bet · GT01UbU5 · 2006-01-26 00:00:00 — Följden har blivit att konsumtionsutrymmet för dagens studenter är mindre jämfört med dem som studerade för exempelvis . föreslår därför att det bör utredas hur studiemedlen skall värdesäkras genom att exempelvis ta hänsyn till den allmänna löneutvecklingen. Riktlinjer för ett nytt studiestödssystem, punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för ett nytt studiestödssystem. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr255 yrkande 7 och 2005/06:Ub290 yrkandena 2 och 4 samt avslår motionerna 2005/06:Ub381 yrkande 1 och 2005/06:Ub592 yrkande 1. Moderata samlingspartiet har följande utgångspunkter för arbetet med att skapa ett nytt hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem: För det första skall ett framtida studiefinansieringssystem vara ekonomiskt hållbart och överblickbart både för den enskilde studenten och för samhället. För det andra skall högre utbildning löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidra till högre lönsamhet är att på olika sätt försöka hålla nere studenternas skuldsättning. Bland annat vill vi avskaffa fribeloppsgränsen, så att det blir möjligt för studenterna att arbeta utan att få minskade studiemedel. För det tredje skall systemet bidra till att motverka social snedrekrytering. Många vågar av olika skäl inte ta steget in i den akademiska världen. Det avgörande är att det skall löna sig att investera tid, möda och kraft i högre studier. För det fjärde skall skulderna betalas tillbaka. Det nuvarande systemet bidrar snarare till ökad skuldsättning, och därmed ökade svårigheter för den enskilde att kunna betala tillbaka studielånet. ligger studielån på fler hos kronofogden för indrivning. Var tionde f.d. student finns nu i fogdens register, merparten är vuxenstuderande. Utbildning får aldrig användas som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. För det femte skall systemen skilja på sådan finansiering som är relaterad till studierna och sådan som inte kan direkt hänföras till detta område, exempelvis barn och bostad . Sådana kostnader måste hanteras i särskild ordning. För det sjätte skall studenter kunna få såväl privatekonomisk rådgivning som information om vilken kvalitet olika utbildningar har innan de fattar ett av de viktigaste investeringsbesluten i sina liv. För det sjunde behövs ett större mått av flexibilitet både avseende antalet studieveckor för längre utbildningar och för antalet månader med studiemedel . Exempelvis visar en undersökning som har gjort att av studenterna på läkarprogrammet har studerat minst en termin innan de påbörjat sin långa medicinutbildning. Det gör det svårt att klara utbildningen inom de som rätt till studiemedel föreligger. För det åttonde måste utrymme ges för fler individuellt anpassade lösningar genom att konkurrensutsätta CSN. Studenter som vill bör kunna ta sina studielån via sin bank eller annat låneinstitut. Här kan erfarenheter hämtas från det finska systemet som tillämpar statliga borgensåtaganden för studielån. För det nionde skall reglerna i studiemedelssystemet vara lika för alla - ingen grupp skall på mer eller mindre godtyckliga grunder kunna få en högre bidragsnivå. Därför har vi tidigare avvisat dagens rekryteringsbidrag. Studera skall man göra för att utveckla sina kunskaper, för att få arbete och för att lyckas på arbetsmarknaden, däremot inte för att få bidrag. Riktlinjer för ett nytt studiestödssystem, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för ett nytt studiestödssystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub592 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Kr255 yrkande 7, 2005/06:Ub290 yrkandena 2 och 4 samt 2005/06:Ub381 yrkande 1. Den primära uppgiften för studiemedelssystemet bör vara att förverkliga samhällets intresse i att den enskilde medborgaren satsar på högre utbildning och att främja rekryteringen genom att undanröja sociala och ekonomiska hinder för högre utbildning. Högre utbildning är och skall vara en god investering såväl för den enskilde studenten som för samhället. Därför finns det goda skäl för staten att subventionera den enskildes kostnader för studierna och på så sätt dela risken. Ett nytt studiefinansieringssystem bör bygga på fyra grundläggande principer: Det skall vara lika för alla. Skuldbördan måste lättas efter studietiden. Det måste vara enklare och lättöverskådligare än . Subventionerna i systemet måste bli tydligare. anser att bidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet i studiemedelssystemet. Återbetalningen utformas som ett modifierat annuitetslån och fribeloppet uppgår till minst två basbelopp. Riktlinjer för ett nytt studiestödssystem, punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för ett nytt studiestödssystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub381 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Kr255 yrkande 7, 2005/06:Ub290 yrkandena 2 och 4 samt 2005/06:Ub592 yrkande 1. efterlyser ett betydligt mer flexibelt system som ger individen ökat inflytande över sin egen situation. Vi vill att regeringen låter utreda hur ett mer flexibelt system för studiestöd kan se ut. Ett förslag som vi vill att man tittar närmare på är att ett totalbelopp för lån och bidrag fastställs som skall finnas tillgängligt för varje student. Detta totalbelopp har studenten sedan själv att förfoga över och kan då välja hur fort eller långsamt man vill spendera pengarna. Viss begränsning är nödvändig, det skall t.ex. inte gå att ta ut hela beloppet på en termin utan vi tänker oss en maxgräns för vad man kan få ut . Ett system av det här slaget kan ge människor ökade möjligheter till inflytande och styrning över sitt eget liv. En student med tre barn lever under andra förutsättningar än en 19-åring som bor hemma hos sina föräldrar, och båda skall kunna leva drägligt . Det nya systemet gör det möjligt, för den som vill, att välja att studera , med ett högre tempo, genom att man kan ta ut mer pengar och i och med det lägga ned färre timmar på att arbeta för att få in pengar. En del studenter tar chansen att gå igenom sin utbildning något snabbare och tidigare finnas tillgängliga på arbetsmarknaden. Den som vet med sig att man kommer att behöva för sin utbildning kan i stället studera längre, kanske i ett lägre tempo, och i stället leva snålt och eventuellt komplettera med extraarbete. Poängen är att det blir möjligt för studenten att göra detta val. Den enskilde studenten är den som bäst vet hur hon eller han når sina mål, inte staten. Höjd studiebidragsdel, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om höjd studiebidragsdel. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub554 yrkande 5. Studiestödssystemet skall konstrueras så att många attraheras av högre studier som det uppmuntrar till personligt ansvarstagande för den egna ekonomin och därmed också indirekt för samhällets ekonomi. bör principen hälften bidrag, hälften lån gälla. Kortare handläggningstider hos , punkt 5 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kortare handläggningstider hos . Därmed bifaller motion 2005/06:Ub381 yrkande 3. Studenter som beviljas studielån får betala en avgift till CSN för detta. De får dessutom betala en årlig handläggningsavgift vid återbetalningen av studielånen. Studenter som inte får sin ansökan behandlad inom en rimlig tid - trots att ansökan är komplett och inlämnad på erforderligt sätt - och som drabbas på olika sätt på grund av detta, får dock ingen som helst kompensation av vare sig CSN eller staten i övrigt. När det handlar om ansökan om studiestöd för utlandsstudier riskerar dessutom studenten att hamna i en veritabel moment 22-situation, där studiestöd i värsta fall inte beviljas och betalas ut förrän studenten varit på sitt utländska universitet eller högskola . Vårt förslag är att CSN skall handlägga alla kompletta ansökningar och bevilja studiestöd från den dag ansökan inkom till myndigheten. Uppfyller inte CSN detta åtagande, bör studenten ha rätt att slippa avgifter och även ha rätt till finansiell kompensation. När det gäller utlandsstudier får det inte ställas sådana krav som omöjliggör utbetalande av studiestöd innan studenten påbörjat studier vid den utländska högskolan/. Bonus vid förtida återbetalning, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bonus vid förtida återbetalning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub403 yrkande 2 och 2005/06:Ub554 yrkande 9. anser att ett bonussystem för förtida återbetalning bör utarbetas och genomföras . , nämligen och , erbjöds låntagare att mot en premie frivilligt återbetala sin studieskuld. Premien var beroende på antalet återstående betalningar. Ett sådant bonussystem ökar de förtida återbetalningarna till staten och minskar avskrivningarna, dvs. de innebär netto en besparing för staten. Om låntagarna valde att betala tillbaka sina lån, allt annat lika, skulle statsskulden minska med , dvs. statens minskade ränteutgifter för den minskade statsskulden skulle motsvara statens ränteförlust för de inbetalade studielånen. Återbetalning i flera studielånssystem, punkt 7 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om återbetalning i flera studielånssystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub592 yrkande 2. Sedan det nya studiemedelssystemet infördes har antalet personer som inte betalat sin studieskuld blivit fler. Orsaken är att en del har lån i upp till tre olika studiemedelssystem, vilket leder till att återbetalningstakten blir hög. Det gäller särskilt om man har en lång utbildning men inte en motsvarande lika hög lön, t.ex. sjuksköterskor. Det är möjligt att lägga om sina gamla lån till det nya systemet men villkoren är inte likvärdiga. Vi anser därför att regeringen bör utreda effekterna och föreslå lämpliga åtgärder för de personer som har studielån i flera system. Återbetalning vid lån i flera nordiska länder, punkt 8 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om återbetalning vid lån i flera nordiska länder. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub341. har de nordiska studiemedelsmyndigheterna haft en överenskommelse om att ta hänsyn till lån tagna i annat nordiskt land i samband med fastställelse av återbetalningstakten i det egna landet. Denna överenskommelse har upphört för lån tagna efter . Detta innebär att en studerande i kan tvingas återbetala studielån i en takt som är anpassad till två låntagare. anser därför att en överenskommelse bör utarbetas mellan de nordiska länderna kring att hänsyn skall tas till studielån i ett annat nordiskt land i samband med återbetalning från det egna landet. Examensbonus, punkt 9 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om examensbonus. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 6. anser att man bör premiera studenter som är flitiga och snabbt tar sina poäng och examina. Vi föreslår därför att bidragsdelen ökar ju längre in i utbildningen som studenten befinner sig. En student som tar examen skall ges en bonus (examensbonus) i form av nedskrivning av studentens studielån. föreslår att regeringen tillsätter en utredning som skall lämna förslag på hur en examensbonus bäst bör utformas. Dispens i fråga om antalet veckor med studiemedel, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), Axel Darvik (fp), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om dispens i fråga om antalet veckor med studiemedel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub427 yrkande 15 och 2005/06:Ub554 yrkande 8. Enligt det studiestödssystem som gäller har studenter rätt att uppbära studiemedel i tolv terminer. Begränsningar måste naturligtvis finnas, inte minst av ekonomiska skäl. För flertalet studenter torde det vara möjligt att avsluta studierna och ta sin examen inom denna tidsram. Men det kan finnas undantag. Det kan exempelvis gälla studenter som efter ett par terminers studier ändrar studieinriktning och påbörjar en längre högskoleutbildning - exempelvis till läkare. För dessa kan det vara svårt att bli färdiga inom tolv terminer. De tvingas då antingen avbryta sin utbildning eller studera utan studiemedel, vilket kan vara svårt eller omöjligt rent ekonomiskt. Resultatet kan bli personliga tragedier men också en förlust för samhället som går miste om en utbildad läkare. Genom begränsningen får också studenternas ekonomiska bakgrund större betydelse för möjligheten att fullfölja långa universitetsutbildningar och därmed motverkas arbetet med att bryta den sociala snedrekryteringen. Vi anser att alla som har studerat vid en lång sammanhållen utbildning skall ha möjlighet att få dispens enligt de tidigare reglerna för att kunna slutföra sin utbildning. "Synnerliga skäl" för dispens bör ersättas med "särskilda skäl". Studiemedel under praktik, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studiemedel under praktik. Därmed bifaller motion 2005/06:A309 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:Ub282 yrkande 2. Den stigande siffran över arbetslösa akademiker är mycket hög. För att den skall sjunka är det främst nätverksbyggande och kontaktskapande som behövs. Det handlar om att ge akademiker möjlighet att få olika former av praktikplatser och delta i traineeprogram. Om det blir lättare att få praktik inom sitt utbildningsområde får den arbetssökande fler nyttiga kontakter, ökar sin arbetslivserfarenhet och får lättare ett jobb efter praktiken. För att fler skall få möjlighet till praktik vill att arbetslösa akademiker skall ha rätt att använda en termins (20 veckors) studielån/studiebidrag till praktik. Trygghetssystemens anpassning till studenter m.m., punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om trygghetssystemens anpassning till studenter m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub588 yrkandena 2, 3, 6 och 7. Den ekonomiska och sociala situationen under den samlade studietiden skulle förbättras för alla studerande om regelverken kring trygghetssystemen kunde förbättras. Ett bättre utbyggt informationsnät och en mer enhetlig tillämpning av reglerna skulle ge ökad trygghet och rättssäkerhet för studerande och skapa förutsättningar för mer effektiva studier. Studerande skulle vidare våga använda systemen, t.ex. bostadsbidraget, på det sätt som är avsett med dem. System med preliminära bidrag som stäms av i efterhand kan få bekymmersamma effekter för studerande som ofta har en ojämn ekonomi. anser att informationen och vägledningen om de studiesociala trygghetssystemen till studerande måste förbättras och samlas i ett gemensamt forum. Ett förslag är att i samarbete med bl.a. upprättar en webbsajt. anser att studiemedlet och andra sociala trygghetssystem måste samverka på ett optimalt sätt, så att den enskilde har möjligheter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. anser också att det är mycket angeläget att reglerna blir färre och enklare så att tillämpningen blir mer enhetlig. Detta förutsätter att definitionen av studerande förtydligas. Studiesocial utredning, punkt 20 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillsättande av en studiesocial utredning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 8, 2005/06:Ub588 yrkandena 1 och 8 samt 2005/06:Ub592 yrkande 3. Vi anser att studenternas studiesociala situation länge har varit eftersatt. Studiemedlet och andra sociala trygghetssystem måste samverka på ett optimalt sätt, så att den enskilde har möjligheter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. Därför behövs en kartläggning av samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem, såsom bostadsbidrag, socialförsäkringssystem, socialbidrag och arbetslöshetsförsäkring. Dessutom måste situationen för studenter med barn ges särskild uppmärksamhet. Även studenthälsovården måste granskas ur ett studiesocialt perspektiv. Den studiesociala utredningen presenterade inga förslag på avgörande förändringar. Utredningen konstaterade dock en del missförhållanden som råder för de studerande men eftersom regeringen anser att grundstrukturerna för de olika socialförsäkringssystemen skall ligga fast finns det tyvärr föga som talar för att man verkligen är beredd att låta studenterna ta del av trygghetssystemen i högre utsträckning än . Vi anser att det är rimligt att gå vidare med att föreslå lösningar för de missförhållanden som påtalats och dessutom göra en mer förutsättningslös analys av studenternas studiesociala situation. Därför är det nödvändigt att regeringen tillsätter en ny utredning av den studiesociala situationen för landets studenter - med tydliga direktiv för framtagande av förslag som innebär förändringar och förbättringar. Utredningen bör vara parlamentariskt sammansatt och studenterna ges ordentlig representation. Studiemedel vid sjukdom, punkt 21 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studiemedel vid sjukdom. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub588 yrkande 4. Det finns ett särskilt försäkringsskydd för dem som studerar med studiemedel och rekryteringsbidrag. Det innebär att studenten under vissa förutsättningar får behålla sitt studiestöd om han eller hon är helt oförmögen att studera vid sjukdom eller helt avstår från studier i samband med tillfällig vård av barn eller vård av en svårt sjuk närstående i . Många studenter anmäler sig inte till när de blir sjuka eller till CSN när de vårdar barn eller närstående. Det skapar problem för den studerande, och . En godkänd frånvaroperiod som omfattar minst räknas inte in i det totala antalet studiemedelsveckor och inte heller i antalet veckor vid kommande prövningar av studieresultat. Först efter den 31:a sjukdagen kan studielån som betalats ut avskrivas. anser att denna s.k. 30-dagarskarens bör göras kortare. Studiehjälpens storlek, punkt 23 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studiehjälpens storlek. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub554 yrkande 1. Den som är och studerar vid en gymnasieskola har rätt till studiehjälp. Denna består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiehjälpen innebär en markering att studier vid gymnasieskola är viktiga och bör uppmuntras. anser att studiehjälpen skall höjas och föreslår en nivå på . Denna förändring bör träda i kraft . Indragen studiehjälp vid ogiltig frånvaro, punkt 25 (m, fp, kd) av (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om indragen studiehjälp vid ogiltig frånvaro. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 33 och 2005/06:Ub554 yrkande 3. Att studera på heltid innebär att en elev ägnar hela sin arbetstid åt studier och kontinuerligt deltar i undervisningen. Skolarbetet måste uppta den huvudsakliga tiden av dagen. Studiehjälpen skall tolkas som en uppmuntran till studier med ett motkrav på studieprestation. Vi anser att studiemoralen i gymnasiet måste förbättras, och kraven på prestationer och kontroll av dessa bör öka. Därför föreslår vi att olovlig frånvaro skall anmälas till hemmet och också redovisas i elevernas terminsbetyg. Skolorna måste vidare bli betydligt bättre på att rapportera elevers olovliga frånvaro till CSN. Delar av studiehjälpen skall kunna dras in av CSN om upprepat skolk föreligger. skall utöva tillsyn av skolor som inte rapporterar elevers olovliga frånvaro till CSN. Information till föräldrar vid risk för indragen studiehjälp för myndiga, punkt 26 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om information till föräldrar vid risk för indragen studiehjälp för myndiga. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub554 yrkande 4. En familjs ekonomi kan drabbas hårt av att studiehjälpen dras in för en gymnasieelev på grund av att eleven skolkar. Föräldrarna har försörjningsansvaret för gymnasieeleven intill men har ingen självklar rätt till information om elevens uppförande i skolan, t.ex. att han eller hon skolkar. anser att detta skall lösas genom att rätten att informera föräldrar till myndiga elever vid skolk skrivs in i skollagen. Inackordering, punkt 27 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inackordering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub554 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Ub270, 2005/06:Ub316, 2005/06:Ub440, 2005/06:Ub448, 2005/06:Ub470 och 2005/06:Ub521. Inackorderingstillägg är en form av studiehjälp för studerande vid t.ex. folkhögskola, fristående gymnasieskola eller riksinternatskola och ett bidrag för kostnader för boende och hemresor. Det är bekymmersamt att CSN i sin tillståndsgivning vad gäller inackorderingstillägg kraftigt begränsar möjligheten för barn till låg- och medelinkomsttagare att fullt ut tillgodogöra sig friheten att t.ex. välja att gå på en fristående gymnasieskola. Fler av de fristående gymnasieskolorna får ett förhållandevis stort antal ansökningar från intresserade ungdomar från andra orter i än den egna kommunen. Problemet är att CSN inte beviljar inackorderingstillägg till utifrån kommande elever. CSN:s policy gör det mycket svårt för dessa ungdomar att förverkliga sin dröm om att få gå på ett fristående gymnasium. anser att en översyn av CSN:s praxis bör göras när det gäller inackorderingstillägg, särskilt vad gäller elever som vill gå på fristående gymnasium utanför hemorten. Riktlinjer för ett nytt studiestödssystem, punkt 2 (fp) () och Axel Darvik (fp) anför: För många studenter är det ett tufft liv att studera på grund av alla praktiska vardagsproblem. Studenter är i en utsatt situation ekonomiskt, och problemen blir därför stora när studenterna drabbas av långa handläggningstider och sena utbetalningar av studiemedlet. Om alla med intresse och fallenhet för högre studier, och inte bara de med välbärgade föräldrar, skall ha reell möjlighet att studera vid universitet och högskolor är det viktigt att det finns ett tämligen frikostigt offentligt studiestöd. Systemet måste dessutom fungera i praktiken.