten är ensam ägare till bolaget. Företagets uppgift är dels att verka för företagsutveckling, dels att äga aktier i ett antal regionala utvecklingsbolag vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och finansiering. Verksamheten bedrivs i 21 regionala dotterbolag i vilka äger . Resterande del ägs regionalt av respektive landsting, regionala självstyrelseorgan, kommunala samverkansorgan eller kommuner. Moderbolaget får driftsanslag från staten som sedan fördelas på respektive dotterbolag. Därutöver betalar de regionala ägarna ett driftsanslag grundat på konsortialavtal tecknat mellan moderbolaget och den regionala ägaren. mål är att främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, kompetenshöjning, finansiering och kontaktskapade insatser bidra till att det startas nya företag och tillväxt i de små företagen. skall komplettera marknadens utlåning och ta en större kreditrisk men bara investera i företag eller projekt som bedöms ge lönsamhet. målgrupper är nya företag, etablerade företag och innovatörer. Inom arbetar 450 personer, och flertalet är konsulter och rådgivare. Via stöder statsmakterna framväxten av lokala och regionala kreditgarantiföreningar. har projektstöd lämnats för information om start av sådana föreningar. Regeringen har gett i uppdrag att stödja den fortsatta utvecklingen av kreditgarantiföreningarna. kommer att kunna ge bidrag för bl.a. informations- och rådgivningsinsatser, marknadsföringskostnader och startkostnader för drift och administration med . Enligt Nuteks regleringsbrev för får användas för stöd till kreditgarantiföreningarna. Vidare framgår av regleringsbrevet att stödet skall användas till utveckling och drift av enskilda kreditgarantiföreningar samt samordning och utveckling av kreditgarantiverksamheten i . I utskottets betänkande om regional utvecklingspolitik (bet. 2005/06:NU12) återfinns ytterligare information om kreditgarantiföreningarna. Den statliga stiftelsen investerar i små och medelstora företag i hela . Industrifondens övergripande syfte är att stärka förnyelse och tillväxt i . Den vanligaste formen för Industrifondens investeringar är ägarkapital direkt i företag genom deltagande i nyemissioner eller indirekt genom konvertibler, som senare kan omvandlas till eget kapital. Industrifonden kan också ge lån till industriella utvecklingsprojekt och marknadssatsningar. Stiftelsen bildades av staten . Industrifonden får inga statliga anslag, utan drivs helt med egna medel. En förordning anger hur fonden skall arbeta, och styrelsen utses av regeringen. Industrifonden är även delägare i . bildades sedan bemyndigat regeringen (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1) att vidta de åtgärder som behövdes för bildandet av och verksamheten i ett holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder. tecknade de sju teknikbrostiftelserna, stiftelsen och staten ett aktieägaravtal som innebar att ett nationellt holdingbolag, , bildades. Verksamheten bedrivs huvudsakligen i sju regionala dotterbolag inom koncernen till vilka de sju teknikbrostiftelserna fört över sin verksamhet. Syftet med satsningen är att öka kommersialisering av forskning från universitet, högskolor och näringsliv. Koncernen kom att tillföras nytt kapital genom att Industrifonden sköt till . Satsningen förstärktes ytterligare genom insats om för utveckling och drift av inkubatorer. kommer att satsa ca för att stärka förutsättningarna för kommersialisering av forskningsresultat och idéer i näringslivet. Verksamheten i koncernen inriktas på följande områden: förmedling av utvecklingskapital av olika slag (t.ex. såddfinansiering) för att öka affärsskapandet av forsknings- och kunskapsrelaterade affärsidéer med stor marknadspotential, utveckling av effektiva innovationssystem inklusive inkubatorsverksamhet, insatser som stärker samverkan mellan högskola, näringsliv, små och medelstora företag, investerare och samhälle. Med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:N327 (s) om Norrlandsfonden kan nämnas att Norrlandsfonden grundades . Uppdraget har sedan tillkomsten varit att främja utvecklingen av det norrländska näringslivet genom finansiering av främst små och medelstora företag. Verksamheten bedrivs i stiftelseform. Styrelse och revisorer utses av regeringen. Stiftelsekapitalet byggdes upp under drygt två decennier genom årliga tillskott från och från staten . Därefter har kapitalet utökats , .