bet · GT01KU17 · 2006-05-02 00:00:00 — I sin behandling av propositionen begärde justitieutskottet ett tillkännagivande om att regeringen borde låta utreda hur en bestämmelse om människohandel skulle utformas, i vilken det inte uppställdes ett krav på att gärningsmannen använt otillbörliga medel för att han skulle dömas för brottet. Bakgrunden till tillkännagivandet var ett motionsyrkande om att rekvisitet otillbörligt medel borde utgå ur bestämmelsen och regeringens egen avisering om en utredning som skulle analysera möjligheterna att ta bort kravet på otillbörliga medel (bet. 2003/04:Ju20 s. 14). anförde i sitt ställningstagande bl.a. att införandet av ett krav på kontroll över offret gör att de skäl som tidigare motiverade kravet på otillbörliga medel i tillräcklig utsträckning beaktas. Dessutom anfördes att det kan ifrågasättas om det alls bör vara relevant vilka bevekelsegrunder som offret haft för att inlåta sig i verksamheten. Fokus borde i stället koncentreras på gärningsmannens handlande och inte på offrets. Ytterligare ett skäl som framhölls var att rättspraxis pekade på att kravet på otillbörliga medel svårligen går att styrka. tillsatte regeringen en utredning för att göra en översyn av straffbestämmelsen om människohandel och särskilt överväga om det för straffansvar inte längre skall krävas att otillbörliga medel använts (dir. 2005:152). En särskild utredare skall överväga om och i så fall hur förändringar av brottsbeskrivningen eller straffskalorna bör göras. Resultatet skall redovisas . I direktiven framgår att rättspraxis visar att det fortsatt är svårt att styrka otillbörliga medel. Av 29 polisanmälda människohandelsbrott åtalades 2 för människohandel men frikändes. Däremot dömdes 20 för närliggande brott, bl.a. koppleri och olaga frihetsberövande. Uppgifter från polis och åklagare tyder också på att det i , som främst är ett destinationsland, kan vara svårt att klarlägga om otillbörliga medel använts. Frågan om hur straffansvar för människohandel utan krav på otillbörliga medel skulle utformas är dock komplicerad enligt kommittédirektiven. Gränsdragningen i förhållande till brott som förberedelse eller försök till koppleri och människosmuggling måste vara tydlig. Vidare anförs att det är kravet på otillbörliga medel som i stor utsträckning motiverar människohandelsbrottets stränga straffskala. En reservation av m, fp, kd, c och mp om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag med innebörd att det i bestämmelsen inte uppställs ett krav på otillbörliga medel vann gehör i kammaren och gav regeringen till känna vad som anförts i motionerna (rskr. 2005/06:199). Regeringen har i skrivelsen anfört att man i arbetet med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) och inom Nationellt råd för kvinnofrid har identifierat brist på kunskap som huvudorsak till dåligt bemötande och ett dåligt skydd för våldsutsatta kvinnor. Regeringen överväger därför frågan om ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt . Rikskvinnocentrum skall också arbeta med frågor om våld i samkönade relationer. Inom och pågår utbildningsinsatser om våld mot kvinnor i olika utbildningsformer. Inom rättsväsendet finns således en medvetenhet och ett arbete kring dessa frågor. Utskottet anser att det inte finns anledning att ge regeringen till känna vad som yrkas i motionerna 2005/06:20 yrkande 4 och 2005/06:K22 yrkande 27 och 28. När det gäller motionsyrkande om rättsväsendes reaktioner på brott hänvisar motionärerna till en tidigare väckt motion, 2005/06:JU410, och vidhåller alla där framställda yrkanden. Motionen behandlas av justitieutskottet. gör ingen annan bedömning än justitieutskottet. Motion 2005/06:K17 (m) avstyrks i denna del. När det sedan gäller rekvisitet otillbörliga medel i lagen mot människohandel får motionen i denna del anses tillgodosedd genom det tillkännagivande som gett regeringen med anledning av justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU 22 Straffrättsliga frågor. Motion 2005/06:K17 i denna del (m) avstyrks. gör inte heller när det gäller tullens insatser mot människohandel något annat ställningstagande än justitieutskottet. Motion 2005/06:K20 yrkande 5 (c) avstyrks. Utskottet anser inte att regeringen behöver ges till känna att män skall involveras i arbetet med trafficking. Motion 2005/06:22 yrkande 29 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om habeas corpus-principen, oberoende utredningsorgan, rättssäkerhetsgarantier vid hemliga tvångsmedel, parlamentarisk kontroll och alternativa vapen för polisen. Jämför reservationerna 33 (fp), 34 (v, mp), 35 (v, mp), 36 (m, fp), 37 (m, fp) och 38 (m, fp). Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning. Utredningen, som har antagit namnet , har enligt direktiven (dir. 2004:51 ) till uppgift att kartlägga och analysera sådan lagstiftning som rör den personliga integriteten, överväga om regeringsformens bestämmelse om skyddet för den personliga integriteten i 2 kap. 3 § andra stycket bör ändras, och i så fall föreslå en ny grundlagsreglering, t överväga om det, vid sidan av befintlig lagstiftning, behövs generellt tillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten, och i så fall lämna förslag till en sådan reglering. Integritetsskyddet i förhållande till de grundlagsskyddade massmedierna skall inte omfattas av uppdraget. Kommittén skall slutredovisa sitt arbete . Internationella organ har i sina yttranden om rekommenderat att ett särskilt organ inrättas med uppgift att utreda misstankar om övervåld från polis. Frågan har också tagit upp av företrädare för referensgrupperna. Det har också framförts av internationella organ liksom av företrädare för referensgrupperna att utbildningen i frågor om de mänskliga rättigheterna bör förstärkas för poliser och personal vid andra myndigheter inom rättsväsendet. beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppdrag att analysera regleringen, organisationen och handläggningsrutinerna för brottsanmälningar mot anställda inom polisen och mot åklagare (dir. 2004:180, tilläggsdir. Utredaren skall presentera ett förslag på hur ett från polisen och åklagarväsendet fristående och oberoende utredningsorgan skulle kunna vara utformat och organiserat. Utredaren skall vidare utreda formerna för och lägga fram förslag på ett särskilt obligatoriskt utredningsförfarande för fall där någon avlidit eller skadats allvarligt i samband med ett polisingripande men där det inte finns misstanke om brott. Uppdraget skall redovisas . överlämnade sitt betänkande (SOU 2002:122) . Den kritik som framfördes i betänkandet mot polisens arbetsmetoder vid stora folksamlingar utmynnade i att polisen påbörjade arbetet med en s.k. särskild polistaktik. Utbildning av personalen är den mest centrala beståndsdelen i taktiken. Polisen kommer vid denna typ av situationer att använda specialfordon för att vara bättre skyddad mot t.ex. stenkastning. Flera företrädare för referensgrupperna har uttryckt oro för den ökade tvångsmedelsanvändningen och betonat vikten av rättssäkerhetsgarantier och skydd för den personliga integriteten. Den viktigaste kontrollen vid användande av tvångsmedel är domstolsprövningen som regelmässigt görs inför varje användande av hemliga tvångsmedel. Förutsättningarna för att domstolsprövningen innefattar en tillfredsställande kontroll har förbättrats ytterligare genom den ordning med offentliga ombud som infördes . I enlighet med önskemål redovisar regeringen i regeringens skrivelse till hur reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning har tillämpats. JO och JK har till uppgift att övervaka att domstolar och andra myndigheter följer lagar och andra för fattningar samt att de i övrigt uppfyller sina skyldigheter. En sakkunnig person har på uppdrag lämnat en promemoria vari föreslås att en särskild nämnd, , inrättas. Nämnden skall enligt promemorian ha till uppgift att granska användningen av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning, postkontroll och överskottsinformation enligt regleringen i och andra relevanta författningar. Förslaget bereds i . Utbildning om de mänskliga rättigheterna är ett inslag i den grundläggande polisutbildningen och ingår också som delmoment i vidareutbildning. I regleringsbrev för polisen har regeringen ställt krav på utbildning och återrapportering. Detta kommer att fortgå. Internationella organ har vid granskning av efterlevnad av konventioner om mänskliga rättigheter framfört flera kritiska synpunkter som rör frihetsberövanden. Dessa rör bl.a. de fysiska förhållandena vid häkten och fängelser och användningen av restriktioner i samband med frihetsberövanden. Vidare har rekommendationer framförts om bättre möjligheter till vård för intagna med allvarliga psykiska problem. Referensgrupperna har betonat statens ansvar för att skydda de personer som är frihetsberövade från övergrepp från andra intagna. överlämnade sitt betänkande Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54). Kommittén föreslår en ny kriminalvårdslag med regler om verkställighet av fängelsestraff, skyddstillsyn och samhällstjänst. Kommittén rekommenderar att det i lagen tas in en allmän proportionalitetsregel som innebär att kontroll- och tvångsåtgärder får användas endast om de står i proportion till syftet med åtgärden. När mindre ingripande åtgärder bedöms tillräckliga skall dessa användas. I betänkandet beskrivs även vilka internationella åtaganden om mänskliga rättigheter som är av relevans för kriminalvården samt vilken kritik som riktats mot angående bristande efterlevnad av dessa. En ny kriminalvårdslag förbereds i . I lagförslaget kommer frågor om de mänskliga rättigheterna att beaktas, bl.a. den kritik som riktas mot av . Även en ny häkteslag är föremål för utredning och beredning bl.a. efter kritik av och ett tillkännagivande. Kommittén har haft synpunkter på möjligheten för häktade med restriktioner att vistas tillsammans med andra häktade. Kommittén ansåg att restriktioner används alltför ofta. överlämnade betänkandet Ny häkteslag (SOU 2006:17) . har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att sammanställa omfattningen av våld eller hot om våld mellan intagna vid anstalt eller häkte och redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förebygga denna typ av händelser. I motion 2005/06:K430 av m.fl. (fp) anför motionärerna att det bör införas en princip om rätt till juridisk prövning av lagligheten av ett frihetsinskränkande. Detta skall vara tillämpligt på alla former av frihetsberövande och frihetsinskränkande tvångsmedel om andra rättliga möjligheter till prövning saknas eller om det av något annat skäl kan visas att ett rättsövergrepp är begånget. Regeringen bör utreda ett införande av principen om habeas corpus i grundlagen (yrkande 5). I motion 2005/06:K18 av m.fl. (v) anser motionärerna att regeringen skyndsamt skall återkomma med förslag som reglerar frågan om ett oberoende utredningsorgan vid misstanke om övervåld från polisen (yrkande 5). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) anför motionärerna att när det gäller användningen av hemliga tvångsmedel bör adekvata rättssäkerhetsgarantier säkerställas innan inskränkningar görs i den personliga integriteten (yrkande 30). I motion 2005/06:K17 av m.fl. (v) anför motionärerna i denna del att polisen skall ha en strukturerad hantering av klagomål och synpunkter i syfte att förbättra och utveckla verksamheten. Motionärerna anför vidare att polisen utöver lämplig personal och en god taktik också behöver alternativa vapen för att kunna hantera situationer av svårare art, t.ex. massdemonstrationer. Motionärerna anför också att de stöder kraven på en parlamentarisk kontroll för att säkerställa att statens användande av hemliga tvångsmedel mot enskild används på ett rättssäkert sätt i kampen mot grov brottslighet. En sådan kontroll kan t.ex. åstadkommas genom vidgad redovisning till , skriftligen eller muntligen. Motionärerna anser att regeringen i skrivelsen har presenterat endast brottsstycken ur den utredning som presenterade. Det krävs enligt motionärerna åtgärder inom hela kriminalvården, från resurser till utslussning, för att komma till rätta med problemen och därigenom säkra de intagnas mänskliga rättigheter. I justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU4 har utskottet behandlat motioner om inrättande av en fristående utredningsenhet beträffande brottsmisstänkta poliser samt inrättande av ett oberoende tillsynsorgan avseende polis- och åklagarväsendet. Utskottet delade motionärernas uppfattning att det är angeläget att förtroendet för rättsväsendet är mycket högt. Frågor om etik och moral inom polisen är synnerligen viktiga, och det är naturligtvis inte acceptabelt att poliser och andra företrädare för rättsväsendet begår brott. Utskottet konstaterade att det finns en ordning såväl för utredningar mot poliser som begått brott som för avskedande till följd av brott. Ett utredningsarbete pågår rörande formerna för internutredningar mot poliser och åklagare. Detta arbete bör enligt justitieutskottet inte föregripas. Utskottet avstyrkte motionerna. har i betänkande 2003/04:JuU15 behandlat motioner om alternativa vapen för polisen att använda vid t.ex. massdemonstrationer. Utskottet konstaterar att lämnat förslag som rör polisens utrustning och taktik vid demonstrationer. Utskottet konstaterade vidare att liknande frågor hade behandlas under ett tidigare . Utskottet ville ånyo understryka vikten av att åtgärder ständigt vidtas för att ytterligare förstärka allmänhetens förtroende för polisen. Mot bakgrund härav och då det pågående utrednings- och beredningsarbetet i de av motionärerna berörda frågorna inte borde föregripas fann utskottet inte skäl till något uttalande. I justitieutskottets betänkande 2004/05:JuU19 redogör utskottet för vad som hänt i olika polisfrågor. Utskottet anför i samband därmed att regeringen inrättat ett etiskt råd vid . Till ordförande i rådet har förre justitiekanslern utsetts. Rådet skall belysa principiella frågor där integritetsaspekten är viktig och frågor som rör utrustning och arbetsmetoder inom polisen. gav rikspolischefen det i uppdrag att överväga frågor om polisens utrustning och användning av särskilda hjälpmedel vid våldsanvändningen (fr. 2004/05:1337, fr. 2004/05:392). har med anledning av regeringens skrivelse 2005/06:53 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål samt väckta följdmotioner uttalat sig om parlamentarisk kontroll enligt följande (bet. 2005/06:JuU12). Regeringen anför i skrivelsen att det inom bereds flera förslag, bl.a. förslag om hemlig rumsavlyssning (buggning), som medför att den parlamentariska kontrollen över användningen av hemliga tvångsmedel behöver förstärkas. Som har angetts ovan har en utredare överlämnat promemorian Hemliga tvångsmedel m.m. under en stärkt parlamentarisk kontroll (Ds 2005:53) till justitieministern. Utredaren har föreslagit att en särskild nämnd, , med uppgift att granska myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel m.m., inrättas under regeringen. Nämndens granskningsarbete, som enligt förslaget skall omfatta författningsreglerad användning av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning, postkontroll och överskottsinformation, skall resultera i allmänna omdömen om hur de hemliga tvångsmedlen har använts och hur författningarna har efterlevts. Nämnden skall vidare enligt förslaget ha till uppgift att peka på eventuella brister i lagstiftningen på området. Med hänsyn till de uppgifter som nämnden avses få bör enligt promemorian det parlamentariska inslaget i nämnden vara bredare än det är vid , i vilken två av sex ledamöter har parlamentarisk anknytning. Resultatet av granskningsarbetet skall redovisas skriftligen för regeringen minst en gång , och i redovisningen bör finnas bl.a. uppgifter motsvarande dem som lämnas till . Utskottet kan konstatera att det pågår ett beredningsarbete inom som syftar till att stärka den parlamentariska kontrollen över användningen av hemliga tvångsmedel. Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet är inte berett att nu genom ett tillkännagivande initiera en habeas corpus-princip i svensk rätt. Motionen 2005/06:K430 yrkande 5 (fp) avstyrks. När det gäller oberoende utredningsorgan, alternativa vapen och parlamentarisk kontroll har justitieutskottet avstyrkt motioner i liknande frågor med hänvisning till pågående arbete. Utskottet gör samma ställningstagande som justitieutskottet i dessa frågor och avstyrker motionerna 2005/06:K17 i dessa delar (m), 2005/06:K18 yrkande 5 och 2005/06:K22 yrkande 30. Mänskliga rättigheter vid terrorbrott Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om utredning av terrorismens påverkan på de mänskliga rättigheterna och uttalande om att terrorism är ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Jämför reservationerna 39 (v, mp) och 40 (m, fp). har utfärdat en förklaring om terrorismbekämpning och respekt för de mänskliga rättigheterna. Som motiv till förklaringen anges bl.a. att terrorism är ett brott mot mänskligheten och som sådant bör bekämpas av varje stat. anför också att säkerhetsrådets resolutioner och 1456 som rör bekämpning av terrorism innehåller krav på att mänskliga rättigheter efterlevs även i kampen mot terrorism. Internationella organ har riktat kritiska synpunkter mot för åtgärder som vidtagits i syfte att skydda landet mot terrorism. Även utvärderaren av den första handlingsplanen och referensgrupperna har tagit upp sådana frågor. Synpunkterna rör flera olika rättigheter såsom t.ex. förbudet mot tortyr och mot återsändande i vissa fall (principen om non-refoulement), rätten till privatliv samt rätten till domstolsprövning och effektivt rättsmedel. Många av synpunkterna har gemensamt att de rör frågor om vilka begränsningar av de mänskliga rättigheterna som är tillåtna och lämpliga i syfte att skydda den allmänna säkerheten. Ett nytt förfarande i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll och säkerhetsärenden enligt utlänningslagen infördes . Genom den föreslagna ordningen med prövning i mer än en instans stärks rättssäkerheten för den enskilde. Vidare beaktas verkställighetshinder såsom risk för dödsstraff, kroppsstraff eller tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning tydligare genom att regeringen blir bunden av Migrationsöverdomstolens yttrande i den delen. En särskild utredare har tillkallats för att ta ställning till hur EU:s rådsdirektiv om miniminormer för förfarandet för att bevilja eller återkalla flyktingstatus skall genomföras i . Uppdraget skall redovisas . En utredning har också tillsatts att utreda vissa internationella sanktioner. har drivit frågan om ökad rättssäkerhet vid användande av internationella sanktioner inom både FN och EU. Utredaren skall särskilt pröva i vilken utsträckning förfarandet kan förenas med en rätt till prövning i domstol, men är oförhindrad att belysa om rättssäkerhetsaspekter även kan tillvaratas på annat sätt. Utredaren har fått förlängd tid för att redovisa uppdraget. De nordiska justitieministrarna beslutade att uppdra åt en arbetsgrupp att överväga hur mänskliga rättigheter och rättssäkerhet bäst kan tillvaratas i det nationella och internationella arbetet mot terrorism. Arbetsgruppen består av representanter från de nordiska regeringskanslierna och skall avsluta sitt arbete med att avge en rapport. I motion 2005/06:K473 av m.fl. (mp) anför motionärerna att terrorism måste motverkas, men att det är viktigt att kampen mot terrorism sker inom ramen för normerna om de mänskliga rättigheterna. Regeringen redovisar till hur de hemliga tvångsmedlen använts, och det pågår ett arbete inom med att säkra den parlamentariska insynen i användandet av dessa tvångsmedel. Det bör därför enligt motionärerna göras en översyn av de lärdomar som kan dras av de åtgärder som vidtagits efter de olika terroristattentaten samt efter avvisningen av de två egyptierna (yrkande 7). I motion 2005/06:K18 av m.fl. (v) anser motionärerna att regeringen bör göra en systematisk utvärdering av hur de mänskliga rättigheterna påverkats i kampen mot terrorismen och föreslå åtgärder för att komma till rätta med missförhållandena (yrkande 9). I motion 2005/06:K17 av m.fl. (m) anför motionärerna i denna del att det bör uttalas att kampen mot terrorism och annan grov brottslighet är ett led i kampen för de mänskliga rättigheterna. Utskottet anser att det är viktigt att i kampen mot terrorismen även iaktta de mänskliga rättigheterna. Utskottet anser att arbetet i den nordiska arbetsgrupp som tillsatts att överväga hur mänskliga rättigheter och rättssäkerhet bäst kan tillvaratas i det nationella och internationella arbetet mot terrorism bör avvaktas innan ytterligare utredningar föreslås och avstyrker motionerna 2005/06:K18 yrkande 9 (v) och 2005/06:K473 yrkande 7 (mp). har uttalat att terrorism är ett brott mot mänskligheten. Utskottet anser inte att något uttalande om att terrorism är ett brott mot mänskliga rättigheter är nödvändigt och avstyrker motion 2005/06:K17 i denna del (m). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att arbetet i EU med regler för registrering av föreningar skall avbrytas. Jämför reservation 41 (v, mp). I kommissionens meddelande KOM(2005) 206 anför kommissionen att det är en av hörnstenarna i EU:s kamp mot terrorism att förhindra terrorister från att få tillgång till finansiella resurser. Kommissionen har redan i ett meddelande (KOM[2004] 700) väckt frågan om möjligheten till en uppförandekod för att minska risken för missbruk av den ideella sektorn. I meddelandet KOM(2005) 206 presenterar kommissionen en rekommendation och ett ramverk för uppförandekod för ideella organisationer (non-profit organizations, NPO:er). Rekommendationerna och ramverket för en uppförandekod utgör en uppföljning av det tidigare meddelandet samt ansluter till rekommendationer utfärdade av Financial Action Task Force (FATF). Kommissionen skriver i meddelandet att den skall föra en dialog med ideella organisationer för att följa upp rekommendationerna och ramverket för uppförandekod i meddelandet. skall kommissionen ta initiativ till en informell kontaktgrupp och organisera en konferens med representanter från NPO:er och berörda myndigheter för att överväga vilka vägar som finns för ett fortsatt genomförande av de principer som slås fast i rekommendationen och i ramverket för uppförandekoden. Kommissionen anför också att det skall diskuteras vidare med intressenter hur dialogen skal fortgå mellan NPO:er och nationella myndigheter för att hitta balansen mellan författningsreglering och självreglering i den ideella sektorn. Kommissionen skall vidare överväga om det allmännas bidrag till NPO:er under särskilda omständigheter bör kopplas till uppfyllande av ökad transparens och bokföringsåtgärder. Kommissionen skall sedan utvärdera de resultat som nåtts genom rekommendationen och uppförandekoden efter att de antagits. FATF har hållit en konferens i vid vilken organisationen antog en tolkningsnot till ovan nämnda FATF-rekommendationer. I tokningsnoten definieras NPO:er som juridisk enhet eller organisation som i första hand ägnar sig åt att samla in eller spara pengar i fonder för ändamål såsom välgörenhets-, religiösa, kulturella, utbildnings-, sociala eller vänskapliga ändamål eller för att utföra andra typer av välgörenhetsarbete (FATF-GAFI Interpretative Note to Special Recommendation VIII: Non Profit Oraganizations). Enligt uppgifter från , har kommissionens meddelande inte ännu tagits upp i någon rådsarbetsgrupp (). Frågesvar från statsråden och i denna fråga Statsrådet har svarat på en fråga från () om vilka åtgärder han avser att vidta för att garantera föreningsfriheten och för att motarbeta införandet av FATF-rekommendationerna i . Statsrådet har svarat att regeringen arbetar utifrån det övergripande målet att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar.