bet · GT01KU20d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Förhoppningsvis kan de i så fall börja gälla från och med nästa läsår. (): Enligt andra uppgifter var skälet till regeringens åtgärdsprogram att det visat sig att det har gått sämre för svenska elever. Kan man säga att det var något nytt med tanke på att redan hade sagt detta inför budgeten 2005? Statsrådet : Herr ordförande! Det är mycket riktigt att vi fick ett flertal rapporter. Både nulägesutvärdering, men också och , som jag har redogjort för tidigare, visade ett flertal saker. Det var en del positiva saker som händer i svensk skola, en del oroväckande, till exempel hur resultatutvecklingen sker i matematik och naturvetenskap. Vi ligger visserligen över snittet i , men likväl har vi antingen tappat något eller ligger alldeles för lågt. Vi har betydligt högre ambitioner än så. Det räcker inte bara med att justera kursplaner, men det är viktigt att målen i kursplanerna är tydliga. Därför vill vi gärna att skulle göra det arbetet redan till . gick det inte, som jag sade tidigare. (): Min fråga var egentligen om det var nytt att resultaten för de svenska eleverna är sämre. Var det nytt? Det lär vara skälet till regeringens uppdrag till . Statsrådet : Nytt var det inte i den meningen att vi hade fått ett flertal rapporter . Vissa oroväckande tendenser framkom. Därefter utarbetade vi ett uppdrag som också gick till att göra det arbete som de hade aviserat att de ville göra men inte gjort . (): Fanns det som presenterade i samband med budgetunderlaget med som ett underlag vid regeringens beslut? Statsrådet : Vi kände väl till att de hade aviserat detta, och vi ville gärna ha det klart redan till . Det var också anledningen till regeringens beslut. visade det sig att det inte gick. (): Men min fråga var om det fanns med vid presentationen inför regeringens beslut om uppdraget till ? Statsrådet : Regeringens sammanträden går ju till så att varje statsråd redogör för vilka beslut de föreslår att regeringen ska fatta. I detta finns det inte ett underlag som är delat till varje statsråd utan det är något som jag som statsråd har med mig om det är någon som frågar. (): Vad jag har förstått är det som bereder och skolministern som är föredragande. Då är det viktigt att veta om uppgifter fanns med som ett underlag inför beslutet i regeringen. 2005/06:KU20 BILAGA B3 SKOLMINISTER Statsrådet : Inte själva regeringen men däremot när vi beredde ärendet. Alla ärenden sambereds inom , och då fanns naturligtvis detta med som en av faktorerna. (): Då uppfattar jag att det inte fanns med som en uppgift vid regeringens beslut. Statsrådet : På själva regeringssammanträdet: Nej. (): Herr ordförande! Jag har för tillfället inga frågor. (): Inga ytterligare frågor. (): Jag vill ställa en kontrollerande fråga. Uppfattade jag dig rätt att ni var kunniga om de uppgifter som planerade eller avsåg att vidta när regeringen gick till handa med ett beslut i samma fråga? Statsrådet : Det är riktigt så att i det budgetunderlag som lämnades in aviserades att detta behövde göras. Det var därför angeläget för oss att detta skedde så fort som möjligt. (): På vilket sätt skulle ett regeringsbeslut i den delen påskynda arbete? Var bilden för regeringens del att det förhalades i ? Statsrådet : Nej, någon förhalning har vi aldrig uppfattat. Vi var angelägna om att detta skulle ske till . Men visade det sig inte vara möjligt, och de har fått ytterligare på sig. (): Utan ett regeringsbeslut hade det inte varit aktuellt alls? Statsrådet : Nej, tvärtom har jag uppfattat. Det stod också med i budgetunderlag att detta aviserades som en åtgärd som skulle behöva göras. Vi var angelägna om att det skulle ske redan till . var det inte möjligt. (): Jag har inga ytterligare frågor. (): Med anledning av frågor och min okunskap om instruktion: Hade på eget initiativ kunnat ta fram och föreslå förändringar av läroplanen? Statsrådet : Det är kursplanerna vi talar om. Läroplanen är ett politiskt dokument. (): Kursplanerna. Statsrådet : Kursplanerna har med bemyndiganden att göra. (): Man har bemyndigat att både föreslå och Statsrådet : kunna göra justeringar. (): och kunna göra justeringar. Det hade egentligen inte krävts ett regeringsbeslut utan det var tidsaspekten som gjorde att ni gick in med ett regeringsbeslut? SKOLMINISTER B3 2005/06:KU20 Statsrådet : Regeringsbeslutet var att försöka påskynda arbetet och försöka få det på plats redan till . (): Vad kom det sig att man inte inväntade förslaget till åtgärder från innan regeringen gav sitt utredningsuppdrag till ? Statsrådet : Det var välkänt redan via budgetunderlaget att redan hade aviserat att detta behövde göras. Då ansåg vi att det vore viktigt och bra om jag kunde få förtydligade kunskapsmål redan till . (): Innebar det att man på något sätt ändrade inriktningen på utredningsverksamhet? Statsrådet : Nej, det har jag svårt att tro. Detta var något helt i linje med det som också självt hade aviserat. Ordföranden: kan vi betrakta utfrågningen i ärende 12 såsom avslutad. Då går vi in på ärende 19, nästa punkt i utfrågningen med skolminister . Det gäller agerande gentemot organisation. Skolministern vill även här göra en kort inledning? Statsrådet : Herr ordförande! KU har begärt svar på två frågor med anledning av den moderata riksdagsledamoten . Vem och med vilket stöd har beslutat fattats om att lägga ned avdelningen vid ? har han frågat. Har beslutet fattats efter någon form av påverkan från mig som statsråd och skolminister? Svaret är följande: Departementet har i ett skriftligt svar till KU redovisat att beslutet om interna organisationsförändringar inom har fattats av generaldirektör och dess ledning utan någon som helst påverkan från mig personligen eller från departementet i övrigt. Självfallet styr inte departementet över interna organisationsförändringar, varken inom eller inom någon annan av de myndigheter vi arbetar gentemot. Det framgår av instruktion att denna typ av beslut fattas av generaldirektören och myndighetens ledning, vilket också har skett i det här fallet. (): Det är väl naturligt att fråga mot bakgrund av de diskussioner, för att inte säga kontroverser, som förevarit kring utredningsavdelningens verksamhet och av den ärendehantering som framgått av den förra utfrågningen . Tycker statsrådet att det har blivit ett bra resultat av omorganistion där utredningsavdelningen splittrades och delades upp i flera delar? Statsrådet : Jag har ingen anledning att värdera detta. För mig och regeringen är det viktigaste att fullföljer och fullgör de uppdrag regeringen har lämnat till . Huruvida verket organiserar sig på det ena eller andra sättet för att fullgöra de uppdragen är helt upp till verket. Det kan säkerligen vara så att inom både och många av de andra 2005/06:KU20 BILAGA B3 SKOLMINISTER myndigheterna som regeringen jobbar mot sker det ständiga omorganisationer i syfte att förbättra effektiviteten och kunna fullgöra de regeringsuppdrag de har. Det viktigaste för mig och regeringen är att uppdragen i sig fullgörs. Det är det absolut viktigaste. (): Herr ordförande! Tycker statsrådet att resultatet av verksamhet har förbättrats sedan man gjorde förändringen? Statsrådet : Förändringen har skett . Det vore fel av mig att gå in nu och värdera huruvida omorganisationen har lett till bättre resultat eller ej. Det återstår att se. Det är något som också får utvärdera och se om det behövs ytterligare förändringar för att kunna fullgöra de uppdrag verket har fått av regeringen. (): Menar statsrådet att man kan säga att trots att det blev en fördröjning eller rättare sagt att inte klarade av att fullgöra uppdraget till så som var tänkt från början? Statsrådet : Jag förstår inte riktigt, herr ordförande, vad den ena frågan har med den andra att göra, utan dessa två ärenden har mig veterligt inte med varandra att göra. (): Det kan möjligen bero på en organisationsomläggning att man inte blir klar med sina uppgifter inom den stipulerade tiden. Statsrådet : Den information och den begäran om uppskov som skickade till regeringen handlade inte om någon omorganisation. Där stod det att om man gör den här typen av justeringar, kortsiktiga justeringar, för snabbt kan det få oönskade effekter. Det var mer kursplanernas utformning och dess effekt på skolväsendet det handlade om. Mig veterligt fanns det inte en bokstav i detta om någon omorganisation. (): Ordförande! Vi har ju erhållit ett skriftligt material från departementet som är tillfyllest för att kunna avgöra detta för utskottets räkning och ta ställning, så jag har inga nya frågor eller ytterligare frågor. (): Herr ordförande! Ligger det i frihet att organisera sig ja, i stort sett om man tycker att det är nödvändigt för den verksamhet man bedriver? Statsrådet : Det framgår tydligt av den instruktion som regeringen har tagit beslut om för att omorganisationer och organisationsförändringar beslutas internt i och ledning. Detta är väldigt tydligt enligt den instruktion som både och alla andra myndigheter har. (): Redan nu fick jag egentligen svar på nästa fråga. Det framgår alltså tydligt av den instruktion och det regleringsbrev som skickas från regeringen till hur regeringen önskar att ska vara organiserat. Statsrådet : Nej, det står tydligt att typ av organisation och organisationsförändringar beslutas av verkets ledning. Det är någonting som SKOLMINISTER B3 2005/06:KU20 regeringen har tagit beslut om enligt den instruktion som inte bara utan också många andra myndigheter har. (): Är det vanligt förekommande att kontakter tas från sida med när det vidtas organisationsförändringar? Statsrådet : Det är ju så att under Utbildnings- och eller snarare så att Utbildnings- och jobbar med säg cirka ett hundratal myndigheter. Inom de myndigheterna pågår väldigt mycket arbete i form av uppdrag, ibland organisationsförändringar. Det är täta dialoger, ofta med också departementet, av informationskaraktär. Det är någonting som sker kontinuerligt och också sker, mig veterligt, på ett korrekt sätt. (): Ja, fastän min fråga var om det är vanligt att kontaktar när det görs organisationsförändringar. Statsrådet : har jag ju hunnit vara statsråd och skolminister , något längre än när jag senast var här. Jag har svårt att bedöma vad som är vanligt eller inte vanligt, för så vanligt är det ju inte att man gör större organisationsförändringar inom myndigheten, i alla fall inte på den korta tiden. Det är möjligt att man om det är kanske gör det. Jag kan inte svara på den frågan utifrån den korta erfarenhet jag har. (): Då uppfattar jag att det inte är särskilt vanligt med den här typen av kontakter vid organisationsförändringar. Statsrådet : Nej, det var, herr ordförande, inte vad jag svarade, utan vad jag svarade var att jag har svårt att svara på frågan därför att jag har varit statsråd och skolminister i endast 14 månader. Det är möjligt att det är vanligt, men det kan jag inte svara på. (): Med tanke på frihet och de instruktioner som finns för verksamhet ifrån regeringens sida måste jag ändå fråga: Anser inte skolministern att det är märkligt att hörde av sig och meddelade att en organisationsförändring var på gång och att man tänkte lägga ned en avdelning? Statsrådet : Inte det minsta. Det pågår informationsutbyten mellan myndigheter och regeringskansli fortlöpande . De är av informationskaraktär. Jag ser ingen anledning att värdera det som någonting märkligt. (): Kan det hänga samman med att det är samma avdelning som har presenterat två kritiska rapporter och en rapport som skolministern i ett ärende vi frågade om förra året var kritisk till beträffande resultatet? Statsrådet : Herr ordförande! Det kan naturligtvis tyckas vara frestande att försöka göra den kopplingen. Men det är så att mig veterligt och enligt den nya organisation som blev klar har denna omorganisation påverkat, eller berört, ett flertal avdelningar inom . Huruvida vilka rapporter och hur de jobbar har jag svårt att överblicka vem som 2005/06:KU20 BILAGA B3 SKOLMINISTER har varit inblandad i exakt vad och det är inte heller intressant för mig, utan det viktigaste och det som är mest intressant för mig och regeringen är naturligtvis vilket jobb gör och hur de fullföljer de uppdrag som regeringen ger dem. (): Jag tackar för möjligheten att ställa en fråga, herr ordförande, men har inga frågor att ställa. (): Ingenting. (): Bara en kort fråga: Har statsrådet på något sätt säkerställt att inte riskerar att uppfatta tidigare kritik som ett sätt att lägga locket på, att man så att säga fortfarande kan ha högt i tak och säga kritiska saker i strid med statsrådet hur har ni säkerställt detta? Statsrådet : Herr ordförande! En av de viktigaste uppgifterna som har är just att säga kritiska saker. De har en inspektionsuppgift som innebär att de ska inspektera samtliga 6 000 skolor i vårt land och naturligtvis ta fram vilka styrkor den svenska skolan har men framför allt också kanske granska vilka brister och därmed också framföra kritik mot samlat och faktiskt också mot enskilda skolor. Det arbete som jag har sett ute i landet genererar väldigt mycket diskussioner och debatt om hur man kan förbättra den lokala skolan. Det är en positiv utveckling, och det är också väldigt tydligt för att de uppdrag som regeringen har lämnat också är det som är uppgiften. (): För att förtydliga: Politiskt kontroversiellt, i strid med statsrådets eller regeringens uppfattning har statsrådet klargjort att detta är helt okej? Just den diskussion som varit tidigare kan ju ge för handen att framförd kritik leder till att man blir avvecklad. Det är ju så det antyds i den tidigare diskussionen. Finns det klarlagt att inga sådana misstankar bör föreligga? Statsrådet : Jag har, herr ordförande, aldrig uppfattat att har uppfattat det på det viset, och de har de inte heller redogjort för i andra sammanhang. har lagt och kommer säkert också att lägga fram rapporter som både gillas och ogillas också av oppositionen. Det är en viktig del av uppgift att kritiskt granska hur den svenska skolan fungerar och komma fram med förbättringsförslag. är det förbättringsförslag som är genomförbara av regering och riksdag, och ibland är det förslag som läggs åt sidan. Det har varit så tidigare, och det kommer säkert att vara så också , oavsett vilken färg vi har på den sittande regeringen. (): I det svar vi har fått står det att statsrådet informerades översiktligt om organisationsförändringen då . Av vem informerades statsrådet? Statsrådet : regelmässigt har jag enhetstider på departementet och en genomgång av ett flertal olika ärenden. Detta togs upp under min enhetstid eftersom offentliggjort detta, tror jag, i slutet SKOLMINISTER B3 2005/06:KU20 av augusti och vad detta innebar och hur de hade tänkt sig att göra den här omorganisationen. (): Det står här att statsrådet gav i det sammanhanget inga direktiv om några fortsatta åtgärder från departementets sida. Vad svarade statsrådet på informationen? Statsrådet : Jag tog emot den. Det är ju så att när vi har dessa enhetstider är det ibland ärenden där jag behöver göra vissa ställningstaganden. är det bara ren information. I detta fall var det ren information. Jag såg inte heller någon anledning för mig att kommentera eller att ge några direktiv eftersom det tydligt framgår av den instruktion vi lämnar till att det är någonting som de själva avgör. (): På ett annat ställe i svaret står det så här: kontaktades statssekreteraren per telefon av generaldirektör som informerade om att verket avsåg att göra en översyn av myndighetens organisation. underströk vid samtalet att sådana åtgärder var en rent intern fråga inom myndigheten som departementet inte hade någon synpunkt på. Visste inte Per Thullberg att det var en fråga som var intern inom myndigheten? Statsrådet : Vad Per Thullberg vet eller inte vet får han själv kommentera. Jag har ingen anledning att så att säga värdera det eller spekulera i det. (): Men om nu riktlinjerna som är satta för är tydliga om att organisationsförändringar ligger inom deras eget beslutsområde och inom deras egen befogenhet och generaldirektören ändå ringer för att informera, måste statssekreteraren i det sammanhanget då understryka att det är inom deras egen befogenhet att fatta beslut? Statsrådet : Det är ju så att tidigare diskussion vi haft, herr ordförande, har handlat om att aviserar att regeringen eller informerar regeringen i budgetunderlaget att de anser att man bör justera kursplanerna. Att de informerar regeringen eller innebär ju inte att de inte vet att de inte kan göra det själva i det fallet. Jag tror att det är ungefär på samma sätt här. Men vad Per Thullberg vet eller inte vet får man nog fråga Per Thullberg om. (): Men det var rimligt av behövde understryka att en sådan åtgärd var en rent intern fråga? Statsrådet : Ja, jag deltog inte i det samtalet. Om han har känt ett behov av att göra det, så har han gjort det. Det ser inte jag som något problem. (): Du vet inte vad han i övrigt sade i det samtalet? Statsrådet : Det är inte så att jag följer eller avlyssnar de samtal som sker tack och lov, skulle jag vilja säga. 2005/06:KU20 BILAGA B3 SKOLMINISTER (): Inte . Statsrådet : Nej, inte ens med de buggningsförslag som finns i . (): Tack så mycket! Statsrådet : Tack! Ordföranden: för det! Därmed är första omgången klar. Sedan har vi , Socialdemokraterna och vice ordförande i . (): Möjligen skulle man tillåta sig reflexionen att vi ju faktiskt inte granskar statssekreterare utan enbart statsråden, så det kan väl vara klokt att begränsa sig till det. Jag skulle av klarläggande intresse bara fråga om det är så att regeringen, efter de här förvecklingarna som har varit kring den här utvärderande verksamheten, ändrat instruktion eller arbetsuppgifter i den riktningen att man har försökt att begränsa utvärderande och utredande verksamhet. Det är väl genom att ändra i den uppgiftsfördelningen som statsrådet kan styra . Statsrådet : Herr ordförande! Nej, det som vi vid ett flertal tillfällen har tryckt på är naturligtvis att förbättra uppföljningen och utvärderingen av den svenska skolan just av den enkla anledningen att ett mål- och resultatstyrt system också måste ha en bra uppföljning för att fungera på ett bra sätt. Vi har ändrat instruktion när det gäller organisationen. Det var vid tillkommandet av ett barn- och elevombud som ska jobba gentemot skolan och eleverna när det handlar om mobbning och kränkande behandling för att markera detta barn- och elevombuds självständighet gentemot . (): Herr ordförande! Jag tänkte återvända till frågan om de kontakter som ägde rum 2005 med representanter för departementet och Per Thullberg. Där har ju statsrådet sagt mycket tydligt att frågan om organisationsförändringar internt är en fråga för självt. Då har jag en fråga: Har statssekreteraren eller ministern i andra sammanhang än i just det här fallet känt att det har varit nödvändigt att understryka att självt haft rätt att fatta vissa beslut, exempelvis när det gäller organisationsförändringar? Statsrådet : Inte mig veterligt mig veterligt i den meningen att jag själv inte har haft den typen av samtal. Det är möjligt att någon tjänsteman eller någon annan på departementet i något ärende har sagt: Ja, men det där har ju ni i uppgift eller någonting sådant. Men det kan jag inte redogöra för, utan mellan Utbildnings- och och det hundratal myndigheter som de jobbar gentemot sker det dagligdags väldigt många kontakter av informationskaraktär. Vad som sägs vid alla dessa måste jag erkänna att det vet jag inte. Precis som sade: Det sker ju ingen buggning här i de samtalen, menar jag. SKOLMINISTER B3 2005/06:KU20 (): Herr ordförande! Jag tolkar statsrådet så att statsrådet inte kan utesluta att sådana här kontakter har förevarit och att det här understrukits i andra sammanhang. Det har uppenbarligen understrukits i det här sammanhanget att hade möjligheten att fatta det här beslutet helt på egen hand. Hur tycker statsrådet att vi ska tolka förhållandet mellan och mot bakgrund av de fakta som har kommit på bordet? Statsrådet : Herr ordförande! Det vore mig främmande att försöka instruera om hur ni ska tolka eller värdera saker och ting, utan det är helt och hållet upp till . Ordföranden: för det! finns det ingen mer anmäld som utfrågare. Därmed är utfrågningen i ärende 19 avslutat. Vi tackar skolministern för detta. Statsrådet : Tack så mycket! Granskningsärende 8 Regeringens och statsrådet tillkallande av en nationell samordnare för barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom och 34 Statsrådet ansvar för myndighetskulturen inom Ordföranden: hälsar migrationsminister välkommen. Det är två ärenden som vi nu ska diskutera. Det första är ärende 8, Tillkal- lande av en nationell samordnare för asylsökande barn med svåra stressreaktioner, och det andra är ärende 34, Statsrådet ansvar för myndighetskulturen inom . Vi håller ärendena isär och tar det alltså ärende för ärende. På sedvanligt sätt ger jag statsrådet möjlighet att hålla en inledning, som hon önskat göra. Statsrådet : Det första ärendet handlar om de apatiska barnen, och jag skulle vilja att vi gick . Att det fanns asylsökande barn med mycket stark uppgivenhet, kontaktlöshet, var någonting som man hade uppmärksammat inom vården under . Det fanns också spridda erfarenheter runtom i landet. publicerades en rapport, som utskottets ledamöter säkert har sett, som hette Barn som gett upp. Det var psykolog som hade gjort den. Det var en enkätundersökning där man hade skannat av barnpsykiatriska kliniker runtom i landet. Rapporten visade att det fanns 162 asylsökande barn med mycket starka symtom på just kontaktlöshet. Det här var ju en mycket hög siffra. Det som förmedlades i rapporten var också en förtvivlan hos vårdgivare. Det handlade om barn med mycket starka symtom, barn som man beskrev hade tappat livsviljan helt enkelt och som hade vänt sig från världen. En slutsats som man drog i rapporten var att sjukvården, barnpsykiatrin, inte räcker till för att möta de här barnens behov, utan det behövs också andra insatser. Rapporten pekade också på behovet av kunskap, behovet av att man kunde utbyta erfarenheter runtom i landet, för att kunna arbeta förebyggande. När regeringen bemyndigade mig som migrationsminister att tillkalla en samordnare var det för att stärka det förebyggande arbetet, för att förhindra att fler barn skulle fara illa och fler barn skulle utveckla sådana här mycket allvarliga symtom. Det var också för att de drabbade skulle få stöd och hjälp inte MIGRATIONSMINISTER 2005/06:KU20 bara av hälso- och sjukvården, som har gjort och som gör stora insatser, utan också av andra runtomkring dessa barn. Det här var bakgrunden till att en nationell samordnare för barn i asylprocessen, alltså barn med uppgivenhetssymtom, tillkallades. Samordnarens uppdrag klargörs väldigt tydligt i direktiven. Man kan säga att det är två tyngdpunkter. Den ena är att söka kunskap. Vi visste en del, men vi visste ganska lite och vi behövde mer kunskap. Den andra ligger på det förebyggande arbetet. Det handlar om att bygga nätverk, att stimulera samarbete, samordning, för att man tidigt ska kunna upptäcka barn i riskzonen men också kunna göra, som jag har uttryckt det , någon sorts kraftsamling när det gäller resurser kring de här barnen. Samordnaren ska rapportera och rapporterar fortlöpande till regeringen och kan också lämna förslag till regeringen om man ser att det är någonting som regeringen kan göra för att förbättra vården, förbättra det förebyggande arbetet eller förbättra i asylprocessen. Information har också lämnats till regeringen, dels skriftligt, dels muntligt, vid ett antal tillfällen. Den andra frågan i anmälan skulle jag också bara kort vilja kommentera. Den handlade om varför just psykolog utsågs till detta uppdrag. Det här uppdraget var, som jag såg det, ett brett uppdrag och det krävde kunskaper om barn i kris, kunskaper om asylprocessen, kunskaper om den särskilda utsatthet som barn i asylprocessen kan uppleva. Det krävde också insikter i barnpsykiatri och socialtjänst och hur man arbetar.