bet · GT01UU17 · 2006-05-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla ytterligare förslag på instrument och verktyg som kan användas för en mer hållbar trafikplanering såväl i , i EU som i utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för en fortsatt utveckling av den gränsöverskridande, tvärvetenskapliga miljöforskningen inom området för hållbar utveckling på Europanivå. 2004/05:T395 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den skall agera kraftfullt för att påverka mot att i högre grad samarbeta inom Helcom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en Östersjöregering och en särskild miljödomstol för . Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:U243 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett FN-organ för förnybar energi. 2005/06:U249 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i och bör agera så att Kyotoprotokollet implementeras i bankens lånevillkor och att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i och bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte skall vara ett krav för att beviljas lån. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge Sida i uppdrag att utarbeta en strategi för att kunna dela med sig av erfarenhet och kunnande om att driva vattenverk och vattendistribution i offentlig regi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör stödja ett upprop om ett moratorium för finansiering av nya stora dammar från till dess att World Commission on Dams riktlinjer har beaktats av och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ge Sida och andra svenska myndigheter som upphandlar stora dammprojekt i uppdrag att följa och beakta rekommendationerna från World Commission on Dams. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i nästa års skrivelse bör redogöra för hur har agerat när det gäller vattenfrågor som vattenprivatiseringar och dammbyggen. 2005/06:U255 av i m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU skall fördjupa sitt strategiska partnerskap med och med fokus på energifrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ökad respekt för rättigheter på miljöområdet bidrar till långsiktig ekonomisk utveckling och socialt välstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsammans med övriga EU-länder och inom FN skall driva på det globala och regionala miljöarbetet och efterlevnaden av internationella miljökonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU kan bli en starkare aktör i fortsatta förhandlingar om globala miljöproblem med länder som , och genom ökad samordning mellan EU:s medlemsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör verka för att det skall nås gemensamma överenskommelser med respektive på energiområdet för att främja ett långsiktigt och miljömässigt uthålligt användande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande i EU för ett djupare samarbete i miljöfrågor när det gäller energi, vetenskap och teknik med länder som och . 2005/06:U267 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lösningar av miljöproblem kan förhindra uppkomsten av konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som ett föregångsland i EU:s klimatarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad global ansträngning att öka effektiviteten i vattenutnyttjandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det svenska utvecklingssamarbetet bör lägga större tyngd på vattenprojekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationell strategi för att stabilisera jordens klimat och förhindra flyktingströmmar från miljöhot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör arbeta för att alternativ förnybar energiförsörjning förs upp på EU:s och FN:s dagordningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN bör verka för att FN:s medlemsländer omsätter det skrivna folkrättsliga ordet i konkret handling då det gäller mellanstatliga konflikter kopplade till miljö, vatten och utsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att FN:s miljöarbete för hållbar utveckling stärks. 2005/06:U276 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för livsmedelssuveränitet som målsättning. 2005/06:U289 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ökad energieffektivitet skall ske på så sätt att utsläpp av föroreningar eller växthusgaser skall minska från dagens nivå. 2005/06:U323 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hotet mot regnskogar och ursprungsbefolkning och behovet av internationellt samarbete. 2005/06:U331 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall driva i EU att EU skall införa klimattullar på länder som inte ratificerar Kyotoprotokollet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av hur en gränsjusterad koldioxidskatt skulle kunna utformas för att vara förenlig med EU:s och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att frågan om rätt till klimattullar tas upp i Kyotoförhandlingarna. 2005/06:U349 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kampen mot miljöförstöringen måste intensifieras. 2005/06:U350 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmuntra samarbeten kring vattenfrågan inom Afrikanska unionen (AU). 2005/06:U361 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av miljöarbete i enlighet med den inslagna linjen. 2005/06:U371 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppgraderas till att bli en fullskalig världsmiljöorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en global miljödomstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som underordnade multilaterala miljöavtal. 2005/06:U378 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa de mål som upprättades under i , om att integrera miljöaspekterna i all form av fattigdomsbekämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klargöranden av vilka kapaciteter och kompetenser skall bidra med i samarbetsländerna för att skapa ett trovärdigt internationellt miljösamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare måste driva på för ett starkare globalt samarbete kring hållbarhetsfrågorna, både inom landet och på europeisk nivå, där hänsyn också skall tas till de fattiga ländernas villkor och akuta problem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den etiska dimensionen bör betonas i det fortsatta arbetet mot hållbar utveckling och uthållig tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bildandet av en världsmiljöorganisation (WEO). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för inrättandet av en internationell miljödomstol samt att verka för att denna placeras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör betona vikten av att skydda produktionen av de "gemensamma globala nyttigheterna". Prioriterade bland dessa bör vara en effektivisering av energi- och materialhanteringen inom ramen för en hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skydda de naturresurser som ligger till grund för en ekonomisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja en ekologiskt hållbar globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att handel med varor som har framställts i enlighet med kraven om en hållbar utveckling skall främjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande i att utveckla nya finansieringsmekanismer för globala miljöinsatser i enlighet med de idéer som presenterades i samband med för utveckling . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla ytterligare förslag på instrument och verktyg som kan användas för en mer hållbar trafikplanering såväl i , i EU som för utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla innovativa vägar för att effektivisera energianvändningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en energifond som bör användas för att stärka utvecklingsländernas kapacitet att föra en hållbar energipolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för en fortsatt utveckling av den gränsöverskridande, tvärvetenskapliga miljöforskningen inom området för hållbar utveckling på Europanivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör uppmuntra forskningssatsningar på hur utvecklingen av hållbara energisystem och mer effektivt och miljömässigt jordbruk kan utvecklas i fattiga länder. 2005/06:U379 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka för att Kyotoprotokollets krav uppnås. 2005/06:U384 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brist på vattentillgångar i högre grad skall inkluderas i säkerhetstänkande och att forskning om vattenbrist skall prioriteras ur ett konfliktperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad forskning kring klimatförändringar i ett av perspektiv potentiella säkerhetsproblem som orsakar stor skada och förödelse av liv, hälsa, ekonomi, vatten- och livsmedelssäkerheten. 2005/06:MJ394 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationell miljödomstol. 2005/06:N385 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang bör initiera en diskussion om hur tvistlösning mellan och miljökonventionerna skall hanteras och att det utreds om i kan vara ett lämpligt forum för att lösa tvister som rör motsättningar mellan WTO och multilaterala miljökonventioner. Vatten: fattigdomsbekämpning och global säkerhet Ordföranden, (): Jag ska be att få hälsa alla välkomna till utrikesutskottets hearing om vatten. Jag ska börja med några korta citat för att ge en liten försmak av vad som ska hända . Så här säger : "Utan säkerhet ingen utveckling, utan utveckling ingen säkerhet och utan mänskliga rättigheter vare sig utveckling eller säkerhet." Det här fångar i ett litet nötskal det tema som vi ska belysa . har sagt följande: "Fierce national competition over water resources has prompted fears that water issues contain the seeds of violent conflict. If all the world's peoples work together, a secure and sustainable water future can be ours." Säkerhet och vatten är ett väldigt växande tema, och någon har också sagt: "If you like the oil wars you will love the water wars." Slutligen två korta citat från kvinnor. Det ena är från Kalpanatai Salunkhe som jobbar i och som säger: "Water is the dividing line between poverty and prosperity" - alltså skiljelinjen mellan fattigdom och rikedom. Det andra är från Arundhati , som säger i boken tingens gud som jag hoppas att ni har läst: "rice for the price of a river" - mer ris till till priset av en flod. Det här är belysande för de aspekter som vi hoppas kunna fånga . Vi har tre föredragande. På deras respektive anförande får ni gärna ställa frågor på innehållet. Vi vet att det är en kvalificerad publik här , och vi har tänkt att det ska bli en lång diskussion kors och tvärs mellan panel och publik. Vi har här från det berömda Tema Vatten. Han är professor och ordförande i den vetenskapliga programkommittén som har. är som en spindel i vattennätverket i och har varit väldigt behjälpliga när vi har ordnat det här seminariet. Så har vi , som är fil.dr, docent från vid , och han ska upplysa om aspekter på vatten. Slutligen har vi , före detta UD-medarbetare. är UD i allas blickfång, men numera har en tjänst på Sida. Hon är fil.lic. och arbetar på Sidas vattenenhet. : Riksdagsledamot , ledamöter av utrikesutskottet, kolleger, mina damer och herrar! Jag ska försöka ge en koncentrerad beskrivning av de mest utmanande problem vi står inför, som också antydde. Vatten är en essentiell resurs. Vi kan inte vara utan vatten. I förhållande till många andra resurser kan vi inte byta ut den mot andra resurser. Många frågar oss som jobbar med de här frågorna internationellt varför sysslar med och är så engagerat i vattenfrågor. Ni har ju inte några vattenproblem att tala om, säger man. När vi tittar runtom i världen är det drastiskt annorlunda. Så jag kommer att ge en bild av den stora differens som majoriteten av mänskligheten upplever i , och inte minst i i ett väldigt problematiskt område. Jag kommer framför allt att ta upp samband mellan vattenresurser, tillgång och utnyttjande i relation till livsmedelsproduktion. Vi hörde ett citat från Arundhati som läste upp: "rice for the price of a river." Det är väldigt talande uttryck som jag kommer att belysa lite. Samband mellan vatten och livsmedelsproduktion å ena sidan och å den andra produktion och konsumtion av livsmedel är ett underbetonat problemkomplex. Jag kommer att ta detta i relation till fattigdomsproblematiken och knyta an till millenniemålsättning nr 1, som handlar om att reducera den extrema fattigdomen och reducera antalet med en dålig matförsörjning. (Bild: Prekär vattensituation) Denna bild visar att vattensituationen är väldigt prekär i stora delar av världen. Det som är rött på kartbilden är flodområden där allt vad vi kallar för blått vatten, tillgängligt vatten, redan är intecknat och utnyttjat, i många fall överutnyttjat. Det gula är områden som ligger i nästa steg, alltså väldigt hårt utnyttjade. Det betyder att det i de här flodområdena, som täcker ungefär bosättningar för 1,4 miljarder människor, inte finns något ledigt vatten så att säga som kan exploateras för att utvidga matproduktionen eller för att förbättra vattensituationen i städer eller vad det är för någonting. Det betyder också att i de här flodsystemen, i sjöar och liknande, är de akvatiska systemen väldigt utsatta, fiskbeståndet och det övriga livet i flodsystemet. När vattnet i floder och sjöar tar slut har också grundvattenresursen exploaterats väldigt kraftigt. Vi har på många håll runtom i världen en situation där vi exploaterar grundvattennivån eller ännu lägre nivå. Vi kan säga att vi gör samma sak med oljan. Ja, det gör vi visserligen. Men framför allt i kustområden är detta en väldigt problematisk situation eftersom det betyder att saltvatteninträngning då skadar de kustnära delarna av länderna. Det som vi också ska ha i minnet är att vi har en ganska dramatisk föroreningsbelastning på de flesta vattendragen. I samband med snabb industrialisering och urbanisering, en allt intensivare användning av vattendrag och mark samt användningen av kemikalier påverkas vattenkvaliteten och naturligtvis hela ekosystemen väldigt dramatiskt. Sammantaget står vi inför en väldigt utsatt situation i ett väldigt komplext mönster. Jag nämnde tidigare de blå vattenresurserna, det vatten som är blått på kartan. Det är min kollega professor som är verksam vid , , som är hjärnan bakom och som har tänkt fram detta. Hon presenterade idén om blått och grönt vatten på ett seminarium som vi hade på FAO i . Det som är poängen med det gröna vattnet är att man i stället för att ha fokus inriktat på det vatten som finns i vattendragen, det blåa vattnet, sjöar och grundvattenreservoarer, skiftar fokus och tittar på den grundläggande vattenresursen, som är nederbörden som faller över landytan. En stor del av nederbörden infiltrerar genom markytan och bildar markfuktighet, och det är denna markfuktighet som är den grundläggande resursen för matproduktion i världen, vilket kanske inte alla tänker på så ofta, eftersom det har varit så mycket fokus på betydelsen av det konstbevattnade jordbruket. (Bild: Regnmatad livsmedelsproduktion) Det den här kartbilden försöker illustrera är att av den totala livsmedelsproduktionen i världen kommer ifrån vatten som finns i form av markfuktighet och alltså inte från bevattningsjordbruket. Den andel av matproduktionen som vi får från det bevattnade är förstås betydelsefull, den är i storleksordningen runt en tredjedel. Det är en viktig bit naturligtvis. Det är en väldigt kraftig geografisk korrelation mellan de områden i världen som har ett konstbevattnat jordbruk och de områden där vattenresurserna är väldigt hårt utnyttjade. När det gäller livsmedelsförsörjningen är det helt uppenbart att vi inte kommer att kunna lösa de ökande behoven av matförsörjning genom att exploatera blåvattnet speciellt mycket mer. Vi kan utnyttja det mer effektivt och produktivt, men en stor del av livsmedelsproduktionen måste sannolikt komma från ett bättre utnyttjande av de gröna resurserna. (Bild: Undernäringens och fattigdomens geografi) Denna bild visar en fördelning av människor som lider av undernäring och som inte har tillräckligt med föda för att leva ett produktivt och ett hälsosamt liv. De röda delarna av kartan visar länder där minst en tredjedel eller av befolkningen lider av undernäring. De har mindre energiintag än vad som anses nödvändigt för att man ska kunna leva ett produktivt och ett hälsosamt liv. I denna bild ser vi också en tabell som anger andelen människor som lever på en inkomst mindre än per dag. Det är två kolumner, den vänstra visar situationen och den högra visar situationen 2001. Det är de senaste siffror som finns att tillgå från FN-systemet. Rött är situationen i världen då situationen har försämrats med tanke på inkomstnivå eller den absoluta fattigdomsnivån. För söder om har andelen människor som lever på per dag eller mindre ökat från till . Nästan halva andelen av befolkningen i de här länderna har en daglig kontanttillgång på cirka per dag. Det är viktigt att peka på att de som har den här situationen befinner sig både på landsbygden och i städer. Det är både matproducenter och matkonsumenter. Det blir en kraftig låsning genom att om man inte har pengar att köpa mat för, kan man inte heller efterfråga mat. De bönder som skulle kunna producera mer har inte någon efterfrågan att producera för. Dessutom har en stor del av dem som flyttar in i städer - det är en väldigt kraftig urbanisering i de här länderna - möjlighet att få tag på mat som importeras från världsmarknaden. Där har vi kraftiga subventioner i produktionsledet i många delar av världen. (Bild: Vatten för hushållsbehov) Lite mer detaljer om hur mycket vatten som vi använder för olika ändamål i samhället. Här är en bild som illustrerar den enorma skillnaden mellan vattenåtgången i vårt dagliga liv hemma i bostaden och den mängd vatten som går åt att producera den mängd vatten som behövs för att vi ska få en säker livsmedelssituation i världen. Vi har utgått från basbehovet av vatten, per person och dag. Det är det som vi behöver som dricksvatten, för att laga mat, för hygien och liknande. Detta kan jämföras med den mängd vatten som går åt att producera för att få ett adekvat utbud av livsmedel, som är på . Det är en otrolig skillnad på förbrukning av vatten mellan vårt hushållsbehov och vatten till vårt dagliga bröd. Vi kan sammanfatta det med att säga att vi dricker några liter vatten per person och dag, men vi bokstavligen äter tonvis med vatten genom vår föda. Hur ser situationen ut i världen? Vi har en situation som kommer att berätta mer om, nämligen att drygt en miljard människor saknar tillgång till ordnad vattenförsörjning för hushållsändamål, och vi har dubbelt så stor andel som saknar tillgång till vatten för sanitära behov. Vi har ungefär en lika stor andel av befolkningen som saknar dricksvatten och som också är undernärd. Några siffror på vad det kostar att producera olika varor, matvaror och andra varor. De flesta tänker nog inte på att det är väldigt stora vattenmängder som går åt för att producera våra olika matprodukter och även kläder och liknande. För att producera en hamburgare krävs till exempel ungefär och för en t-skjorta . Genomsnittligt handlar det om i vattenåtgång mellan en och upp till . Produktion av animalier som kött, mejeriprodukter och liknande är mycket mer vattenintensiv än produktion av vegetariska varor. Det betyder sammanlagt att den press som finns i vattenresurserna till allra största delen kommer från produktionen av mat, och av uttaget från floder, sjöar och andra vattendrag går till att producera maten i jordbruket. (Bild: Trender i utbud) Hur ser det ut med utbudet av livsmedel runtom i världen? Tabellen (bild) visar situationen i den utvecklade delen av världen, industriländer, och tillgången på livsmedel i utvecklingsländer. På y-axeln har vi kilokalorier. Vi har ett utbud av livsmedel som ligger på runt per person och dag. För utvecklingsländer har det klättrat upp från 1 700 till på ungefär 2 400 i genomsnitt. Kombinationen av olika matvaror har ändrats så till vida att antalet basvaror ifrån spannmålsprodukter, rotfrukter och andra basvaror, enligt FAO:s definition, har minskat i vår del av världen och minskar nu också i tredje världen. Detta är varor som är väldigt viktiga för vårt totala energibehov, men det är också varor som är relativt billiga att producera med tanke på vattenåtgången. Det som ökar väldigt kraftigt runtom i världen är framför allt kött och andra animaliska produkter. Detta betyder också att vi får en ökad press på vattenresurserna. (Bild: Antalet undernärda) Den förra bilden tydde på att det är en ganska gynnsam situation när det gäller födotillgången. Men hur ser det ut med undernäringen, antalet människor som lider brist på mat i världen? Jag visade inledningsvis att ungefär 850 miljoner människor lider av undernäring. Vi ser att den situationen har förändrats fram till . Det har varit en sakta men ganska säker nedgång i antalet undernärda, från ca 900 miljoner 1970 till runt 800 miljoner. Det som har hänt är att antalet undernärda igen har ökat. Om vi skulle uppnå millenniemål nr 1 skulle vi ha halverat antalet undernärda. Vi skulle ha gått i riktning nedåt, men i stället har vi gått uppåt. Vi har en situation i världen att vi har ungefär 850 miljoner som är undernärda. Vi har också den omvända situationen att mer än en miljard är överviktiga och lider av sjuklig fetma. Båda de här grupperna ökar. Vi har parallellt en situation med övervikt och en situation med undernäring. Vi kan tycka att det är ganska enkelt att byta ut de här två med varandra, inte sant? Vi hade då fått en vinn-vinn-situation. Vi hade också fått en besparing på folkhälsosituationen, vi hade fått en besparing på vattensituationen, och vi hade fått mat över. Det låter sig dock inte göras. (Bild: Livsmedelsutbud och andel undernärda) Jag ska visa en tabell som har tagits fram av en kollega vid och som jag tycker är väldigt intressant.