bet · GT01FöU8 · 2006-03-21 00:00:00 — Det finns många som egentligen vill göra värnplikt men som aldrig får chansen på grund av för få uttagna. För dem skulle detta kunna bli en "andra" chans som ett slags alternativ till värnplikt. Ekonomiska förutsättningar och frågan om vem som skall betala är av naturliga skäl intressant. Någon form av ersättning bör utgå till den som genomgår samhällstjänst. Pengar till detta borde kunna tas från arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kombination med att företagen står för en del av kostnaden. Argumenten för införandet av en frivillig samhällstjänst som alternativ till värnplikt är många. Den kan dels skapa en ansvarskänsla för rikets säkerhet, dels vara ett alternativ för ungdomar som inte riktigt tänkt färdigt över framtiden och för dem som med besvikelse fått ta emot beskedet att de inte kallats till militär tjänstgöring. Men den kan också vara ett sätt för många ungdomar att få in en fot på arbetsmarknaden och för samhället att få efterfrågade sysslor att bli utförda. Skulle ett system med frivillig samhällstjänst införas är det naturligtvis behäftat med en rad frågeställningar som måste utredas och besvaras. Därför vill motionären att uppdrar åt regeringen att tillsätta en utredning som kan belysa frågan och komma fram till svar på de frågor som finns. Förutsättningen skall vara att den som deltar i samhällstjänst skall ha liknande förmåner som den som utför militär tjänstgöring. I flera motioner föreslås alternativ till eller tillägg till värnplikten i form av samhällstjänst och solidaritetsår m.m. Utskottet har tidigare behandlat liknande motioner. I försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 2005-2007 erinrade utskottet om att lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt inskränker den grundlagsfästa rätten till rörelsefrihet. En begränsning av denna rätt får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med begränsningen, alltså i detta fall syftet med totalförsvarsplikten. Utskottet kunde då inte se att motionärernas förslag om alternativ eller tillägg till värnplikten gick att förena med detta övergripande krav. Utskottet gör nu ingen annan bedömning än tidigare när det gäller dessa frågor varför motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet Utskottet pekar på att det är viktigt att totalförsvarsplikten är omgärdad av sådana bestämmelser att personalförsörjningen fungerar även i en försämring av omvärldsläget. Utskottet föreslår att motionsförslaget avslås. Jämför särskilt yttrande (fp). framhåller i motion 2005/06:Fö253 (v) att han i motionen behandlar sin syn på att värnpliktsvägrare döms till fängelse, inte sin inställning till det militära försvaret. Vad gäller det militära försvaret skulle motionären önska en helt annan ordning utan ett militärt försvar. har en allmän värnplikt som innebär att alla unga män som blir inkallade måste stå till försvarets tjänst. Trots att det enbart är ett fåtal personer som blir inkallade för värnpliktstjänstgöring är det straffbart att vägra värnplikt. Detta skall ses i ett sammanhang då en majoritet av dem som frivilligt vill genomföra värnplikten nekas detta. Enligt motionärens mening är detta ett synsätt som hör till svunna tider. Ingen skall tvingas tjänstgöra inom försvaret mot sin vilja. Det handlar då inte om att skall ha en yrkesarmé utan om att faktiskt anpassa systemet så att det finns en möjlighet för dem som vill att avstå tjänstgöringen. Detta skulle enkelt kunna genomföras med att Försvarsmakten skulle pröva skälen till detta och därigenom kunna befria den värnpliktige från tjänstgöringen. Skulle det sedan visa sig att har behov av fler värnpliktiga och det skulle finnas ett stort behov av dem skulle man åter kunna ändra ordningen. Så länge det inte råder brist på frivilliga värnpliktiga ser motionären ingen risk att skulle få en yrkesarmé och så länge det inte föreligger en sådan risk finns ingen anledning att kränka den enskildes önskan att slippa värnpliktstjänstgöringen. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagstiftning som befriar värnpliktsvägrare från fängelsestraff. I svar på frågor i om straffbestämmelser för värnpliktiga har försvarsministern bl.a. svarat: I den försvarspolitiska inriktningen som beslutades av understryks vikten av att man i större utsträckning tar hänsyn till den enskildes motivation till att göra värnplikt. är den myndighet som ansvarar för bemanningen av värnpliktiga till Försvarsmakten. Det är angeläget att myndigheten utformar instrument där den enskildes motivation tillmäts större betydelse . Förvarsministern har vidare svarat att det finns skäl att vara försiktig med förändringar av totalförsvarsplikten och därför inte ser några skäl att föreslå att besluta om några förändringar av straffbestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Utskottet gör ingen annan bedömning än försvarsministern i denna fråga. Utskottet vill för sin del särskilt peka på att det är viktigt att totalförsvarsplikten är omgärdad av sådana bestämmelser att personalförsörjningen fungerar även i en försämring av omvärldsläget. Mot bakgrund av utskottets uppfattning föreslås att motionsförlaget avslås. Mönstring av ungdomar med invandrarbakgrund Utskottets förslag i korthet Utskottet utgår från att det görs fortsatta ansträngningar för att ungdomar med invandrarbakgrund ges samma förutsättningar att skrivas in till värnplikt som ungdomar med svensk bakgrund. Utskottet avstyrker motionsförslaget. m.fl. menar i partimotion 2005/06:Sf336 (v) att för att försvaret skall ha en folklig förankring krävs att alla samhällsgrupper skall vara representerade. Därför vill ha allmän värnplikt för kvinnor och män. Det är viktigt att mönstringen inte utestänger någon på grund av etnisk bakgrund, kön, klasstillhörighet eller sexuell läggning. Inskrivningsprovet efterfrågar inte etnisk bakgrund trots att tre delprov testar verbal förmåga. har efter påtryckningar gett Försvarshögskolan i uppdrag att utveckla inskrivningsprovet samt kartlägga resultaten för mönstrande med olika etnisk och kulturell bakgrund. Det är nu viktigt att den undersökning som genomförs följs upp och åtgärderna för att se över mönstringsprocessen och befattningskraven genomförs i syfte att förbättra möjligheter för ungdomar med invandrarbakgrund att mönstra och skrivas in för tjänstgöring med värnplikt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 54). Utskottet anser, liksom regeringen framhåller i budgetpropositionen , att det när det gäller verksamheten i försvaret är viktigt att kunna ge alla oavsett kön, sexuell läggning eller etnisk tillhörighet samma möjligheter. Detta förutsätter att exempelvis personer med invandrarbakgrund inte exkluderas. Utskottet delar motionärernas strävan att skapa en etnisk och kulturell mångfald bland de värnpliktiga. Utskottet utgår också från att det görs fortsatta ansträngningar för att ungdomar med invandrarbakgrund ges samma förutsättningar att skrivas in till värnplikt som ungdomar med svensk bakgrund. Utskottet kommer även fortsättningsvis att följa frågan. Något särskilt uttalande från sida till regeringen behövs inte . Motionen behöver därför inte bifallas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kvinnlig plikt, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. 2005/06:Fö245 av m.fl. (v) yrkande 1 och 2005/06:Fö213 av och (båda s). Kvinnorna behövs inom Försvarsmakten. Man kan inte utesluta halva befolkningen om man menar allvar med folkförankring och därmed trovärdighet. För att på allvar göra Försvarsmakten jämställd är en viktig åtgärd att utöka totalförsvarsplikten till att även gälla kvinnor. Kvinnor kan göra sin plikt på frivillig väg. är av officerarna kvinnor och av de värnpliktiga kvinnor. Det skulle med dagens utveckling ta åtskilliga tiotals år att få en numerärt jämställd Försvarsmakt om dagens regler och rutiner skulle gälla. En könsneutral mönstring och pliktutbildning skulle medföra en väsentligt bredare rekryteringsbas, ge en jämnare könsfördelning och leda till kvalitetsförbättringar inom Försvarsmakten. Att avstå från att införa en könsneutral plikt kan i förlängningen i stället få som resultat minskad effektivitet, rekryteringsproblem och legitimitetsproblem. Man skulle också bryta en gammal norm och få en bättre rekryteringsmöjlighet av kvinnor för de framtida officersutbildningarna. Ingen ifrågasätter kvinnors kompetens eller behovet av kvinnor inom Försvarsmakten. I stället kan man konstatera att alla vill uppnå en jämn könsfördelning. Men det finns ett motstånd mot att införa en könsneutral plikt. I ett omstrukturerat försvar med större internationellt engagemang blir det än viktigare att ta ut rätt person till rätt plats. Med en bredare bas av både kvinnor och män kommer det att bli lättare att få rätt kompetens på rätt plats även i en situation med lågt uttag som i dagens läge. I dagens mönstring och uttag väger motivationen allt tyngre. De argument som framförts om legitimitetsproblem faller därmed. Därför är det ett rätt och riktigt steg att förändra totalförsvarsplikten till en könsneutral plikt. bör tillkännage för regeringen som sin mening att motion 2005/06:Fö245 avBerit Jóhannesson m.fl. (v) yrkande 1 bifalles. Tjänstgöring utomlands, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. 2005/06:Fö218 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 8. De senaste försvarsbesluten har inneburit stora resursneddragningar. Försvaret står inför nya uppgifter och beredskapskrav. Detta ställer i sin tur nya krav på rekrytering och tjänstgöring för alla personalkategorier. Den militärtekniska utvecklingen och säkerhetspolitiskt motiverade behov av förband av högre kvalitet påverkar också utformningen av personalförsörjningen. Det är därför nödvändigt att driva en aktiv och konstruktiv personalpolitik för att kunna behålla och nyrekrytera kvalificerad personal av olika kategorier inom försvarets olika delar. Frivillighet skall vara ett tungt vägande argument då värnpliktiga rekryteras till grundutbildning inom försvaret. Viljan till senare tjänstgöring i utlandsstyrkan skall också vara ett tydligt urvalskriterium. Vid antagning till den tredje terminen skall detta utgöra en förutsättning för att bli uttagen och anställd. Att endast en av fyra som utbildas kommer till användning i det som betecknas som försvarets huvuduppgift innebär ett oacceptabelt slöseri med samhällets resurser. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motion 2005/06:Fö218 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 8 anförs om viljan till tjänstgöring utomlands som urvalskriterium för uttagning till grundutbildning. Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttrande. I rubriken anges inom parantes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Värnpliktsvägran, punkt 5 (fp) () och () anför: föreslår att ger regeringen till känna att den skall återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att s.k. värnpliktsvägrare inte skall kunna dömas till fängelsestraff. I likhet med anser liberalerna att det är stötande att unga män riskerar fängelse när de uteblir från eller avviker från tjänstgöring. Det finns tillräckligt med frivilliga för det allt mindre utbildningsbehovet, och Försvarsmakten har inget intresse av att satsa tid och pengar på att utbilda soldater som inte vill medverka vare sig i utbildning eller senare tjänst. förslag är emellertid onödigt begränsande. Det är inte bara frihetsberövande som behöver uteslutas utan även övriga straffrättsliga påföljder. Därtill bör pliktsystemet i sin helhet ersättas med ett nytt personalförsörjningssystem grundat på frivillighet och kompetens. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fö211 av de (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att ersätta den allmänna värnplikten med ett yrkesförsvar. 2005/06:Fö213 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värnplikten bör utvidgas till att även omfatta kvinnor. 2005/06:Fö218 av m.fl. (c, m, fp, kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viljan till tjänstgöring utomlands som urvalskriterium för uttagning till grundutbildning. 2005/06:Fö226 av och (båda v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en allmän civilförsvarsplikt för kvinnor och män. 2005/06:Fö235 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällstjänst inom gymnasieskolans ram. 2005/06:Fö239 av Skånberg och (båda kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla värnpliktiga skall få utbildning i hjärt- och lungräddning under grundutbildningen. 2005/06:Fö243 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjligheten att välja ett solidaritetsår i stället för värnplikt. 2005/06:Fö245 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en könsneutral allmän värnplikt. 2005/06:Fö251 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som ser över möjligheten att införa ett system med frivillig samhällstjänst på en arbetsplats . 2005/06:Fö253 av (): begär att regeringen skall lägga fram förslag till lagstiftning som befriar värnpliktsvägrare från fängelsestraff. 2005/06:Sf336 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över mönstringsprocessen och befattningskraven i syfte att förbättra möjligheter för ungdomar med invandrarbakgrund att mönstra och skrivas in för tjänstgöring med värnplikt.