bet · GT01UU8 · 2006-03-14 00:00:00 — I kommittémotion 2005/06:U362 (m) yrkande 25 anförs att har en nyckelroll när det gäller att stimulera förhandlingar och tillsammans med har ansvaret för den övergripande säkerheten i hela . Bushadministrationen bör nu öka pressen för slutliga statussamtal. För EU är det viktigt att dels understödja denna process, dels fullfölja Barcelonaprocessen, som syftar till frihandel med såväl som och deras grannar . EU måste också vara berett att mer aktivt kunna bidra med insatser för att garantera säkerhet. bör direkta utvecklingsprojekt initieras på plats i (yrkande 27). Kraven på att hålla färdplanen levande återfinns också i kommittémotion 2004/05:U305 (m) yrkande 10. I motionen framhålls också att bör göra allt för att stödja de palestinier som söker demokrati och som kan axla ledarskap i regionen (yrkande 8).I kommittémotion 2004/05:U305 (m)yrkande 12 återfinns också argumentet att EU måste vara pådrivande och ha en gemensam strategi och handlingslinje för att tillföra ny energi till fredsprocessen i . I kommittémotion 2005/06:U285 (fp) yrkande 13 argumenteras för att EU bör föra en mer kraftfull politik i regionen och vara en drivande part i arbetet med färdplanen. och EU bör nu utarbeta en gemensam strategi och med gemensamma argument föra dialogen med och den palestinska myndigheten (yrkande 14). Detta synsätt återfinns också i kommittémotion 2004/05:U231 (fp)yrkande 12 där det framhålls att måste driva på för att förmå kvartetten att öka sitt engagemang och för att förmå parterna att acceptera en ömsesidig vapenvila. Europeiska unionen och måste snabbt ta nya initiativ för att medverka till att våldet upphör och till att förhandlingarna mellan de båda parterna återupptas, på grundval av internationell rätt och FN-resolutioner (yrkande 13). I kommittémotion 2005/06:U354 (kd) yrkande 3 anförs att omvärldens politiska och ekonomiska stöd till och skall vara kopplat till respekt för mänskliga rättigheter och relateras till viljan och förmågan att uppnå fred i området. I yrkande 4framförs att och skall ges omvärldens politiska och ekonomiska stöd för den fredsprocess som öppnats efter perioden med som ledare. I motionens yrkande 1tas fasta på biståndet som man menar skall stödja kunskapsutveckling och opinionsbildning med inriktning mot försoning mellan parterna. I kommittémotion 2004/05:U326 (kd) framhålls att är en av de mest utdragna konflikterna och att den har starka kulturella och religiösa dimensioner. I yrkande 1 krävs att det politiska och ekonomiska stödet från och EU måste vara kopplat till hur parterna gör konkreta framsteg och att världssamfundets politiska stöd förutsätter att "vägkartan" för fred respekteras av parterna (yrkande 2). I yrkande 5 krävs att och EU verkar för en internationell fredsstyrka under FN:s ledning för att uppnå en stabil vapenvila och säkerhet för att främja en effektiv fredsprocess. I den enskilda motionen 2005/06:U284 (kd) yrkande 1 anförs att i internationella sammanhang aktivt skall verka för att palestinska flyktingar som är bosatta i skall få möjlighet att erhålla medborgarskap i dessa länder och att regeringen i första hand skall agera genom EU och FN. I en kommittémotion från , 2004/05:U267 yrkande 9, efterlyses ett svenskt förhållningssätt i där otvetydigt skall klargöra att den internationella humanitära rätten och främjandet av de mänskliga rättigheterna är en överordnad prioritet för svenskt agerande gentemot alla parter. Det är också viktigt att - gentemot alla parter i konflikten - i ord och i handling främjar en icke-våldslösning av konflikten. Det är också enligt motionärerna av avgörande betydelse att svenskt bistånd, handelsrelationer och samarbete av annan sort inte på något sätt bidrar till att stärka någon av parterna militärt - eller deras militära kapacitet. menar i motion 2002/03:U275 (mp) att förhållandena för människorna i de palestinska områdena är värre nu än de varit sedan den israeliska ockupationen startade. bör verka för att få till stånd en med samtal om ett slutgiltigt fredsavtal som bygger på tidigare FN-resolutioner (yrkande 5). En rad motionärer tar fasta på roll i . byggande av säkerhetsbarriären och bosättningarna kritiseras och krav riktas på att bör efterleva internationell rätt. Barriärens sträckning anses strida mot internationell rätt, och bosättningarna kritiseras för att byggas på vad som anses vara ockuperad mark. kritiseras också för övergrepp mot den palestinska befolkningen. I den enskilda motionen 2005/06:U321 (s)menar motionärerna att bryter mot internationell rätt. Kritik framförs mot murbygget, fördelningen av vattentillgångar, agerande i fredsprocessen, palestiniernas livsvillkor och ockupation. Ett stilleståndsavtal måste undertecknas och en fredsstyrka upprättas. Ett massivt stöd behövs bl.a. för att lösa flyktingproblemet. Palestinska allmänna val bör genomföras. måste kraftfullt verka för att även efterföljer folkrätten och den internationella rätten. EU:s frihandelsavtal med bör diskuteras. I den enskilda motionen 2005/06:U374 (s) yrkande 2 anförs att och EU skall ställa tydliga krav på att internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter skall respekteras i de av ockuperade områdena. och EU skall verka för att avbryter expansionen i östra och att parterna stoppar alla aktiviteter som kan försvåra en framtida fredlig lösning i frågan om status (yrkande 3). Dessutom skall och EU agera för ett stopp för ytterligare bosättningar på ockuperat område samt för att befintliga bosättningar avvecklas (yrkande 4).Sverige och EU skall också verka för att byggandet av muren på ockuperad mark stoppas samt att muren rivs på ockuperat område (yrkande 5). I den enskilda motionen 2004/05:U234 (s) framhålls att situationen för det palestinska folket alltmer har försvårats och är den värsta sedan ockupation startade. Det palestinska folket utsätts för svåra övergrepp. ger ekonomiskt bistånd till det palestinska folket, och regeringen har också protesterat mot ockupation av palestinska områden. Ansträngningar måste göras genom FN och EU för att stoppar byggandet av muren och att parterna återgår till förhandlingar om en fredlig framtid. I den enskilda motionen 2004/05:U301 (s)framförs att EU 1975 ingick ett samarbetsavtal med som stipulerade förmånliga exportvillkoren till EU av varor som produceras i . Motionärerna kräver att och EU skall förmå att på alla punkter följa avtalet. I kommittémotion 2005/06:U362 (m) yrkande 21sägs att utbyggnaden och expansionen av israeliska bosättningar på är oacceptabel. I kommittémotionen 2004/05:U305 (m) yrkande9 framhålls att den säkerhetsbarriär som uppför enligt dess regering har förhindrat flera terrordåd men att måste förstå att omvärlden inte kan acceptera en sträckning som i sina delar avsevärt försvårar förutsättningarna att skapa drägliga levnadsförhållanden för människorna som direkt berörs. I motion 2004/05:U326 (kd) argumenteras för att (yrkande 4) den säkerhetsbarriär som staten bygger upp i syfte att skydda sin befolkning mot terrorism för med sig mycket negativa konsekvenser för det palestinska folket, och motionärerna kräver att stoppar barriärbygget. anför i en enskild motion 2005/06:U311 (v) yrkande 6 att bör verka för att lämnar de palestinska områdena. bör dessutom understödja palestiniernas krav på en egen stat med östra som huvudstad (yrkande 7) och verka för att palestinier som fördrivits från sitt hemland ges rätt att återvända (yrkande 8). I motion 2004/05:U268 (v) yrkande 31anförs att i EU och FN måste verka för att riva den mur som rests mellan och de av ockuperade palestinska områdena. Iyrkande 30 framhålls att , som den enda kärnvapenmakten i , måste avveckla sina kärnvapen. I partimotion 2004/05:U276 (mp)framhålls att såväl som EU:s nya handelsavtal med bygger på grundprinciperna att skall respektera de mänskliga rättigheterna och sträva efter fred. borde återta sin konstruktiva roll i konflikten och börja verka för internationella sanktioner mot så länge muren byggs. Ett liknande resonemang återkommer i de enskilda motionerna 2005/06:U370 (mp) yrkande 3 och 2004/05:U322 (mp)yrkandena 1 och 2. Bland annatframhålls att bör kräva att EU inför strategiska sanktioner mot om landet inte upphör med uppenbara brott mot internationell rätt, som byggande av bosättningar på ockuperad och annekterad mark, illegala avrättningar och förhindrande av FN:s och frivilligorganisationers rätt att utföra sitt arbete. I den enskilda motionen 2005/06:U370 (mp) yrkande 5anförs att i internationella sammanhang bör ta initiativ till konkreta påtryckningar och stegvisa sanktioner mot på grund av murbygget på ockuperat territorium, i enlighet med Haagdomstolens beslut, och att inom EU bör verka för att EU ställer sig bakom krav på konkreta åtgärder för att förmå att följa Haagdomstolens beslut. bör också i internationella forum ta upp frågan om att tillgodose palestiniernas vädjan om internationella fredstrupper till skydd för den palestinska civilbefolkningen mot israeliska övergrepp (yrkande 6). bör vidare direkt och via EU och FN protestera mot uttalade hot från sida om att man avser att sabotera det planerade valet till Palestinska myndighetens lagstiftande församling om vissa grupper som ogillas av tillåts ställa upp (yrkande 7). Slutligen bör inom EU verka för den överenskommelse som slutits mellan och om att varor från olagliga bosättningar skall märkas på ett tydligt sätt (yrkande 4). 8.4 Palestiniernas roll i Ett antal motioner tar upp palestiniernas roll i konflikten. Här handlar det framför allt om att palestinierna måste respektera rätt att existera som stat och att man därför mer effektivt måste bekämpa den terror som riktas mot . Vidare kritiseras bl.a. också korruption inom Palestinska myndigheten och vad man tolkar som antisemitism. välkomnar i kommittémotion 2005/06:U362 (m) yrkande 18 det israeliska tillbakadragandet från . Motionärerna anser att Palestinska myndigheten skall garantera säkerheten i med stöd från och det internationella samfundet (yrkande 19) och menar att Palestinska myndigheten uttryckligen och aktivt skall ta avstånd från och motverka de krafter som vill förhindra en fredlig och stabil utveckling i regionen (yrkande 20). I kommittémotion 2005/06:U362 (m) yrkande 22 anförs att valet i de palestinska områdena är ett steg i rätt riktning mot en framtida demokratisk palestinsk stat med en fungerande ekonomisk och säkerhetspolitisk infrastruktur. Detta kräver ett omfattande stöd från det internationella samfundet, där krav ställs på en fungerande demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna samt kraftfulla åtgärder mot korruption och maktmissbruk (yrkande 23). Vidare skall Hamas och Islamiska jihad avväpnas (yrkande 26). I kommittémotion 2004/05:U231 yrkande 11argumenteras för att svenskt bistånd till Palestinska myndigheten och till organisationer som kan kopplas till palestinsk terror tills vidare skall upphöra. I den enskilda motionen 2004/05:U228 (kd) framhålls att Palestinska myndighetens respekt för de mänskliga rättigheterna varit bristfällig och att myndigheten präglas av korruption. I yrkande 1 krävs att som ett villkor för bistånd måste Palestinska myndigheten aktivt verka emot korruption, för mänskliga rättigheter och ta avstånd från antisemitism (yrkande 2). I en enskild motion 2004/05:U244 (kd)framhålls att en förändring av attityder i måste börja hos barn och ungdomar. Genom att inte insistera på att de palestinska läroböckerna skall ändras är genom biståndet i någon mening delaktigt i ansvaret för det hat som är terrorismens grogrund. Denna kritik mot skolböcker återkommer i den enskilda motionen 2005/06:U261 (kd). I den enskilda motionen 2005/06:U280 (kd) yrkande 1 anförs att det i relationerna skall krävas att Palestinska myndigheten som ett villkor för biståndet aktivt skall verka emot korruption, för mänskliga rättigheter och ta avstånd från antisemitism. Arbete emot korruption och antisemitism samt för mänskliga rättigheter skall vara en del i en ny landstrategi för Palestinska myndigheten (yrkande 2). Motionärerna vänder sig emot våldet i och betonar stödet till demokratiska krafter och återuppbyggnaden. Vissa motionärer menar att frågan om krigets legitimitet nu är överspelad. Andra anser att ockuperar och att det bör fördömas. I partimotion 2005/06:U289 (m) yrkande 11 konstateras att utvecklingen i präglas av stora motsättningar. ser både betydande framsteg och bakslag. Valet i innebar att landet tog de första stegen mot demokrati. Enskilda människor trotsade våld och terrorism och utövade sin rättighet att äntligen kunna börja det mödosamma arbetet att bygga institutioner och demokrati. Ett gemensamt godkännande av en demokratisk konstitution vore ytterligare ett steg i rätt riktning, menar som dock konstaterar att det också finns starka krafter som motverkar en fortsatt fredlig och demokratisk utveckling och återuppbyggnad genom självmordsattentat, kidnappningar och sabotage. menar att den irakiska civilbefolkningens tydliga vilja att bygga ett fritt och demokratiskt måste understödjas och att det viktiga nu är att och EU kan visa ett tydligare och mer konstruktivt politiskt engagemang för att bistå i återuppbyggnaden och demokratiseringsprocessen i . I en kommittémotion från /06:U362 (m) yrkande 13 framförs att valet till övergångsparlament är ett första steg för mot en demokratisk utveckling. fortsätter våldet att prägla det irakiska folkets vardag. Motionärerna anser därför att det internationella samfundets närvaro och engagemang i fortsatt kommer att vara nödvändigt för att stödja majoriteten irakier som vill se en fredlig och demokratisk utveckling. I yrkande 16anförs att skall använda redan etablerade kanaler för att sprida mer kunskap om demokrati och de mänskliga rättigheterna, det civila samhällets roll och ägarskapsfrågor i . Ett liknande resonemang återfinns också i kommittémotionen 2004/05:U305 (m)yrkande 7. I kommittémotion 2005/06:U285 (fp) yrkande 3framförs att säkerhetssituationen i är fortsatt mycket allvarlig. Väpnade terrorgrupper har trappat upp våldet och terrorn mot de USA-ledda koalitionsstyrkorna, liksom kidnappningar och riktade attacker mot civilbefolkningen. fördömer kraftigt dessa terrorattacker, det brutala våldet och kidnappningarna av civila i och menar att det ligger i allas intresse att våldet upphör. För att detta skall lyckas behöver irakierna och koalition stöd från omvärlden i form av uttalat stöd, bistånd och truppbidrag. Motionärerna anser att det för det irakiska folkets skull är dags att lämna oenigheten om invasionens riktighet. I yrkande 4anförs att ännu mer aktivt måste delta i återuppbyggnaden av . borde också stå till förfogande för hjälp med utbildning av irakiska soldater (yrkande 5). bör också stödja att en sannings- och kommer till stånd i (yrkande 9). I kommittémotion 2004/05:U231 (fp) framhålls att säkerhetssituationen i fortsatt är mycket allvarlig och att våldet och terrorn kraftigt måste fördömas (yrkande 3). I yrkande 4 framhålls att om återuppbyggnaden och demokratiseringen av skall bli framgångsrik krävs att FN ges en central roll i arbetet, och måste aktivt delta i återuppbyggnaden av landet. bör aktivt medverka i utbildningen av irakiska styrkor (yrkande 5).I yrkande 7 framhålls att en framgångsrik demokratiseringsprocess i inte bara är av stor betydelse för landet i sig och det irakiska folket, utan också för regionen i stort och att utvecklingen stöds av , EU och FN. I yrkande 8 framhålls att bör ge stöd till att en skapas i för att kartlägga de brott mot de mänskliga rättigheterna som regimen varit inblandad i. I kommittémotion 2005/06:U354 (kd) yrkande 5argumenteras för att det nu är hög tid att det internationella samfundet på allvar försöker enas om att ge sitt stöd till återuppbyggnaden av demokratins institutioner i och samhället i allmänhet. menar att åtskilliga länder måste släppa den politiska prestigen. och EU kan med fördel visa vägen genom att uttryckligen erkänna den demokrati som grundläggs i , efter allmänna val och implementeringen av en ny konstitution i strävan att uppnå respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, öppenhet och rättssamhällets principer. I partimotion 2005/06:U311 (v)diskuteras kampen för respekten av folkrätten. I yrkande 1 anförs att i klarspråk bör fördöma ockupation av och bekämpa en världsordning i vilken tar sig rätten att sätta sig över internationell rätt, dvs. folkrätt, mänskliga rättigheter och internationell lag. Partiet vill också att verkar för att lämnar samt för en internationell närvaro under FN-mandat, i vilken ingen av ockupationsmakterna finns företrädd (yrkande 2). bör i FN, EU och andra internationella organisationer och sammanhang verka för ett sekulärt, demokratiskt och federalt och i dessa strävanden stödja organisationer inom arbetarrörelsen och kvinnorörelsen i . I partimotion 2005/06:U311 (v) yrkande5 anförs att i FN, EU och i andra internationella sammanhang bör verka för att återlämnar de ekonomiska tillgångar som företag från och de stater som ingick i den allians som angrep lade under sig i under och efter angreppet. I motion 2004/05:U268 (v) yrkande 17framhålls att om säkerheten för befolkningen i skall kunna förbättras måste , och deras allierade lämna . I yrkande 18 krävs att verkar för att USA-koalitionen, så länge den finns kvar i , följer internationella konventioner i sin behandling av befolkningen i . Vidare kräver motionärerna i yrkande 19 att skall verka för att humanitära organisationer som Röda Korset, Röda halvmånen och , Human Rights Watch och andra internationella humanitära organisationer får tillträde till och full insyn i vad som sker i . I yrkande 20 krävs att FN sänder observatörer till efter USA-koalitionens tillbakadragande och, i yrkande 21, att det måste bli FN:s uppgift att skapa fred och säkerhet i . I yrkande 22 framhålls vikten av att inga soldater från USA-koalitionen medverkar i en framtida FN-styrka i på grund av att dessa stater redan under ockupationen misskrediterat sig. I motion 2004/05:U268 (v)framhålls att ett FN-mandat även skall inkludera vad som stadgas i FN:s resolution om kvinnor i krishantering (yrkande 24). I yrkande 25 krävs att alla ekonomiska avtal som ingicks mellan Styrande rådet, och dess allierade skall upphävas. I partimotion 2005/06:U289 (m) yrkande 13och motion 2005/06:U362 (m)yrkande 28 framförs att ockupation under inhemska och internationella påtryckningar tvingades att militärt dra sig tillbaka från . menar att det internationella samfundet nu långsiktigt måste stödja ett självständigt och en fredlig utveckling i regionen. anför vidare att ambassadör för relationer till i samband med trupptillbakadragandet meddelat att överväger att öppna en ambassad i . Det vore ytterligare ett steg i rätt riktning menar . För svensk del har regeringen meddelat att man inte har några planer på att återöppna ambassaden i . Det är olyckligt menar motionärerna eftersom det skulle förenkla och underlätta livet för många libanesiska medborgare. Det är dessutom uppseendeväckande att är ett av de få EU-länder som stängt ambassaden i och väljer att hänvisa libaneser till den svenska ambassaden i . I takt med att återfår sin suveränitet och t.o.m. överväger att öppna en ambassad i ter det sig enligt motionen alltmer märkligt att skulle insistera på att hänvisa libaneser till . Regeringen bör därför verka för att svenska ambassaden i återöppnas så att libanesiska medborgare därmed skall slippa vända sig till ambassaden i . I kommittémotion 2004/05:U305 (m) yrkande 13 framhålls att FN:s resolution och EU:s stöd för denna kan komma att medföra en inledning till en demokratisk utveckling mot ett fritt och självständigt om och när upphör med sin militära och politiska närvaro i landet. Med en aktiv politik, från EU och , måste förmås att dra tillbaka sina militära och säkerhetspolitiska styrkor från . I kommittémotion 2005/06:U352 (kd) yrkande 3anförs att regeringen bör verka för att demokratin utvecklas i länder och att minoriteter garanteras sina mänskliga fri- och rättigheter. I yrkande 7 anförs att resolution om skall uppfyllas fullt ut och att världssamfundet sätter press på att avväpna miliserna. I den enskilda motionen 2005/06:U270 (kd) yrkande 1anförs att i FN bör verka att för kriteriet för uttalanderätt och rösträtt i generalförsamlingen gällande Mellanösternfrågor skall vara att man erkänt staten som legitim stat. I yrkande 2 kritiseras hjälporganisation för Palestinaflyktingar (Unwra) och motionärerna menar att det måste reformeras. roll i att permanenta flyktingproblemet som ett avgörande hinder för en realistisk fredsuppgörelse är enligt motionärerna anmärkningsvärd. Inte i något annat fall räknas människor som flyktingar i generation efter generation med ständigt växande siffror som följd. Rapporter om Unwra:s kontakter och kollaboration med terrororganisationen och enskilda terrorister kan enligt motionärerna inte bara avfärdas. Unwra:s uppdrag borde fokusera mer på att integrera de palestinska flyktingarna i deras nuvarande bosättarländer. Utskottet behandlar i betänkandet relationen mellan väst och den muslimska världen, främst med fokus på och EU respektive EU:s grannskapsområde. Utskottet inser att det upplägg som använts riskerar att leda till förenklingar eftersom variationerna inom både väst och den muslimska världen är stora. Utan detta upplägg vore dock frågan inte hanterlig och den viktiga diskussion som förs i betänkandet inte möjlig. Det är dock utskottets förhoppning att detta upplägg inte bidrar till bilden av "vi" och "dom" utan att betänkandet visar att väst och den muslimska världen genom historien har haft en relation av tagande och givande. är en del av , både nu och historiskt. Geografiskt har islam återfunnits främst i stora delar av sydöstra , men islam och den islamiska civilisationens vetenskapliga och filosofiska arv är också en del av det vi i betänkandet kallar väst. är dessutom islam den näst största religion som människor bekänner sig till i . Utskottet vill med betänkandet bidra till och stimulera en diskussion som leder till att problem och missförstånd kan undanröjas och att vår relation till den muslimska världen kan utvecklas och förbättras. En grundförutsättning för detta är att vi blir medvetna om ömsesidiga missförstånd som kanske bygger på okunskap. Ömsesidiga nidbilder där den andre porträtteras på ett negativt, förenklat och respektlöst sätt är ett problem för relationen mellan våra kulturer. Debatten riskerar att bli dessa extrema bilders fångar, och vi glömmer bort att extremisterna på båda sidor är i minoritet. Dialogen blir då inte konstruktiv. Utskottet menar att det är av yttersta vikt att vi i vår relation till den muslimska världen söker tillräcklig kunskap om muslimska utgångspunkter så att vi kan bemöta muslimer med respekt och förståelse. Utskottet menar att vi därför bör söka olika sätt att öka förståelsen och bygga broar mellan våra kulturer. Medierna, både i väst och i den muslimska världen, har också ett ansvar att se till att de beskrivningar som används ger en rättvis bild av både vår och den muslimska kulturen. I vårt land, liksom i andra västliga länder, förekommer fördomar mot muslimer. Integrationen av människor som invandrat till vårt land från muslimska länder har i många avseenden misslyckats. Arbetslösheten bland muslimska invandrare är alltjämt hög. Utskottet har förståelse för att känslor av utanförskap breder ut sig i invandrartäta förorter i och övriga . Arbetet med att integrera invandrare, såväl muslimer som andra, måste därför ges fortsatt hög prioritet. Alla som bor i skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Samhällets gemenskap skall ha mångfalden som grund, och samhällsutvecklingen skall präglas av respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar.