bet · GT01SoU17 · 2006-03-30 00:00:00 — Privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ skall därför ges förutsättningar att utvecklas. I motion So535 av () begärs ett tillkännagivande om att en utredning med uppgift att se över villkoren för små företag och enskilda yrkesutövare för att kunna verka inom hälso- och sjukvården och omsorgen bör tillsättas. I motion So400 av m.fl. (v) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utvärdera konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen inom hälso- och sjukvården. Motionärerna anför att utvärderingen bör göras ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv utifrån klienter och personal. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att definiera primärvården i syfte att möjliggöra en relevant gränsdragning för vilken vård som bör skyddas från privata vinstintressen. Motionärerna anser att konkurrensutsättningen av vård och omsorg har varit problematisk i ett rent ideologiskt hänseende. Därför bör konsekvenserna av den redan genomförda konkurrensutsättningen nu utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv utifrån brukare, patienter och personal. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att göra en redovisning av utvecklingen och omfattningen av olika ägandeformer inom vården. I proposition 2004/05:145 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus slås det fast att det skall finnas en kontrollstation där utvecklingen och omfattningen av privat respektive offentlig verksamhet inom vård och omsorg skall tydliggöras. Enligt motionärerna är det nu dags att gå från ord till handling och ge i uppdrag att göra en sådan redovisning. I motion So498 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverket avseende den nationella taxan inom hälso- och sjukvården. Med stöd utifrån nuvarande regelverk har landstingen slutit vårdavtal med ett ganska stort antal privatläkare. som vårdavtalet gäller har läkarna sin etablering vilande. Enligt motionärerna bör regelverket avseende den nationella taxan ses över så att landstingen ges större utrymme att styra över var i länet privatläkarna får etablera sin verksamhet samt att den nationella taxan bör avskaffas och ersättas av avtal som landstingen själva styr över. I motion So702 av m.fl. (c) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om behovet av att noggrant följa effekterna av en friare etablering för vårdlotsar på den geografiska fördelningen av läkarresurser. Enligt motionärerna skall det vara möjligt att välja vårdgivare i anslutning till själva vårdtillfället. Utformningen av ersättningssystem och regler för etablering bör vara upp till respektive landsting/region, men hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om rätt till val av fast vårdkontakt bör förtydligas och utvecklas. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att statsmakten bör se positivt på och stimulera en utveckling mot ökad mångfald och konkurrens inom vård- och omsorgssektorn samt respektera landstingens rätt att avgöra vilka system för konkurrens och vilken fördelning av privat respektive offentlig drift av hälso- och sjukvård som lämpar sig i respektive landsting. I motion N481av m.fl. (c) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om nyttan med mångfald och flexibilitet på utförandesidan för välfärdstjänsterna. Enligt motionärerna är det inte minst för landsbygden angeläget att dagens offentliga monopol bryts upp. I motion So389 av och () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bästa möjliga kvalitet och pris skall prägla synen i valet av driftsformer inom lasarettsvården. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stimulera utvecklingen av alternativa driftsformer inom såväl primär- som lasarettsansluten vård. I yrkande 3, slutligen, begärs ett tillkännagivande om att upphandling av primärvård inte skall ske i enlighet med lagen om offentlig upphandling utan relateras till kontakten mellan patient och läkare. behandling och pågående arbete m.m. I betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. behandlades motionsyrkanden om mångfalden i sjukvården, etableringsfrihet m.m. (s. 36 f.). Utskottet avstyrkte samtliga motioner (res. m + fp + kd + c). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet anser att det är önskvärt att mångfalden av vårdgivare ökar genom att fler privata, kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet att verka inom hälso- och sjukvården. Många av dessa vårdgivare bidrar med nya idéer och erfarenheter som är viktiga för hälso- och sjukvårdens utveckling. Det är emellertid viktigt att inte kommersiella intressen tillåts ta överhanden och försvåra möjligheterna att upprätthålla en sjukvård som är demokratiskt styrd, solidariskt finansierad och ges utifrån behov. All offentlig vård skall följa samma regler, oavsett driftsform. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen skall kunna upprätthållas som alternativa driftsformer släpps in, är det nödvändigt att det är reglerat var i hälso- och sjukvården som privata vinstintressen får förekomma. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till regeringens till aviserade proposition om driftsformer inom vården. bör inte föregripa kommande förslag på området. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna - - - Frågor om enskilda vårdgivares rätt till etablering tas upp i några motioner. Utskottet konstaterar att landstingens planerings- och samverkansansvar innebär att landstingen skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i befolkningens behov av vård. Planeringen skall också avse den hälso- och sjukvård som bedrivs av privata vårdgivare som landstingen har avtal med. Eftersom resurserna inom sektorn är begränsade har landstingen således ett stort ansvar för att göra nödvändiga avvägningar av resursförbrukningen mellan och inom olika sektorer av hälso- och sjukvården. Utskottet har i betänkande 2004/05:SoU4 anfört att det delar regeringens bedömning att någon möjlighet inte skall införas för läkare och sjukgymnaster att överlåta rätten till offentlig finansiering i samband med en överlåtelse av en mottagning, s.k. ersättningsetablering då detta kan innebära att landstingen även fortsättningsvis måste betala ut ersättning till verksamhet som de inte anser att de har behov av. Detta gäller i än högre grad om fri etablering med offentlig finansiering skulle införas. Motionerna - - - avstyrks därmed. Frågor om upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster har behandlats av Utredningen om sjukvårdsupphandling (S 1998:01). Betänkandet Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster, SOU 1999:149, bereds i . Enligt utskottets uppfattning bör inte föregripa resultatet av detta arbete. Motionerna - - - avstyrks därmed. följde utskottet (rskr. 2004/05:166, 167). I det av godkända betänkande2004/05:SoU18 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus behandlades regeringens förslag att landstingen inte skall få överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid ett regionsjukhus eller en regionklinik till någon annan (prop. 2004/05:145, rskr. 2004/05:300). Överlämnande av driften av hälso- och sjukvård vid övriga sjukhus skall enbart få ske om avtalet innehåller villkor dels om att verksamheten skall drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent, dels om att vården skall bedrivas uteslutande med offentlig finansiering. Utskottet tillstyrkte även förslaget att varje landsting skall driva minst ett sjukhus i egen regi. Till grund för förslagen i propositionen låg dels slutbetänkandet Vårda vården - samverkan, mångfald och rättvisa (SOU 2003:23) från utredningen ägarformer - vinst och demokrati, dels en särskild promemoria utarbetad inom . Beträffande den ideella sektorn inom hälso- och sjukvården anfördes i proposition 2004/05:145 att regeringen hade för avsikt att tillsätta en särskild delegation som skall göra en översyn av förutsättningarna för organisationer utan vinstutdelningssyfte och små företag i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Delegationen skall lämna förslag på åtgärder och förslag på bestämmelser när så anses nödvändigt. Föreslagna åtgärder får dock inte medföra att förutsättningarna för andra vårdgivare försämras. Delegationen skall bl.a. belysa villkoren för idéburna aktörer med skilda arbetsformer, verksamhetsidéer och vårdideologier och hur förutsättningar kan skapas för att förbättra möjligheterna att möta olika individers och gruppers behov. Delegationen bör vidare utreda vilka existerande organ för samverkan som finns samt hur förutsättningarna för organisationer utan vinstutdelningssyfte och små företag kan utvecklas ytterligare. En annan uppgift för delegationen skall vara att lyfta fram exempel på offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet som drivs av organisationer utan vinstutdelningssyfte eller små företag. Sådana verksamheter kan tjäna som goda exempel men även visa på hinder och problem. anförde i betänkande 2004/05:SoU18 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus att det såg mycket positivt på att villkoren för den ideella sektorn inom hälso- och sjukvården skulle ses över (s. 23 f.; res. m + fp + kd + c). antog regeringens förslag i proposition 2004/05:178 till regler om ett nytt slag av aktiebolag - aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (bet. 2005/06:LU4, rskr. 2005/06:32). Grundläggande för ett bolag av detta slag är att verksamheten drivs i ett annat syfte än att ge aktieägarna vinst. Reglerna, som har tagits in i ett särskilt kapitel i aktiebolagslagen, syftar till att säkerställa att bolagets vinst huvudsakligen stannar kvar i bolaget. Reglerna trädde i kraft . I en promemoria upprättad inom föreslås att bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall kompletteras så att ett landsting utan hinder av bestämmelsen att verksamheten skall drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent får överlämna till ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid sjukhus. För ett sådant bolag gäller bl.a. att vinstutdelning och annan värdeöverföring inte får överstiga ett belopp motsvarande räntan - beräknad som statslåneräntan med tillägg av en procentenhet - på det kapital som aktieägaren har tillskjutit till bolaget som betalning för aktier. Lagändringen föreslås träda i kraft . Promemorian remissbehandlas (). I 6 kap. regleras upphandling under vissa angivna tröskelvärden samt (oavsett värde) upphandling av tjänster som avses i avdelning B i bilagan till . I bilaga B, punkt 25, upptas hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Motionsyrkanden om lagen om offentlig upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster behandlades i betänkande /05:SoU18 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus (s. 24 f.; res. m + fp + kd + c). Utskottet kunde konstatera att regeringen i proposition 2004/05:145 påtalade att det vid upphandling av vårdtjänster hade framkommit problem för landstingen när det gäller hur vårdbehov skall tillgodoses med tillämpning av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). Regeringen gjorde bedömningen att en allmän översyn i förenklande syfte av bestämmelserna i 6 kap. behövdes. Regeringen beslutade därför om tilläggsdirektiv (dir. 2005:39) till (Fi 2004:04). Utredaren uppdrogs att i det fortsatta arbetet göra en allmän översyn av bestämmelserna i 6 kap. i syfte att förenkla reglerna och, i den utsträckning detta inte ingår i utredningens delbetänkande, göra en anpassning till bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena. Utredningen skall överlämna sitt betänkande . anförde statsrådet () i ett frågesvar (fråga 2005/06:20) om att utöka den införda lagen om vinstintresse i vården till att omfatta även primärvården bl.a. följande: träder ändringar i hälso- och sjukvårdslagen i kraft som innebär att om ett landsting avser att överlämna driften av ett sjukhus till en privat entreprenör, ska avtalet innehålla villkor om att verksamheten ska drivas huvudsakligen utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent. Driften av regionsjukhus och regionkliniker får över huvud taget inte överlämnas. Vidare ska varje landsting behålla minst ett sjukhus i offentlig drift. Någon annan verksamhet än sjukhus, regionsjukhus och regionkliniker omfattas inte av regleringen. Några planer på att utvidga lagregleringen till primärvård eller annan verksamhet finns inte. I propositionen Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus står tvärtemot att det inte finns skäl att lagreglera primärvården. Utvecklingen ska dock följas. En kontrollstation ska upprättas för utvärdering av utvecklingen inom primärvården. I propositionen aviseras dessutom tillsättandet av en delegation som ska utreda förutsättningarna för den ideella sektorn inom den offentligfinansierade hälso- och sjukvården. Vidare avser regeringen att tillsätta en utredning som ska se över hur den nya aktiebolagsformen, aktiebolag med begränsad vinstutdelning, ska kunna användas av privata entreprenörer som avser att driva sjukhus för ett landstings räkning. De grundläggande principerna för den allmänna hälso- och sjukvården är att vården skall vara demokratiskt styrd och solidariskt finansierad samt ges på lika villkor och efter behov. Utskottet anser det angeläget att dessa principer upprätthålls. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är önskvärt att mångfalden ökar genom att fler privata, kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet att verka inom hälso- och sjukvården. Många av dessa vårdgivare bidrar med nya idéer och erfarenheter som är viktiga för hälso- och sjukvårdens utveckling. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen skall kunna upprätthållas som alternativa driftsformer skall kunna verka är det nödvändigt att genom lag reglera under vilka förutsättningar landstingen skall kunna överlämna driften av hälso- och sjukvård vid centrala vårdinrättningar som sjukhus till entreprenörer. Däremot finns det ingen anledning att reglera övriga delar av hälso- och sjukvården. Mot denna bakgrund ställde sig utskottet i betänkande 2004/05:SoU18 bakom regeringens förslag att landstingen inte skall få överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid ett regionsjukhus eller en regionklinik till någon annan. Överlämnande av driften av hälso- och sjukvård vid övriga sjukhus skall enbart få ske om avtalet innehåller villkor dels om att verksamheten skall drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent, dels om att vården skall bedrivas uteslutande med offentlig finansiering. Utskottet tillstyrkte även förslaget att varje landsting skall driva minst ett sjukhus i egen regi. Utskottet har inte ändrat uppfattning härvidlag. Motionerna Fi318 (kd) yrkande 6, Sk496 (m) yrkande 3, Sk527 (kd) yrkande 3, Sf331 (m) yrkande 15, So249 (c, m, fp, kd) yrkande 3, So314 (m) yrkande 11, So387 (m) yrkandena 1 och 2, So389 (c) yrkandena 1 och 2, So404 (m), So423 (fp) yrkande 3, So424 (m) yrkandena 2, 3, 9, 10 och 12, So427 (m) yrkande 1, So431 (fp) yrkande 4, So432 (fp) yrkandena 7 och 10, So494 (kd), So507 (m), So535 (kd), So592 (m, fp, kd, c) yrkandena 1-7, So702 (c) yrkande 21, So703 (kd) yrkande 18, N443 (fp) yrkande 57 och N481 (c) yrkande 12 avstyrks. Beträffande enskilda vårdgivares rätt till etablering konstaterar utskottet att landstingens planerings- och samverkansansvar innebär att landstingen skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i befolkningens behov av vård. Planeringen skall också avse den hälso- och sjukvård som bedrivs av privata vårdgivare som landstingen har avtal med. Eftersom resurserna inom sektorn är begränsade har landstingen således ett stort ansvar för att göra nödvändiga avvägningar av resursförbrukningen mellan och inom olika sektorer av hälso- och sjukvården. Utskottet vidhåller att någon möjlighet inte skall införas för läkare och sjukgymnaster att överlåta rätten till offentlig finansiering i samband med en överlåtelse av en mottagning, s.k. ersättningsetablering, då detta kan innebära att landstingen även fortsättningsvis måste betala ut ersättning till verksamhet som de inte anser att de har behov av. Detta gäller i än högre grad om fri etablering med offentlig finansiering skulle införas. Motionerna So259 (fp), So431 (fp) yrkande 11, So432 (fp) yrkande 8, So702 (c) yrkande 17 och MJ441 (m) yrkande 7 avstyrks därmed. Frågor om upphandling av bl.a. hälso- och sjukvårdstjänster har behandlats av (Fi 2004:04) som har överlämnat sitt betänkande till regeringen. Enligt utskottets uppfattning bör inte föregripa resultatet av fortsatta arbete med denna fråga. Motion So389 (c) yrkande 3 avstyrks. I motion So400 (v) yrkandena 2-4 begärs bl.a. tillkännagivanden om att utvärdera konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen inom hälso- och sjukvården samt att uppdra åt att göra en redovisning av utvecklingen och omfattningen av olika ägandeformer inom vården. Utskottet konstaterar härvidlag att en kontrollstation skall upprättas för utvärdering av utvecklingen inom primärvården. Enligt utskottet finns inga skäl för att ta något initiativ med anledning av motionen. Vidare bör inte ta något initiativ med anledning av vad som anförs i motion So498 (v). Prioriteringar inom hälso- och sjukvården m.m. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om vård och behandling av olika sjukdomar, främst med hänvisning till prioriteringsbeslutet. Även motionsyrkanden om bl.a. principerna för prioriteringsordningen bör avslås. Jämför reservationerna 31 (v), 32 (v), 33 (m), 34 (fp), 35 (kd) och 36 (c) samt särskilda yttrandena 3 (m, fp, kd, c) och 4 (v). Tre motioner rör principerna för prioriteringsordningen. I motion So519 av m.fl. (v) yrkande 1 begärs att regeringen redovisar hur genusperspektivet i prioriteringsarbetet inom hälso- och sjukvården fått genomslag. Alltfler landsting har påbörjat ett arbete med att konkretisera beslut om prioriteringar. Motionärerna anför att tillkännagivandet /05 om att ett genusperspektiv bör anläggas på arbetet med att förbättra styrning, uppföljning och återrapportering av riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvård bör följas upp. Regeringen bör således ges i uppdrag att redovisa hur genusperspektivet fått genomslag i arbetet med prioriteringar inom hälso- och sjukvården. I motion So553av m.fl. (v) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att följa upp prioriteringsordningen utifrån äldre patienters situation. I motion So360 av m.fl. (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att omvårdnadsåtgärder skall ingå i arbetet med att konkretisera den av beslutade prioriteringsordningen. Motionärerna anför att det finns skäl att lyfta fram frågan om att omvårdnaden och omvårdnadsinsatserna skall vägas in i arbetet med prioriteringarna inom hälso- och sjukvården, såväl ur patientens perspektiv som ur ett samhällsekonomiskt och professionellt perspektiv. Sex motioner rör cancersjukvården. I motion So455 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att utarbeta en nationell plan för cancersjukvården. Enligt motionärerna gör sparkrav och dyr medicin cancervården ojämlik. Klinikerna prioriterar på olika sätt, vilket lett till tydliga regionala skillnader. Vissa kliniker i landet menar att man kunnat följa med utvecklingen av cancerbehandling men att man nu kommit till en punkt när det är så. För att få en helhetssyn behövs en nationell plan för cancersjukvården i vilken det skall läggas fast en strategi för den samlade cancerverksamheten i ett perspektiv . Ett liknande yrkande återfinns i motion So473 av () yrkande 5. I motion So346 av och () begärs ett tillkännagivande om cancersjukvården och . Motionärerna anför att cancersjukvården inte styrs av behov utan av var man bor. Detta är enligt motionärerna mycket allvarligt och det krävs att staten tar sitt ansvar. I motion So432 av m.fl. (fp) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om en bättre cancervård. Enligt motionärerna behövs en högre kvalitet och likvärdig vård i hela landet. Motionärerna presenterar ett antal förslag som skulle kunna förbättra den svenska cancervården, bl.a. att i samråd med professionen utarbeta en nationell cancerplan, öppna redovisningar av cancervårdens kvalitet och resultat samt nolltolerans mot köer för cancerpatienter. Dessutom krävs en satsning på förebyggande insatser och tidig upptäckt. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 10 begärs att regeringen återkommer med åtgärder för att komma till rätta med bristerna inom cancervården. Enligt motionärerna kan frågan om ojämlik cancerbehandling inte enbart hänföras till landstingen och regionerna då beslutat om prioritering av vården. Regeringen bör, menar man, återkomma till med åtgärder för att komma till rätta med bristerna inom cancervården. I motion So625 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om cancervården. Enligt motionärerna måste resurserna till cancervården säkerställas för att ge möjlighet till behandling utan hot om och begränsningar av sparkrav. Det är nödvändigt att nya rön inom cancervården snabbt förs ut till relevanta delar av vården. Att utarbetar nationella riktlinjer för detta är enligt motionärerna av största vikt. I tre motioner berörs prostatacancer. I motion So354 av och () begärs ett tillkännagivande om att män skall få samma möjlighet till återkommande tester som kvinnor. Regeringen bör enligt motionärerna ge ansvarig myndighet i uppdrag att, i nära samarbete med medicinsk sakkunskap och berörda vetenskapliga råd, arbeta för att män skall få samma möjlighet till återkommande tester av prostatacancer som kvinnor vad gäller mammografitester. I motion So236 av () begärs ett tillkännagivande om kronisk prostatit. Enligt motionären behöver kronisk prostatit uppmärksammas mera inom svensk sjukvård. I motion So379 av () begärs ett tillkännagivande om möjligheter till tidig upptäckt av blås- och prostatacancer. Fyra motioner rör bröstcancer. I motion So473 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att vård och behandling för bröstcancerpatienter skall kvalitetssäkras och vara likvärdig i hela landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att kvinnor skall ha rätt att komma till bröstcancermottagning utan remiss. Vidare anförs i yrkande 3 att alla bröstcancerpatienter skall få bättre information och särskilt avseende uppföljning efter behandling. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att mammografiundersökningar skall erbjudas alla kvinnor i åldrarna . I motion So431 av m.fl. (fp) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att förbättra bröstcancervården. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om kostnadsfria gynekologiska hälsokontroller och att samtliga landsting skall följa rekommendationer om mammografi. I motion So531 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en utbyggd mammografi i enlighet med bröstcancerresolutionens kvalitetsstandarder och rekommendationer. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om varje kvinnas rätt till behandling vid en bröstmottagning med interdisciplinärt läkarlag enligt bröstcancerresolutionens kvalitetskrav. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om bröstrekonstruktion och rehabilitering. Alla kvinnor skall enligt motionären ha rätt att i medicinskt motiverade fall erbjudas operation med bibehållet bröst samt att bröstet så långt som möjligt rekonstrueras med hjälp av den egna vävnaden liksom rätt till rehabilitering enligt resolutionens krav. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ökat statligt ansvarstagande för cancerforskningen och upprättande av en nationell cancerplan. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att komma till bröstmottagning utan remiss. Detta är enligt motionären viktigt, särskilt för unga kvinnor som ännu inte omfattas av hälsoundersökning med mammografi. I yrkande 6, slutligen, begärs ett tillkännagivande om en individuell skriftlig efterkontrollsplan till varje bröstcancerpatient. I motion So578 av () begärs att regeringen återkommer med förslag till hur bröstcancerresolution kan genomföras i . Två motioner rör osteoporos.