bet · GT01MJU8 · 2006-02-09 00:00:00 — Ett motionsförslag (fp) om statens roll vid märkning av livsmedel avstyrks av utskottet med hänvisning till vad utskottet anfört. Likaså avstyrker utskottet ett motionsförslag (kd) om ursprungsmärkning av livsmedel, då utskottet har svårt att se att sådana frågor specifikt behöver behandlas inom ramen för den nu behandlade skrivelsen. Vidare avstyrks motionsförslag (s) om kvalitetsdeklaration av choklad och (mp, -) om näringsdeklaration av godis. Jämför reservationerna 35 (fp), 36 (kd) och 37 (mp). I motion 2005/06:MJ395 (fp) framhålls att staten bör vara återhållsam när det handlar om att engagera sig direkt i nya märkningsformer. Skälet är att märkningssystem är ett konkurrensmedel. Däremot kan staten spela en roll genom att underlätta för internationell samverkan om märkning och tillsyn av märkningen. bör verka för att underlätta utvecklingen av gemensamma regler för livsmedelsmärkning inom EU (yrkande 5). Enligt vad som anförs i motion 2005/06:MJ12 (kd) är det angeläget att undanröja eventuella bestämmelser som försvårar för producenterna att ange ursprung, produktionssätt eller andra mervärden. Motionärerna kritiserar att inget anges i regeringens skrivelse om förändringar i reglerna för märkning (yrkande 6). I motion 2005/06:MJ312 (s) framhålls att bör verka för en adekvat kvalitetsdeklaration av choklad. krävs bara deklaration av hur mycket kakao som ingår. Motionärerna pekar på att när det gäller choklad är det snarare halten av kakaosmör som avgör kvaliteten. Möjligheterna enligt EG-direktivet att ersätta kakaosmör med andra och mindre nyttiga vegetabiliska fetter än kakaosmör kan inbjuda chokladproducenter till missbruk. Enligt motion 2005/06:MJ351 (mp, -) finns det ett behov av innehållsdeklarationer av godis. Det är främst innehållet av socker och fett som bör framgå. Detta bör gälla även s.k. lösviktsgodis; i detta fall bör man i butiken hålla en tydlig innehållsdeklaration lättillgänglig för konsumenten (yrkande 6). Enligt utskottets mening är korrekt information om livsmedlen grundläggande för att konsumenterna skall kunna göra medvetna och därmed från sina utgångspunkter rationella val. De regler som finns med krav på märkning i olika avseenden på förpackningarna är således i konsumenternas intresse. Det är också av vikt att märkningssystemen är enhetliga och standardiserade för att garantera transparens, jämförbarhet och konkurrensneutralitet. Mot den bakgrunden är det angeläget - som också motionärerna understryker - att verkar för att underlätta utvecklingen av gemensamma regler för livsmedelsmärkningen inom EU. kan det finnas skäl att - där så är möjligt - går före i fråga om märkningsföreskrifter, eftersom vi i vissa fall ställer högre krav på livsmedel än andra EU-länder. Enligt utskottets mening är det således inte märkningssystemen i sig som skall vara ett konkurrensmedel utan produkternas innehåll och kvalitet. Den tillsyn som bedrivs av kommunerna när det gäller märkning av livsmedel har visat att märkningen inte alltid är korrekt eller entydig. Det är viktigt att konsumenterna inte vilseleds av de olika typerna av information som ges. Märkningen måste därför vara korrekt och konsumenternas medvetenhet om vad märkningen betyder måste också öka. Insatser med anledning av den ökande fetman i den svenska befolkningen prioriteras av regeringen. Dialogen med livsmedels- och reklambranscherna kommer därför att fortsätta, liksom arbetet med en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ395 (fp) yrkande 5. I motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 6 kritiseras regeringen för att frågan om ursprungsmärkning och annan mervärdesmärkning när det gäller livsmedel inte har berörts i den framlagda skrivelsen. Som utskottet har anfört, anser utskottet att märkningsfrågor är av stor vikt inom ramen för livsmedelspolitiken. Däremot har utskottet svårt att se att sådana frågor specifikt behöver behandlas inom ramen för skrivelsen, som uteslutande behandlar småskalig livsmedelsförädling. I detta sammanhang kan nämnas att EG-direktivet om märkning är under omarbetning inom kommissionen; ett förslag kan förutses bli framlagt . Med det anförda avstyrker utskottet motionen i berört avseende. Genom EG:s chokladdirektiv fastställs definitioner och regler på gemenskapsnivå för innehåll, tillverkningsspecifikationer, förpackning och märkning för kakao- och chokladvaror; syftet är att säkra sådana varors fria rörlighet inom gemenskapen. Av direktivet framgår att definitionerna och reglerna bör ändras i takt med den tekniska utvecklingen och konsumenternas förändrade smak. De bör också anpassas till den generella gemenskapslagstiftningen på livsmedelsområdet, särskilt den som avser märkning, sötningsmedel m.m. Vidare sägs att tillsats av visst annat vegetabiliskt fett än kakaosmör i chokladvaror upp till högst bör tillåtas i alla medlemsstater. Detta vegetabiliska fett bör vara ekvivalent med kakaosmör och bör följaktligen definieras i enlighet med tekniska och vetenskapliga kriterier (direktiv /36/EG om kakao- och chokladvaror avsedda som livsmedel). Det generella märkningsdirektivet syftar till att skydda konsumenterna mot vilseledande uppgifter om livsmedlen, t.ex. i fråga om sammansättning, kvantitet och hållbarhet. Vidare är syftet att garantera den inre marknadens funktion. Direktivet är under omarbetning, och kommissionen förväntas lägga fram ett nytt förslag (och rådets direktiv /13/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel). I direktivet om näringsvärdesdeklaration finns bestämmelser om deklaration av näringsinnehållet i livsmedel (såsom fett och socker). Att uppge näringsvärdet på livsmedel är frivilligt, men om det görs enligt nationell lagstiftning får inte mer långtgående krav ställas än de krav som gäller enligt direktivet. Även detta direktiv är under översyn med sikte på att näringsvärdesdeklaration skall göras obligatoriskt för flertalet livsmedel (rådets direktiv /496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedel). EG:s chokladdirektiv har införts i det nationella regelverket genom föreskrifter om kakao- och chokladvaror (LIVSFS 2004:26; omtryck). I dessa föreskrifter anges att sådana vegetabiliska fetter som är jämförliga med kakaosmör enligt vissa angivna kriterier får tillföras choklad. Sådana fetter får dock utgöra högst av den färdiga produkten. Även minimihalter för hur mycket kakao olika typer av choklad måste innehålla är fastlagda. Om andra vegetabiliska fetter än kakaosmör har använts skall märkningen väl synlig och klart läsbar innehålla uppgiften "Innehåller också andra vegetabiliska fetter än kakaosmör". Det finns inget krav att använda annat fett än kakaosmör. Vidare är det tillåtet att framhäva att endast kakaosmör har använts, om detta är fallet. Vad avser frågan om kvalitetsdeklaration av choklad vill utskottet påminna om att reglerna för vad som får kallas choklad är harmoniserade på EU-nivå. Före medlemskap saknades svenska regler för vad som fick heta choklad, vilket bl.a. innebar att annat vegetabiliskt fett än kakaosmör användes fritt. Såsom framgått i det föregående är det tillåtet att använda andra fetter än kakaosmör, dock högst . Utskottet har inhämtat att de övriga vegetabiliska fetter som kan ingå i produkten används i specifika syften, t.ex. för att utjämna kvalitetsväxlingar i kakaosmöret eller förhindra att chokladen blir matt på ytan. I detta sammanhang vill utskottet påpeka att det står varje tillverkare fritt att - t.ex. i marknadsföringssyfte - framhäva att endast kakaosmör ingår. Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande av mot den nu angivna bakgrunden. Motion 2005/06:MJ312 (s) avstyrks därför. Utskottet har i och för sig förståelse för syftet med motionsförslaget om krav på att innehållet av vissa ingredienser i godis skall anges. Som framgått i det föregående är direktivet om näringsvärdesdeklaration under översyn. Utskottet föreslår därför att motion 2005/06:MJ351 (mp, -) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. I sammanhanget kan vidare nämnas att regeringen i en skrivelse om handlingsplan på konsumentområdet, som är aviserad , kommer att lämna en kort översikt över aktuella märkningsfrågor. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag (kd) om ekonomiska styrmedel inom livsmedelskonsumtionen. Det hänvisas till pågående beredning av en handlingsplan för att främja hälsa och normal vikt, i vilken sådana förslag ingår. Vidare avstyrks ett motionsförslag (mp, -) om rättvisemärkta varor. Jämför reservation 38 (v, mp). I motion 2005/06:MJ530 (kd) begärs att regeringen tillsätter en utredning för att utarbeta en strategi för ekonomiska styrmedel inom livsmedelsmarknaden. Syftet är främst att åstadkomma en minskad konsumtion av socker och fett. De tankar som om skattepolitiska åtgärder bör utredas närmare, anser motionärerna (yrkande 6). Enligt vad som krävs i motion 2005/06:MJ448 (mp, -) bör man införa ett mål för offentlig konsumtion av rättvisemärkta varor. Rättvisemärkt är ett viktigt verktyg genom vilket konsumenter kan bidra till att förbättra situationen för utvecklingsländernas utsatta bönder. Genom arbetet med Rättvisemärkt ökar efterfrågan på etiskt producerade varor (yrkande 35). Livsmedelsveket och har haft regeringens uppdrag att ta fram underlag till handlingsplan för att främja hälsa och normal vikt i befolkningen. Underlaget i form av rapporten kan hälsan i främjas och övervikt förebyggas - 79 samlade insatser för att vi ska äta bättre och röra oss mer redovisades . Rapportens 79 åtgärdspunkter omfattar skolan, vården, arbetsplatsen, äldreboendet, utbildning, skattepolitik m.m. Bland punkterna återfinns förslag om att utreda möjligheten att med ekonomiska styrmedel minska konsumtionen av fett och socker. Det finns även ett förslag att utreda möjligheten att skattesubventionera nyckelhålsmärkta luncher. Underlaget till handlingsplan för att främja hälsa och normal vikt i befolkningen har remissbehandlas, och frågan bereds nu vidare inom (). Utskottet konstaterar att man i de 79 punkterna representerar åtgärder på snart sagt samtliga samhällsområden; detta breda angreppssätt torde kunna öka förutsättningarna för framgångsrika resultat. De två punkter - av de inalles 79 - som motionärerna tar fasta på gäller primärt skatteområdet och därmed skatteutskottets beredningsområde. Enligt vad utskottet har inhämtat bereds ärendet inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att någon vidare åtgärd från sida inte är påkallad. Motion 2005/06:MJ530 (kd) yrkande 6 avstyrks. Rättvisemärkt är en etisk och social märkning av produkter för att understryka mänskliga rättigheter. Syftet är att bidra till att arbetare och odlare får skäligt betalt för sitt arbete, att motverka barnarbete och diskriminering. Rättvisemärkt består av en förening och ett bolag. i är en ideell organisation som arbetar för att sprida information om Rättvisemärkt och väcka opinion om Rättvis handel. Rättvisemärkt i är ett bolag som utfärdar licenser till svenska företag. Bolaget ägs av och , . Rättvisemärkt har systerorganisationer i 18 länder i , , /, och . De olika organisationerna samarbetar inom , , som är det internationella kontroll- och stödorganet. Utskottet har tidigare behandlat frågor om s.k. etisk märkning, (bet. 2004/05:MJU10). hänvisade utskottet till inhämtade uppgifter om att ett antal nordiska projekt har genomförts i ämnet. Slutsatserna har varit att de flesta intressenter inte vill ha ett märke eller symbol. Däremot vill man få mer information, t.ex. via en databas eller liknande. Vidare informerades om att ett nytt nordiskt projekt sannolikt skulle genomföras för att analysera olika sätt att informera om etiska förhållanden. Utskottet anser att någon ytterligare åtgärd från sida inte är motiverad. Motion 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkande 35 avstyrks därmed. Krav vid offentlig upphandling av livsmedel Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag (c) om krav vid offentlig upphandling av livsmedel. Kraven på saklighet enligt upphandlingsreglerna innebär inte hinder för att ställa upp vissa slags krav. Jämför reservation 39 (kd, c). I motion 2005/06:MJ370 (c) begärs att man vid statlig och upphandling av livsmedel skall ställa samma krav som man ställer på våra livsmedelsproducenter här i . Motionärerna pekar på att de svenska livsmedelsproducenterna under hela produktionskedjan är underkastade ett omfattande regelverk och åtskillig tillsyn. Enligt lagen om offentlig upphandling (1992:1528) skall upphandling göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrig genomföras affärsmässigt. Anbudsgivare, anbudssökande och anbud skall behandlas utan ovidkommande hänsyn. Som nu redovisats är offentlig upphandling reglerad i lagen med samma namn. Enligt vad utskottet har inhämtat innebär kraven på saklighet inte något hinder för att ställa upp krav på att t.ex. kött inte skall innehålla vissa restsubstanser etc. Det är varje myndighet som själv bestämmer vilka krav som skall ställas vid en upphandling. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ370 (c). Importandel för ekologiska livsmedel m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag (mp, -) om importandel för ekologiska livsmedel, bl.a. med hänvisning till en aviserad skrivelse om ekologisk odling. Även ett motionsförslag (fp) om undanröjande av eskalerade tullar på livsmedelsområdet avstyrks av utskottet, som påminner om att verkar för att sådana skall avskaffas. Vidare avstyrks ett motionsförslag (kd) om exportfrämjande avseende livsmedel. Jämför reservationerna 40 (mp), 41 (fp) och 42 (kd). Enligt motion 2005/06:MJ448 (mp, -) bör ett mål för andelen ekologiska livsmedel av totala livsmedelsimport införas (yrkande 36). I motion 2005/06:MJ13 (fp) förordas att i olika internationella sammanhang ytterligare skall verka för att undanröja eskalerade tullar. Att tullsatserna ökar vid förädling slår undan möjligheterna för tredje världen att kunna exportera viktiga produkter för sin överlevnad, påpekar motionärerna (yrkande 10). I motion 2005/06:MJ12 (kd) för man fram ett förslag om att Food from bör utvecklas till en samlande organisation som med minimerad byråkrati verkar för näringens intressen (yrkande 3). I motion 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkande 36 föreslås en kvotering av livsmedelsimporten, såtillvida att en viss andel skall utgöras av ekologiska livsmedel. Utskottet kan för sin del förutse en rad olika svårigheter av handelspolitisk art med att uppställa ett sådant mål för utrikeshandeln. erinrar utskottet om regeringens aviserade skrivelse om ekologisk odling. Ett syfte är att produktionen i av ekologiska produkter skall öka. Detta förutses kunna åstadkommas genom förenklingar i regelverket och ett mål för den inhemska produktionen. antog EU:s jordbruksministrar en handlingsplan i 21 punkter för ekologisk produktion och ekologiska produkter. Genom handlingsplanen skall marknaden för ekologisk produktion stärkas och medvetenheten rörande ekologiska livsmedel ökas. Planen är avsedd att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med det konkreta regelverket för ekologisk produktion och ekologiska livsmedel. Utskottet noterar att kommissionen har lagt fram ett förslag till revidering av om ekologiska livsmedel. Utskottet finner att en rad åtgärder har vidtagits för att stimulera framställning av och efterfrågan på ekologiska produkter. Mot den nu angivna bakgrunden föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ448 (mp, -) lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. När det gäller frågan om utrikeshandel på jordbrukets område vill utskottet inledningsvis erinra om utskottets tidigare uttalanden. Senaste gången var , då utskottet konstaterade (bet. 2005/06:MJU2) att är ett av de länder inom EU som kraftigast driver på för fortsatta handelsliberaliseringar på jordbruksområdet och en genomgripande reformering av EU:s jordbrukspolitik. För är det prioriterat att förutsättningar att delta och konkurrera på jordbruksmarknaderna förbättras. För detta krävs att i-länderna kraftigt minskar sina handelsstörande stöd och eliminerar handelsstörande exportstöd samt kraftigt sänker sina, för många produkter, höga tullar. driver frågan att EU:s exportbidrag bör avskaffas . Såvitt gäller frågan om tulleskalering vill utskottet erinra om att verkar för att undanröja förekomsten av sådan inom jordbruket. I detta sammanhang kan hänvisas till bl.a. en studie från om tulleskalering liksom till kontakter med kommissionen i frågan. Även inom ramen för WTO:s jordbruksförhandlingar har arbetat för att EU skall inta en ambitiös position. har kommissionen presenterat ett nytt, mer ambitiöst förhandlingsbud. Till följd av resultatet från ministerkonferensen i fortsätter jordbruksförhandlingarna . Enligt vad utskottet har inhämtat avser även fortsättningsvis att spela en aktiv roll i EU-kretsen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 10. Food From är ett branschprogram inom . Syftet är att medverka till en ökad export av i förädlade livsmedel, främst baserade på svenska råvaror. Detta sker genom att i projektsamverkan underlätta för fler företag att börja exportera respektive öka sin export samt genom att stärka profilen för svenska livsmedel i utlandet (t.ex. "den svenska modellen"). Projektet stöds och delfinansieras av staten genom främst . Food from får från via . Medlen används huvudsakligen till medfinansiering av svenska livsmedelsföretags internationella mässor. är programmet mest inriktat på storskaliga livsmedelsföretag. finansierar exportsatsningar, men då i form av direkta bidrag - efter ansökan - till berörda företag. Utskottet kan för sin del instämma med motionärerna om vikten av att främja export av svenska livsmedelsprodukter. Däremot finner utskottet inte skäl att förespråka någon särskild organisatorisk lösning för denna verksamhet. Mot den nu angivna bakgrunden avstyrks motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 3. Motioner om säkra livsmedel som behandlats tidigare Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker 41 motionsyrkanden (s, m, fp, kd, c, mp, -) om säkra livsmedel. Utskottet avstår från att behandla motionerna i sak med hänvisning till de riktlinjer för förändring av utskottens arbetsformer som har godkänt. I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner rörande säkra livsmedel från allmänna motionstiden . Utskottet har beslutat att dessa motioner skall behandlas på ett förenklat sätt. Bakgrunden till utskottets beslut är följande. På grundval av förslag (2000/01:RS1) har godkänt vissa riktlinjer för förändringar av utskottens arbetsformer. Enligt dessa har utskotten rekommenderats att planera arbetet för hela valperioden med fördjupning på olika områden under olika år. Detta innebär bl.a. en viss förskjutning av utskottsarbetet från beslutsfattande med anledning av propositioner och motioner till att företa utredningar och analyser på eget initiativ. Vidare skall utskotten vid behov kunna förenkla motionsbehandlingen i de fall motionsförslagen avser frågor där beslutanderätten enligt utskottets uppfattning bör ligga kvar hos regeringen, en förvaltningsmyndighet eller hos kommunerna. Detta innebär att motionerna skall kunna avstyrkas utan någon mer ingående beredning i sak. I fråga om motionsförslag som upprepas bör vid förenklad behandling utskottet hänvisa till tidigare ställningstaganden. Utskottet beslutade att anta en långtidsplan för utskottets arbete under resterande del av mandatperioden. Planen innebär i princip att varje ämnesområde inom utskottets beredningsområde behandlas minst två gånger . Minst en behandling under det andra, tredje eller fjärde bör vara mer ingående och vid behov innehålla inslag av uppföljning, utvärdering och EU-bevakning. Nedanstående motioner från allmänna motionstiden utgör i huvudsak upprepningar av tidigare väckta motioner om säkra livsmedel. Dessa frågor behandlades utförligt i betänkande 2004/05:MJU10 Djurskydds- och livsmedelstillsyn. Med hänvisning till det anförda avstår utskottet från att i sak behandla följande motioner: - 2005/06:MJ12 av m.fl. (kd) yrkande 7, - 2005/06:MJ208 av (), - 2005/06:MJ216 av (), - 2005/06:MJ234 av (), - 2005/06:MJ266 av (), - 2005/06:MJ322 av (), - 2005/06:MJ340 av och (båda c), - 2005/06:MJ351 av m.fl. (mp, -) yrkandena 1, 4och 5, - 2005/06:MJ354 av och (båda c) yrkandena 1-3 och 5, - 2005/06:MJ364 av (), - 2005/06:MJ378 av Per (), - 2005/06:MJ385 av och (båda c), - 2005/06:MJ395 av m.fl. (fp) yrkandena 1-4 och 11-14, - 2005/06:MJ430 av (), - 2005/06:MJ431 av och (båda s), - 2005/06:MJ446 av m.fl. (kd) yrkande 3, - 2005/06:MJ448 av m.fl. (mp, -) yrkande 15, - 2005/06:MJ456 av m.fl. (s), - 2005/06:MJ484 av och (båda s), - 2005/06:MJ511 av och (båda s) och - 2005/06:MJ530 av m.fl. (kd) yrkandena 1, 5, 7, 8, 11-13, 15 och 16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vikten av långsiktiga regelverk, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vikten av långsiktiga regelverk. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ11 yrkande 1. Småskalig livsmedelsförädling är en betydelsefull del av landsbygdsutvecklingen. Sådan verksamhet höjer förädlingsvärdet inom jordbruksproduktionen och förbättrar sysselsättningsmöjligheterna på landsbygden. Dessutom bidrar den småskaliga förädlingen till att höja intresset och statusen för svensk mat av svenska råvaror. Vi vill understryka vikten av långsiktiga regelverk när det gäller den småskaliga livsmedelsförädlingen. Det hade varit av värde om regeringen hade redovisat konkreta lagförslag redan i detta sammanhang för att uppfylla kraven på sådan långsiktighet. Vi förutsätter att regeringen återkommer till med sådana lagförslag. Detta bör ges regeringen till känna. Postnummertillhörighet, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om postnummertillhörighet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ12 yrkande 1. Under beredningen inom av frågorna om småskalig livsmedelförädling har frågan om avgränsningen av sådan verksamhet med postnummertillhörighet som indelningsgrund uppenbarligen varit aktuell. I likhet med vad Livsmedelsföretagen framfört i detta sammanhang anser att en sådan indelning inte bör tillämpas. Detta skulle nämligen komma att bli en olycklig särbehandling av företag i tätort, som uppfyller kraven på småskalighet väl, men som inte är belägna i t.ex. glesbygd. Detta bör ges regeringen till känna. Internationell utblick, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om internationell utblick. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ13 yrkande 9. Vi anser det vara en stor brist att man i skrivelsen inte redovisar internationella förhållanden när det gäller småskalig livsmedelsförädling. Många andra länder, särskilt inom EU, har en väl utvecklad sektor på detta område, som skulle kunna tjäna som inspiration och förebild när det gäller det utvecklingsarbetet i . En sådan jämförelse vore också viktig med tanke på vårt behov av handel med andra länder. Chanserna till att få ekonomi om produkterna kan förädlas ökar betydligt. Detta bör ges regeringen till känna. Livsmedelshygien, punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om livsmedelshygien. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ9 yrkande 1.