bet · GT01UbU7 · 2006-01-26 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 28 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser bl.a. frågor om särskolan som egen skolform, tydligare regelverk för placering i särskolan, föräldrainflytande vid placering i särskolan, individualiserad undervisning samt möjlighet till studier vid gymnasieskola för elever i särskolan, statens ansvar för specialskolans elever, valfrihet för funktionshindrade elever samt begäran om parlamentarisk granskning av skolans kvalitet för elever med funktionshinder. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till de förslag som lagts fram inom den s.k. och som bereds inom . I betänkandet finns reservationer på olika punkter från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Särskolan som egen skolform avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 53, 2005/06:Ub344 yrkande 65, 2005/06:Ub426 yrkande 50 och 2005/06:Ub593 yrkande 12. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Rätt att gå i särskola avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 54 och 2005/06:Ub344 yrkande 66. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 55 och 2005/06:Ub344 yrkande 67. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub593 yrkande 6. Reservation 4 (m, kd) Tydligare regler för särskoleplacering avslår motion 2005/06:Ub593 yrkandena 7, 9 och 10. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Rätt till omprövning av placering avslår motionerna 2005/06:Ub564 och 2005/06:Ub593 yrkande 8. Reservation 6 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:Ub593 yrkande 11. Reservation 7 (m, fp, kd, c) Statens ansvar för specialskolans elever avslår motionerna 2005/06:Ub234 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:Ub593 yrkande 16. Reservation 8 (m, fp, kd) Rätten att välja skola för barn med funktionshinder avslår motion 2005/06:Ub234 yrkande 5. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Återinförande av de statliga specialskolorna avslår motionerna 2005/06:Ub234 yrkande 2, 2005/06:Ub343 yrkande 52, 2005/06:Ub344 yrkande 64 och 2005/06:Ub593 yrkande 17. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Insatser för att stärka specialskolan avslår motion 2005/06:Ub234 yrkande 6. Reservation 11 (m, fp, kd, c) Skolreform för hörselskadade och döva barn avslår motion 2005/06:Ub241. Införande av riksgymnasium för blinda och synskadade barn avslår motionerna 2005/06:Ub234 yrkande 4 och 2005/06:Ub426 yrkande 49. Reservation 12 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub593 yrkande 15. Reservation 13 (kd) avslår motion 2005/06:Ub234 yrkande 7. Reservation 14 (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande särskolan som egen skolform, rätt att gå i särskolan, utveckling av särskolan, föräldrainflytande, tydligare regler kring särskoleplacering, rätt till omprövning av särskoleplacering samt möjlighet till fortsatt utbildning. Utskottet hänvisar till den beredning som pågår inom med anledning av slutbetänkandet från den s.k. . Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, fp, kd, c), 3 (m, fp, kd, c), 4 (m, kd), 5 (m, fp, kd, c), 6 (m, fp, kd) och 7 (m, fp, kd, c). anför i motion 2005/06:Ub343 yrkande 53 och motion 2005/06:Ub344 yrkande 65 att särskolan skall vara kvar som egen skolform. understryker i motionen vikten av att alla utvecklingsstörda elever skall ha möjlighet att välja den gemenskap och specialistkompetens som särskolan erbjuder. framhåller i motion 2005/06:Ub344 yrkande 65 vikten av att behålla särskolan som egen skolform. I motionen framförs en oro för att förslag innebär att särskolan skall upphöra som en egen skolform. anser att alla barn inte kommer att kunna integreras i . Ett beslut om att lägga ned särskolan skulle därmed drabba en grupp mycket utsatta barn. Även lyfter i motion 2005/06:Ub426 yrkande 50 fram behovet av att särskolan i fortsättningen skall få finnas kvar som en egen skolform. framför även i motion 2005/06:Ub593 yrkande 12 samma krav, nämligen att särskolan skall vara kvar som egen skolform. I motionen anförs att särskolan har en mycket viktig roll att fylla. Alla barn kommer, enligt motionärernas uppfattning, inte att kunna integreras i . Att lägga ned särskolan drabbar därmed en grupp mycket utsatta barn. Också framför i motion 2005/06:Ub426 yrkande 50 betydelsen av att särskolan även fortsättningsvis får finnas kvar som egen skolform. skriver i motion 2005/06:Ub343 yrkande 54 samt i motion 2005/06:Ub344 yrkande 66 att alla utvecklingsstörda barn skall ha rätt att gå i särskola. I motionen understryks vikten av att barnen kan välja den gemenskap och specialistkompetens som särskolan erbjuder. anför också i motion 2005/06:Ub343 yrkande 55 och motion 2005/06:Ub344 yrkande 67 att särskolans innehåll bör utvecklas. Det skall sättas upp tydliga kunskapskrav för eleverna i särskolan, skriver man. Det är också viktigt att det pedagogiska arbetet är målmedvetet och välplanerat. kräver i motion 2005/06:Ub593 yrkande 6 att beslutar att ge föräldrarna inflytande över särskoleplaceringar i enlighet med nu gällande försöksverksamhet. anser att ett ökat föräldrainflytande är en självklar och positiv förändring som bör permanentas. I motionen framförs att föräldrarna alltid skall ha det slutliga avgörandet över sina barns skolgång. För att beslutet skall fattas på goda grunder krävs att föräldrarna har tillgång till information om vad beslutet innebär för barnet både under och efter skoltiden. skriver vidare i motion 2005/06:Ub593 yrkande 7 att det behövs högre kvalitet i de undersökningar som leder till särskoleplacering. Rutinerna för inskrivning bör ses över och ett regelverk bör tas fram där det tydligt anges vilka barn som har rätt till särskola och vilka bedömningar och diagnoser som skall ligga till grund för en särskoleplacering. I samma motions yrkande 9 skriver att en placering av barn i särskolan inte får styras av resursbrist i . I motionen hävdas att resurserna till stödundervisning och extrahjälp till svaga elever minskat då kraftiga nedskärningar gjorts på skolans område. I motionen understryks att en placering av en elev i särskola aldrig får vara en resursfråga. Barns rätt och möjlighet till utbildning måste alltid utgå från det enskilda barnets unika behov och förutsättningar. I yrkande 10 i samma motion utvecklar sin uppfattning om behovet av tydligare reglering kring vilka bedömningar som skall ligga till grund för särskoleplacering. I många kommuner tolkas begreppet utvecklingsstörning allt vidare och barn med sociala handikapp, såsom adhd, damp och Aspergers syndrom, placeras allt oftare i särskola. menar att denna utveckling är oacceptabel. Särskolan skall vara en skolform för barn och ungdomar med utvecklingsstörning. I motion 2005/06:Ub593 yrkande 8 anför att det bör införas rätt till omprövning av särskoleplacering, särskilt för de barn som ligger i gråzonen. I motion 2005/06:Ub564 (s) anförs att rutinmässiga nya utredningar bör vara möjliga under hela skolgången. I motion 2005/06:Ub593 yrkande 11 skriver att de hinder som finns försärskoleelevers fortsatta utbildning måste undanröjas. En elev med betyg från särskolan får inte gå vidare till gymnasieskolans nationella program utan kan enbart fortsätta inom gymnasiesärskolan. Eftersom barn utan allvarlig utvecklingsstörning allt oftare placeras i särskola hindras därmed barn som har den intellektuella förmågan att klara en gymnasieutbildning från att gå den. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden rörande särskolan avslås. konstaterar i sitt betänkande SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet att skolformsbegreppet inte längre har någon materiell innebörd sedan de riktade statsbidragen försvunnit och att uttrycket främst har betydelse som en definition av en i skollagen avgränsad och bestämd del av utbildningen, vilken beskrivs i ett särskilt kapitel i skollagen och i en egen s.k. skolformsförordning. Den s.k. föreslår i sitt slutbetänkande För oss tillsammans - Om utbildning och utvecklingsstörning SOU 2004:98 att den nuvarande särskolan skall utgöra två skolformer, grundsärskolan och gymnasiesärskolan, med varsitt kapitel i skollagen som en parallell till och gymnasieskolan. Detta överensstämmer med uppfattning. föreslår en utvecklad samverkan mellan skolformerna grundsärskolan och och mellan gymnasiesärskolan och gymnasieskolan. Kommittén betonar behovet av en attitydförändring till en flexibel undervisning inom ramen för . Kommittén påminner om skollagens bestämmelser angående rätt till särskilt stöd för de barn som behöver detta samt till läroplanen för Lpo 94 där det slås fast att hänsyn skall tas till elevernas olika förutsättningar och behov och att skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Kommittén gör bedömningen att barn och ungdomar i en sammanhållen skola får möjligheter att möta varandra och att utveckla förståelse för och tolerans mot olikheter. Strävan skall alltså vara att i så stor utsträckning som möjligt undervisa alla elever tillsammans. Den s.k. redovisade sitt slutbetänkande . Betänkandet bereds inom . Resultatet av detta beredningsarbete bör enligt utskottets uppfattning inväntas. föreslår i sitt betänkande en striktare bedömning av rätten till särskola. Kriterierna för rätt till särskola skall vara att ett barn eller en ungdom har en utvecklingsstörning och på grund av denna har behov av grundsärskolans respektive gymnasiesärskolans kunskapsmål. Barn med autism eller autismliknande tillstånd skall tas emot i särskolan bara om de också har en utvecklingsstörning. föreslår också skärpta regler vad gäller utredningen inför ett mottagande i särskolan. I sitt delbetänkande För den jag är - om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35) redovisade att antalet mottagna elever i särskolan ökat kraftigt framför allt . Kommittén konstaterade att elevökningen inte står i proportion till det ökade elevantalet i och inte heller kan relateras till någon fastställd ökning av antalet barn med intellektuella funktionshinder i befolkningen. Stora skillnader finns också mellan kommunerna vad gäller antalet barn som går i särskola. De stora skillnaderna i elevökning visar att kommunerna gör olika bedömningar av vilka barn som skall tas emot i särskolan. utvärderingar av särskolan bekräftar att en del av den kraftiga elevökningen beror på att fler elever i hänvisats dit. föreslår också i sitt slutbetänkande att bestämmelserna om utredning inför beslut om mottagande i särskola skärps och att rätten till särskola bedöms striktare. Barn med autism eller autismliknande tillstånd skall, enligt förslaget, tas emot i särskolan endast om de också har en utvecklingsstörning. Enligt förslaget skall det av skollagen framgå att en utredning om rätt till grundsärskola respektive gymnasiesärskola alltid skall vara allsidig och omfatta såväl en pedagogisk och en social som en psykologisk och en medicinsk bedömning. En viktig del av utredningsförfarandet när det gäller barn som redan går i föreslås vara att belysa vilka åtgärder som vidtagits för att stödja barnet samt om möjligheter är helt uttömda. Skolorna föreslås ha skyldighet att använda sig av personer med adekvat kompetens för de olika utredningarna och för den slutliga bedömningen. Vidare föreslår att vårdnadshavarens rätt till insyn i utredningsprocessen om ett barns mottagande i särskolan skrivs in i skollagen. skriver i sin lägesbedömning 2005 (dnr 2005:1475) att det är av stor vikt att det tydliggörs vem som har rätt till särskola. Det saknas en gemensam tolkning av vilka elever som har rätt till särskola. Andelen elever inskrivna i särskolan varierar kraftigt mellan kommunerna. I rapporten skriver också att elevantalet i särskolan har ökat kraftigt , vilket bl.a. beror på att elevgruppen i särskolan har förändrats. Elever med autism och autismliknande tillstånd har ökat i särskolan, liksom elever med damp/adhd och elever med koncentrationssvårigheter. har analyserat orsakerna till elevökningen i en rapport särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan (dnr 2000:2037). Utskottet vill påminna om att bedömningen huruvida ett barn har en utvecklingsstörning är en mycket allvarlig fråga med långtgående konsekvenser för barnets framtida liv och utbildning. Alla barn har en laglig rätt till skolutbildning. Barn i behov av särskilt stöd har rätt att få ett sådant stöd och skolhuvudmannen har en motsvarande skyldighet att tillgodose detta behov. Att hänvisa en elev med enbart läs- och skrivsvårigheter, olika typer av beteendestörningar och andra skolrelaterade svårigheter till särskolan som villkor för att få ett stöd som ger eleven möjlighet att uppnå skolans mål strider således mot skollagens bestämmelser. Försöksverksamhet med ett ökat inflytande över skolgången för barn med utvecklingsstörning och rätt till val av skolform har pågått och löper t.o.m. utgången av (SFS 1995:249). Lagen ger vårdnadshavare rätt att välja om ett barn skall fullgöra sin skolplikt i den obligatoriska särskolan eller i . I propositionen (1995/96:212), Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång - en försöksverksamhet, konstateras att en placering av ett barn i särskola mot vårdnadshavarens vilja utgör en dålig grund för barnets skolgång samt att det är principiellt betänkligt att en myndighet ges möjlighet att slutligt ta över föräldrarnas ansvar. har på regeringens uppdrag utvärderat försöksverksamheten och redovisat sina slutsatser i två rapporter. är övervägande positivt till försöksverksamheten och föreslår att denna övergår till reguljär verksamhet. föreslår att försöksverksamheten upphör och rätten till val av skolform införs i skollagen. förordar att det i förordningsform ställs krav på att ett beslut om rätt till särskola regelbundet omprövas. Kommittén skriver att om en förnyad utredning visar att eleven inte bedöms ha en utvecklingsstörning som berättigar till särskola, skall eleven läsa enligt kunskapsmål. Detta skall vara möjligt att göra i befintlig särskoleklass, om eleven och vårdnadshavaren så önskar. Skollagen ger dessutom möjlighet att låta en skolpliktig elev göra avvikelser från de mål som gäller för utbildningen, s.k. anpassad studiegång. Det skall alltså finnas möjlighet till individuella anpassningar både inom ramen för grundsärskolan och . Elever som har gått grundsärskolan är inte behöriga att söka till gymnasieskolans nationella program. Kommunen är dock skyldig att erbjuda ett individuellt program i gymnasieskolan åt en elev från särskolan men bara om eleven efter prövning enligt 6 kap. 7 § skollagen bedöms kunna gå i gymnasieskolan och därför inte tas emot i grundsärskolan. föreslår en större flexibilitet för elever i gymnasiesärskolan. Kommittén föreslår att det skall vara möjligt för en elev i gymnasiesärskolan att kombinera kurser i ämnen och kunskapsområden till ett individuellt program. Eleven skall också kunna välja kurser från gymnasieskolan. betonar att elevernas möjligheter inte skall begränsas av onödiga formella hinder. Regeringen har aviserat en skrivelse om utbildning för elever och vuxna med utvecklingsstörning . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. statens ansvar för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav tal- och språkstörning, valfrihet för funktionshindrade elever, införande av riksgymnasium för blinda och synskadade barn samt en begäran om en parlamentarisk utredning för granskning av skolans kvalitet för elever med funktionshinder. Jämför reservationerna 8 (m, fp, kd), 9 (m, fp, kd, c), 10 (m, fp, kd, c), 11 (m, fp, kd, c), 12 (m, fp, kd, c), 13 (kd) och 14 (m, fp, kd, c). anför i motion 2005/06:Ub234 yrkande 1 att staten har ett särskilt ansvar för skolan för elever med funktionshinder. Beslutet om att avveckla specialskolor som och bör upphävas. Statens huvudmannaskap för dessa specialskolor bör kvarstå. I samma motion anför att specialskolans målgrupp bör återställas (yrkande 3) och att alla barn med funktionshinder skall ges rätt att välja skola (yrkande 5). I motionen anförs att alla elever, självfallet också elever med särskilda behov och funktionshinder, skall ha rätt att välja skola. Elever med funktionshinder måste ges rätten att söka sig till alternativ i form av specialskolor och friskolor med inriktning på funktionshindrade elevers behov. I motionens yrkande 6 skriver vidare om insatser för att stärka specialskolan. anför i motion 2005/06:Ub593 yrkande 16 behoven av specialskolor för funktionshindrade barn. I motionen skrivs att många kommuner saknar kompetens och ekonomiska resurser för att tillgodose de funktionshindrade barnens behov. Staten måste därför ta ett ökat ansvar för dessa elever. Det handlar både om att ge stöd och hjälp till de kommunala skolor som har funktionshindrade barn integrerade i verksamheten och att garantera att det finns tillräcklig tillgång till statliga specialskolor för de barn och föräldrar som så önskar. I motion 2005/06:Ub241 (c) skriver motionärerna att det behövs en skolreform för hörselskadade och döva barn. Dessa barn finns inom olika skolformer med olika huvudmän. Det är ofta slumpen som avgör vilken skolform eleverna går i och därmed också den hjälp de får, skriver motionärerna. I flera motioner krävs återinförande av de statliga specialskolorna. skriver i motion 2005/06:Ub234 yrkande 2 att beslutet att avveckla och som specialskolor bör upphävas. Även anför i motion 2005/06:Ub343 yrkande 52 samt i motion 2005/06:Ub344 yrkande 64 att de statliga specialskolorna för syn- och hörselskadade elever skall återinföras. I motionerna skriver att eleverna i dessa skolor i många fall inte kan få ett fullgott stöd i sina hemkommuner. I många små kommuner kan inte den kompetens som fanns på de statliga specialskolorna byggas upp. Dessa måste därför återinföras. Också anför i motion 2005/06:Ub593 yrkande 17 att Eke- och Hällsboskolorna åter skall klassificeras som statliga specialskolor. I motionen anförs att frågan om hur lång en visstidsvistelse skall vara har vållat stor tveksamhet och fått massiv kritik. Det är viktigt att hänsyn tas till barnens och föräldrarnas önskemål, skriver motionärerna. anför i motion 2005/06:Ub234 yrkande 4 att ett riksgymnasium bör inrättas på för blinda och synskadade elever med funktionshinder. Även framför samma krav i motion 2005/06:Ub426 yrkande 49. I motionen hävdas att blinda och synskadade barn med multifunktionshinder saknar tillräckligt bra möjligheter att studera vidare efter . Få av ungdomarna går vidare till gymnasieskolan. Även dessa ungdomar har rätt att kunna gå vidare i sin egen utbildning och utvecklas i sin egen takt. Därför bör ett riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder inrättas. skriver i motion 2005/06:Ub593 yrkande 15 om . Motionärerna anser att det är positivt med en sammanhållen myndighet med samlad kompetens kring arbetet med funktionshindrade barn, men anser att det finns anledning att ifrågasätta om institutet uppfyller det uppdrag det har, bl.a. avseende information till föräldrar om möjligheten för funktionshindrade att få såväl stöd som undervisning vid resurscentren. I motion 2005/06:Ub234 yrkande 7 begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning för att granska skolans kvalitet för elever med funktionshinder, både med avseende på undervisningens och den sociala situationens kvalitet. Direktiven bör därvid klargöra att förhållandena i skolan skall betraktas i ett elev- och föräldraperspektiv och att den sociala situationen för elever med funktionshinder utförligt skall belysas. Utskottet anser att samtliga motionsyrkanden rörande specialskolan bör avslås. Specialskolan utgör en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Syftet är att ge barn och ungdomar med dövhet och hörselskada en utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i eller i vissa fall i särskolan. Specialskolan är tioårig. beslutade att elever med synskada respektive grav språkstörning inte längre skall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. Det innebär att ställde sig bakom regeringens förslag om en successiv avveckling av de fasta skoldelarna vid de statliga riksskolorna i och i och en samtidig utbyggnad av resurscenterverksamheten vid skolorna. Frågan om omprövning av nämnda beslut har därefter återkommande behandlats av , (bet. 2003/04:UbU10). Utskottet finner inte heller nu skäl för att ändra sitt tidigare ställningstagande. Särskilt vill utskottet framhålla den pågående utvecklingen av verksamheten vid resurscentren. Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn i vid och Resurscenter tal och språk i vid . Utbildningarna skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och behov. Verksamheten skall ytterligare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemkommunens skola och ge hemkommunen förutsättningar att ordna undervisning av hög kvalitet. Dessa tidigare specialskolor är resurscenter inom . Syftet med visstidsutbildningen är att ge eleverna en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och att ge förutsättningar för en fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Utbildningen skall fortgå så länge som elevens behov kräver det och det inte finns förutsättningar att anordna utbildning av motsvarande kvalitet i hemkommunen eller hemskolan. Elevens vårdnadshavare får ansöka om plats vid ett resurscenter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Särskolan som egen skolform, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskolan som egen skolform. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 53, 2005/06:Ub344 yrkande 65, 2005/06:Ub426 yrkande 50 och 2005/06:Ub593 yrkande 12. förslag innebär att särskolan skall upphöra som egen skolform. Vi stöder inte den tanken. Särskolan har en mycket viktig roll att fylla. Alla barn kommer inte att kunna integreras i . Att lägga ned särskolan som egen skolform kommer att drabba en grupp mycket utsatta barn. Alla utvecklingsstörda elever måste även i fortsättningen kunna välja den gemenskap och specialistkompetens som särskolan erbjuder. Rätt att gå i särskola, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt att gå i särskola. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 54 och 2005/06:Ub344 yrkande 66. Naturligtvis är det viktigt att kontakten mellan utvecklingsstörda och icke utvecklingsstörda elever utvecklas, både i skolan och i resten av samhället, men det får inte ske till priset att de utvecklingsstörda barnen förlorar rätten till en utbildning som är anpassad till deras behov. Utveckling av särskolan, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utveckling av särskolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 55 och 2005/06:Ub344 yrkande 67. Det skall sättas upp tydliga kunskapskrav för eleverna i särskolan, och det pedagogiska arbetet skall vara målmedvetet och välplanerat.