bet · GT01AU5 · 2006-03-23 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet styrelses framställning (2004/05:RRS22) angående arbetslöshetsförsäkring - kontroll och effektivitet. har beslutat att slutsatserna av den granskning som revisionen genomfört och som redovisats i granskningsrapporten (RiR 2005:3) ska överlämnas i form av en framställning till . I rapporten pekar på brister i arbetsförmedlingens hantering av försäkringen. Två motioner har väckts med anledning av framställningen. Utskottet konstaterar att regeringen vidtagit åtgärder för att komma till rätta med bristerna i tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen och det regelverk som anknyter till försäkringen. Det som görs är i linje med de rekommendationer som finns i granskning och som ligger till grund för de förslag som styrelsen har lagt fram. Utskottet utgår från att regeringen vid lämpligt tillfälle återkommer till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits. I betänkandet behandlas också 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp olika frågor om arbetslöshetsförsäkringen. Det gäller bl.a. frågor om inträdesvillkor och a-kassa vid studier. Motionerna avstyrks, bl.a. med hänvisning till pågående utredningsarbete. Sammanlagt har företrädarna för , lämnat 7 reservationer i ärendet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Framställning från angående arbetslöshetsförsäkringen - kontroll och effektivitet avslår framställning 2004/05:RRS22 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2004/05:A10 yrkandena 1 och 2, 2004/05:A11 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Kr376 yrkande 14. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motion 2004/05:A10 yrkande 3. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:A270 yrkandena 3-5. Reservation 3 (v) avslår motion 2005/06:A325. avslår motion 2005/06:A272. avslår motionerna 2005/06:A282, 2005/06:A312 och 2005/06:A313. avslår motion 2005/06:A281. avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 20, 2005/06:A270 yrkande 2, 2005/06:A297, 2005/06:A347 och 2005/06:A360. Reservation 4 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:A234 och 2005/06:A344. avslår motionerna 2005/06:A204, 2005/06:A370 yrkande 20 och 2005/06:A420 yrkande 15. Reservation 5 (m, kd) avslår motionerna 2005/06:N291 och 2005/06:A420 yrkande 14. Reservation 6 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:A342, 2005/06:A386 och 2005/06:A403. Överhoppningsbar tid vid familjehemsuppdrag avslår motion 2005/06:A322. Begränsningsregeln för överhoppningsbar tid avslår motion 2005/06:A343. A-kassa och arbete i annat land avslår motionerna 2005/06:Sf279 yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:A244. Reservation 7 (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet dels styrelses framställning angående arbetslöshetsförsäkringen - kontroll och effektivitet (2004/05:RRS22) och två motioner väckta med anledning av den, dels motioner som väckts under den allmänna motionstiden som tar upp olika frågor om arbetslöshetsförsäkringen. De motioner som härrör från /06 refereras utan årtal. Övergripande frågor om arbetslöshetsförsäkringen, däribland finansieringen, behandlades senast i budgetbetänkandet 2005/06:AU1. Arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas hantering av arbetslöshetsförsäkringen Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet styrelses framställning, två motioner väckta med anledning av framställningen och en motion från allmänna motionstiden. Utskottet utgår från att regeringen följer de rekommendationer som lämnats av och de förslag som finns i framställning och att regeringen vid lämpligt tillfälle återkommer till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits. Framställningen och motionerna avstyrks. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). styrelses framställning (2004/05:RRS22) har granskat arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas hantering av arbetslöshetsförsäkringen. Resultatet av granskningen har redovisats i granskningsrapporten - kontroll och effektivitet (RiR 2005:3). Granskningen avser och har inriktats på följande frågor: regelverket för arbetslöshetsförsäkring? Följer arbetslöshetskassorna regelverket för kontroll och redovisning av ersättningsärenden? Vilka konsekvenser har förändringar och brister i arbetsförmedlingens och kassornas kontrollfunktioner medfört? Granskningen visar att det finns stora brister i tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. Volymen meddelanden om ifrågasatt ersättningsrätt är betydligt mindre än vad som skulle ha varit fallet om regelverket strikt hade följts. Antalet meddelanden har blivit större men ökningen kan i stor utsträckning förklaras av att andelen ogiltiga meddelanden har ökat. De giltiga meddelandena har sämre kvalitet. De individuella handlingsplanerna har brister, vad gäller såväl hur snabbt de blir upprättade som vad de faktiskt innehåller. Anvisningar om lämpligt arbete leder till anställning i lägre grad . Det finns brister och variationer i utrednings- och inrapporteringsrutiner, vilket bl.a. får till följd att graden av sanktioner varierar mellan kassorna. ger i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen, (), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och arbetslöshetskassorna. har beslutat att överlämna en framställning till med anledning av granskning. Styrelsen anser att regeringen bör göra en samlad analys av vilka åtgärder som krävs för att åstadkomma skärpt regelefterlevnad inom arbetslöshetsförsäkringen (yrkande 1). iakttagelser och rekommendationer kan användas som utgångspunkt för en sådan analys. Speciellt pekar styrelsen på förslaget att organisationen inom arbetsförmedlingarna ändras så att beredning och beslut om ifrågasatt ersättning organisatoriskt skiljs från förmedlingsarbetet. Åtgärderna bör genomföras . Styrelsen menar också att regelefterlevnaden inom arbetslöshetsförsäkringen bör följas upp regelbundet och anser att regeringen bör ta initiativ till en sådan uppföljning och redovisa resultatet av uppföljningen för (yrkande 2). ansluter sig i motion 2004/05:A10 yrkandena 1 och 2 till den kritik mot arbetslöshetsförsäkringens tillämpning som har och instämmer i de förslag till åtgärder som revisionen lägger fram. anser dock att de brister i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen som framgått av granskningen i grunden beror på det splittrade sätt som försäkringen är organiserad på. Regeringen ska följa upp efterlevnaden inom försäkringen och återkomma till med en redogörelse för denna uppföljning. I motion Kr376 yrkande 14 anför partiet att det i den individuella handlingsplanen från arbetsförmedlingen ska vara tydligt vilka krav som ställs på den arbetssökande. Det kan exempelvis vara krav på att söka ett visst antal jobb . Om inte den individuella handlingsplanen följs ska arbetslöshetsersättningen kunna hållas inne. hänvisar i motion 2004/05:A11 yrkande 1 till det som arbetsmarknadsutskottet uttalat i betänkande 2004/05:AU1 när det gäller sökprocessen. Det räcker inte med att ställa ökade krav på de arbetslösa att vara aktiva och tillse att rutiner finns hos arbetsförmedlingarna för effektivare uppföljning. Lika viktigt är att detta krav balanseras av ökad kvalitet i hela sökprocessen, från upprättandet av individuella handlingsplaner till konkreta jobbanvisningar. - Måttet på en god sökaktivitet får inte bara vara antalet sökta arbeten. Är förklaringen till en alltför låg sökaktivitet en svag efterfrågan på arbetskraft och få lediga jobb kan insatser för att stärka individen vara mera effektiva än ökad kontroll. menar i samma motion yrkande 2 att arbetsförmedlingens arbetsbelastning ökat. Konsekvenserna är sämre kvalitet i verksamheten. Obalans mellan resurser och uppgifter påverkar verksamheterna negativt. Regeringen bör återkomma med förslag om hur förmedlingsresurserna kan förstärkas. har granskat arbetslöshetsförsäkringen tidigare. Resultatet redovisades i rapporten på arbetsförmedlingen (RiR 2004:3). Slutsatserna från den granskningen överlämnades till i form av en framställning (2003/04:RRS7) som arbetsmarknadsutskottet behandlade i betänkande 2004/05:AU4 Arbetslöshetsförsäkringen. En bakgrund med redogörelse för rollfördelning, regelverk och åtgärder med anledning av den rapporten m.m. återfinns i det betänkandet. anordnade utskottet en offentlig utskottsutfrågning om tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. De stenografiska uppteckningarna från denna utfrågning finns i bilaga till nämnda betänkande. I budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1) beskriver regeringen vilka åtgärder som vidtagits och som vidtas med anledning av rapporter: Regeringen gav AMS i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa en mer likartad tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen, den s.k. insatsplanen; detta arbete kommer att följas noggrant. AMS bör ta till vara och pröva de förslag och rekommendationer som presenterat. får () resurser för att anställa upp till 300 personer för att stärka kontrollverksamheten. Samtliga arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning ska ha en handlingsplan som motsvarar kraven för rätt till arbetslöshetsersättning. Anvisningsinstrumentet ska användas effektivt och enhetligt av arbetsförmedlingarna. AMS ska genom systematiska jämförelser mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor minska skillnaderna i tillämpningen av regelverket. Uppföljningen av hur reglerna tillämpas bör bli effektivare. AMS kommer att utarbeta och i några län pröva en ny modell där ansvaret för arbetsförmedlingens ifrågasättanden av ersättningsrätt flyttas till en central funktion inom arbetsförmedlingen; detta bör bidra till en enhetligare tillämpning av regelverket och därmed öka rättssäkerheten för den enskilde. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en redovisning av resultatet av de ökade kontrollinsatserna. AMS återrapporterade regeringens uppdrag för att säkerställa en mer likartad tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen (den s.k. insatsplanen). Återrapporteringen visar bl.a. att en något större andel av de arbetslösa sökte arbete aktivt jämfört med . Andelen anvisningar till lämpligt arbete och underrättelser till arbetslöshetskassan har ökat. AMS konstaterar dock att det fortfarande inom de flesta områden finns relativt stora skillnader mellan länen. AMS har i flera återrapporteringar till regeringen redovisat genomförda och planerade åtgärder och utvecklingen av vissa indikatorer som syftar till att återspegla olika förhållanden rörande kontrollfunktionen. Av regleringsbrevet framgår att AMS ska fortsätta utvecklingsarbetet med att skapa en sammanhållen organisation som säkerställer ett likartat tjänsteutbud och likartad tillämpning av det arbetsmarknadspolitiska regelverket över hela landet och att AMS ska följa upp och fortsätta utveckla de insatser som gjorts utifrån insatsplanen. IAF har lämnat flera rapporter som berör olika aspekter av AMV:s handläggning av ärenden som gäller arbetslöshetsförsäkringen. I en rapport från redovisas vissa sammanfattande slutsatser. Liksom AMS konstaterar även IAF att det finns skillnader mellan länen på olika områden. Enligt IAF:s regleringsbrev ska tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket förbättras. Målet är att IAF ska bidra till att arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingarna fullgör sina uppgifter i arbetslöshetsförsäkringen på ett korrekt och likformigt sätt över hela landet. Målet är också att IAF ska bidra till att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. IAF har i uppdrag att kvartalsvis redovisa bl.a. antalet meddelanden från arbetsförmedlingen om ifrågasatt rätt till arbetslöshetsersättning. IAF ska, enligt ett återkommande uppdrag i regleringsbrevet, redogöra för slutsatser från granskningen av AMV:s handläggning av ärenden som gäller arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet har tidigare, bl.a. i betänkande 2004/05:AU4 Arbetslöshetsförsäkringen, betonat den mycket viktiga roll som arbetslöshetsförsäkringen spelar i arbetsmarknadspolitiken. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska präglas av en enhetlig och därmed rättvis tillämpning av de regler som gäller i arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas verksamhet. Rättssäkerheten är av grundläggande betydelse för den arbetslöse och för legitimiteten i försäkringen. Den kritik som framförs av är mycket allvarlig och pekar på brister som kräver åtgärder. Av återrapporteringar från AMS och IAF framgår också att det finns brister som måste rättas till. Vid behandlingen av förra framställning (2003/04:RRS7) konstaterade utskottet att det fanns en medvetenhet hos berörda aktörer om bristerna i tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen och det regelverk som anknyter till försäkringen. Utskottet ansåg att de rekommendationer som då gjordes av var i linje med det pågående utvecklingsarbetet. Utskottet ser alltså allvarligt på de brister som påtalats men kan även konstatera att det arbete med att förbättra tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen som görs är i linje med de rekommendationer som finns i granskning och som ligger till grund för det förslag som styrelsen har lagt fram för . När det gäller synpunkter på frågan om sökaktiviteten kan utskottet konstatera att det som utskottet tidigare uttryckt och som refererar till även uttalas i budgetpropositionen. Genom en dialog och i arbetet med den individuella handlingsplanen skall arbetsförmedlingen ge den enskilde arbetssökanden förutsättningar att bedriva ett kvalitativt sett bra sökande efter ett arbete. Måttet på en god sökaktivitet är inte bara antalet sökta arbeten. Det finns också en kvalitativ sida, som har bäring på arbetslöshetsförsäkringens begrepp "lämpligt arbete". I detta sammanhang kan nämnas att IAF beslutade om nya tillämpningsföreskrifter i fråga om lämpligt arbete (IAFFS 2004:3). När det gäller frågan om individuella handlingsplaner som tas upp av vill utskottet anföra följande. Enligt 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska den sökande för att ha rätt till ersättning bl.a. medverka till att en individuell handlingsplan upprättas i samråd med den offentliga arbetsförmedlingen. Ytterligare reglering finns i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och i AMS föreskrifter (AMSFS 2004:11). Enligt föreskrifterna ska det finnas en koppling mellan handlingsplanen och arbetslöshetsförsäkringens regler om vad som för den enskilde är lämpligt arbete. granskning tyder på att det finns brister när det gäller hur snabbt en handlingsplan blir upprättad och vad den faktiskt innehåller. konstaterar också att regeln om att en sökande inte får begränsa sitt sökområde inte har slagit igenom i praktiken i handlingsplanerna, något som även IAF har tagit upp i sin redovisning till regeringen. Av 1, 2006, framgår att antalet underrättelser som beror på att den sökande inte medverkat till att upprätta en handlingsplan minskade mellan fjärde kvartalet 2004 och fjärde kvartalet 2005. Dock utgör dessa av samtliga underrättelser. Utskottet kan också konstatera att AMS i sina föreskrifter (AMSFS 2005:4) har fastställt att arbetsförmedlingen förutom att informera arbetssökanden om möjligheten att ansöka om arbetslöshetsersättning även ska gå igenom vad som krävs för att han eller hon ska kunna erhålla ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. infördes nya föreskrifter (AMSFS 2004:11) om individuella handlingsplaner. Syftet är bl.a. att öka sökaktiviteten hos den sökande genom att arbetsförmedlingen kontinuerligt följer upp och säkerställer att handlingsplanen är aktuell. I betänkande 2005/06:AU4 behandlade utskottet propositionen Elektronisk informationsöverföring hos arbetslöshetskassorna och inom (prop. 2005/06:52). Genom en lagändring, som träder i kraft , blir det möjligt med elektronisk informationsöverföring mellan arbetslöshetskassorna. Syftet är att effektivisera kassornas handläggning av ärenden om arbetslöshetsersättning, att förbättra servicen till enskilda och att förbättra kontrollmöjligheterna. När det gäller yrkande om förstärkning av arbetsförmedlingsresurserna vill utskottet hänvisa till att anslaget för detta ändamål, som ett led i den omfattande ökningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna, ökade med . Motsvarande förstärkning beräknas även . Detta är i övrigt en fråga för kommande budgetförhandlingar. Som framgått ovan har regeringen vidtagit åtgärder för att komma till rätta med bristerna i tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen och det regelverk som anknyter till försäkringen. Utskottet utgår från att regeringen följer de rekommendationer som lämnats av och de förslag som finns i framställning och att regeringen vid lämpligt tillfälle återkommer till med en redovisning för de åtgärder som vidtagits. Utskottet noterar att regeringen enligt budgetpropositionen ska återkomma med en redovisning av resultatet av de ökade kontrollinsatserna i budgetpropositionen . Med det anförda avstyrker utskottet framställningen från och motionerna 2004/05:A10 yrkandena 1 och 2 (fp), 2004/05:A11 yrkandena 1 och 2 (v) och Kr376 yrkande 14 (fp). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om bl.a. ersättningsnivåer, sökområde och avstängningstid. Samtliga motioner avstyrks. Jämför reservationerna 2 (m, fp, kd, c) och 3 (v). pekar i motion 2004/05:A10 yrkande 3 på bristerna i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen och menar att de beror på det splittrade sätt som försäkringen är organiserad på. Partiet vill därför att arbetslöshetsförsäkringen ska vara allmän och inkludera alla som arbetat för att kvalificera sig för ersättning. menar i motion A270 yrkande 3 att en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del i att slå vakt om de gemensamma systemen och löntagarnas intressen, och att det ska finnas en likformighet mellan nivåerna i a-kassan och andra socialförsäkringar. Under kommande mandatperiod ska taken i arbetslöshetsförsäkringen höjas, för att så många som möjligt ska vara fullt försäkrade. I samma motion, yrkande 4, anser partiet att det inte bör ske någon sänkning av taket i a-kassan . Partiet menar att målet om aktivitet som arbetslös är viktigt. Störst chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden har man . Det ges motsägelsefulla signaler när ersättningen är högre den . vill på nytt utreda frågan om indexering av högsta dagpenning, yrkande 5. m.fl. (c, m, fp, kd) anför i motion A272 att den regel som säger att en arbetslös får begränsa sitt sökande av arbete är ett undantag från den generella principen i lagen om arbetslöshetsförsäkring som säger att den arbetslöse måste söka tillgängliga arbeten. Regeln bör slopas för att på så sätt betona att arbetslöshetsförsäkringen verkligen är en omställningsförsäkring där det är ett ovillkorligt krav att söka tillgängliga arbeten. i (s) anför i motion A313 att arbetslöshetsförsäkringen ska verka för att människor ska våga ta steget och byta jobb. Där finns det stora brister när den som utan giltigt skäl säger upp sig blir avstängd i , vilket innebär att många som både kan och vill inte vågar byta jobb. I motion A325 hänvisar () till en dom i Regeringsrätten som enligt motionären innebär att föreskrifter för a-kassan som handlar om omprövning av fastställd dagsförtjänst inte godkänns. Motionären vill att lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras så att föreskriftens innehåll blir gällande. I motion A312 anför () att det är angeläget att regelverket för arbetslöshetsförsäkringen ses över så att människor stimuleras att prova nya jobb utan att riskera ekonomiskt avbräck t.ex. i form av återkommande karensperioder. och () anser i motion A281 att regeringen bör återkomma med förslag om förenklad administration av arbetslöshetsförsäkringen genom överföring av de nuvarande a-kassornas arbetsuppgifter till arbetsförmedlingen. I motion A282 anser () att karensmånaden i a-kassan vid egen uppsägning från arbete ska slopas, detta för att öka rörligheten på arbetsmarknaden och förbättra möjligheten till passande arbete för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till den allmänna bakgrund om arbetslöshetsförsäkringen som finns i bet. 2004/05:AU4 Arbetslöshetsförsäkringen (s. 13 f.). Motionsförslag om en ny allmän arbetslöshetsförsäkring har utskottet behandlat tidigare, senast i betänkande 2005/06:AU1. Utskottet vidhåller uppfattningen att det finns många fördelar med dagens ordning, exempelvis att närheten till de fackliga organisationerna och bransch- och småföretagarorganisationerna garanterar en nära koppling till lönebildningen, arbetsmarknadspolitiken och i förlängningen till den ekonomiska politiken. Utskottet ställer sig inte heller nu bakom ett sådant förslag. Motion 2004/05:A10 yrkande 3 (fp) avstyrks. Frågor om ersättnings- och kompensationsnivåer har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2004/05:AU4. Utskottet har framhållit att arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersätta den enskilde för inkomstförlust vid arbetslöshet . Arbetslöshetsförsäkringen är och ska vara en omställningsförsäkring. Den arbetslöse ska så fort som möjligt kunna övergå i reguljärt arbete. När det gäller indexering av ersättningsnivåerna hänvisade utskottet vid förra årets behandling till den proposition om en rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/01:AU5) där det framgick att i stället för en indexering av ersättningsnivåerna ska en årlig prövning göras utifrån vad som är statsfinansiellt möjligt. De bedömningar som gör av löneutvecklingen ska då beaktas. Enligt utskottets mening innebar utvecklingen mot att alltfler ersättningsberättigade "slår i taket", dvs. erhåller en lägre ersättning än av den tidigare inkomsten, att arbetslöshetsförsäkringen i allt mindre grad kan betraktas som en inkomstbortfallsersättning. Utskottet ansåg det därför angeläget att höja ersättningsnivåerna. Med införandet av förhöjt dagpenningbelopp i ersättningsperioden återställdes dock, som det uttrycktes i betänkandet, en del av arbetslöshetsförsäkringens karaktär av inkomstbortfallsförsäkring. Utskottet gör samma ställningstagande som vid förra årets behandling. Utskottet står fast vid sin principiella uppfattning att ersättningsnivåerna måste vara sådana att försäkringen behåller sin karaktär av inkomstbortfallsförsäkring men är inte berett att förorda några förändringar. Motion A270 yrkandena 3-5 (v) avstyrks. Utskottet tar i detta sammanhang också upp frågan om den myndighetsföreskrift om omprövning av fastställd dagsförtjänst som enligt en dom i Regeringsrätten inte fick tillämpas därför att det saknades bemyndigande för myndigheten att utfärda föreskriften. I en proposition (prop. 2005/06:152) som framlagts föreslår regeringen vissa ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Förslagen innebär bl.a. att det klargörs att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer på vissa områden ska ha rätt att utfärda föreskrifter om reglernas tillämpning. Förslagen är föranledda av domen från Regeringsrätten. Sådan rätt att meddela föreskrifter ska bl.a. avse omräkning av dagsförtjänsten enligt lagens 29 §. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Utskottet avser att behandla propositionen senare i vår. Den behandlingen bör avvaktas, varför motion A325 (s) avstyrks. Regeln om att en arbetssökande har rätt att begränsa sitt sökande infördes i lagen om arbetslöshetsförsäkring 2001 (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/01:AU5). I propositionen anförde regeringen att det är rimligt och samhällsekonomiskt motiverat att den arbetssökande, om han eller hon så önskar, ges möjlighet att söka lämpliga arbeten inom det egna närområdet och inom de yrken han eller hon har erfarenhet av och kompetens för. Det är därför möjligt för den arbetslöse att under denna första del av ersättningsperioden begränsa sitt arbetssökande till lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet. Därefter ska den arbetssökande vara beredd att vidga sitt sökområde såväl yrkesmässigt som geografiskt.