bet · GT01SoU16 · 2006-04-04 00:00:00 — Enligt regeringen bör läkare, sjuksköterskor och andra yrkesgrupper inom vården få möjlighet att vidareutbilda sig inom detta område för att motsvara de krav som ställs på respektive grupp. Regeringen anser vidare att det bör övervägas att anordna en specialistkompetenskurs i klinisk genetik för läkare under vidareutbildning. Utskottet anser i likhet med regeringen att ytterligare utbildningsinsatser avseende genetik inom hälso- och sjukvården är nödvändiga. Enligt vad utskottet erfarit avser att göra en samlad analys av utbildningsbehovet för läkare och sjuksköterskor samt därefter lämna förslag på åtgärder. Vid pågår vidare en översyn av barnmorskekompetensen i detta avseende. Utskottet ser mycket positivt på arbete i dessa delar. Utskottet tillstyrker förslaget till lag om genetisk integritet m.m. även i övriga delar, dock med en redaktionell justering av övergångsbestämmelserna. Övriga lagförslag tillstyrks, i den mån de inte behandlats i avsnitten ovan. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So22 yrkande 1. Jag anser att konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin borde ratificeras i sin helhet. Jag vill påpeka att har varit delaktigt i utarbetandet av denna konvention och därmed har en folkrättslig förpliktelse som signatärstat att inte genomföra någon lagstiftningsåtgärd som kan försvåra en ratificering. lever enligt min mening inte upp till konventionen fullt ut. Bland annat gäller det lagen om produktion av mänskliga embryon för forskningsändamål, vilken bryter mot konventionens artikel 18.2. Ett antal konkreta ställningstaganden i den nu aktuella propositionen borde dessutom ha blivit annorlunda om konventionernas rättsfilosofiska grundsyn och specifika stadganden hade anammats. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Förbud mot att använda genetisk undersökning och information, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar 2 kap. 1 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:64 i denna del och motion 2005/06:So21 yrkande 1. Lagförslaget innebär att ingen olovligen skall få bereda sig tillgång till genetisk information om någon annan. Vi delar i grunden regeringens inställning att skyddet för genetisk integritet är mycket viktigt. Vi anser dock att det finns anledning att närmare utreda hur lagstiftningen skall vara utformad så att den inte i onödan försvårar möjligheten att identifiera offer efter katastrofer och stora olyckor. Just när det gäller fall där människor dödats eller skadats så svårt att de inte kan identifieras på annat sätt bör den enskildes rätt att bli identifierad väga tungt. Synpunkter av detta slag har också framförts av . Vi anser därför att regeringen bör arbeta vidare med denna fråga och överväga en justering av lagstiftningen på denna punkt. I avvaktan därpå tillstyrks 2 kap. 1 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Föreskrifter om genetiska undersökningar, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: antar 8 kap. 8 § första stycket 1 förslaget till lag om genetisk integritet m.m. samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:64 i denna del och motion 2005/06:So22 yrkande 2. Jag ställer mig positiv till förslaget att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, bemyndigas att meddela föreskrifter om genetiska undersökningar inom hälso- och sjukvården och tillstyrker därmed förslaget till 8 kap. 8 § första stycket 1 förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Jag anser dock att () alltid skall höras vid utarbetande av nya föreskrifter. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Fosterdiagnostik, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar 4 kap. 1 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:64 i denna del och motionerna 2005/06:So22 yrkandena 3 och 4, 2005/06:So530 yrkande 5 och 2005/06:So712 yrkande 8. genomgår praktiskt taget alla gravida kvinnor ultraljudsundersökning i 16:e-19:e graviditetsveckan, vilket är en form av fosterdiagnostik. Syftet var från början framför allt att bestämma graviditetens längd och moderkakans läge samt att upptäcka om det finns mer än ett . Syftet var alltså inte främst att söka efter skador på fostret, men numera erbjuds denna undersökning också för att upptäcka och diagnostisera missbildningar hos fostret. En del kvinnor upplever dagens generella praxis när det gäller ultraljudsundersökning som om den inte är frivillig. Fosterdiagnostiken används numera rutinmässigt för att upptäcka skador och missbildningar, vilket redan i sin rutinmässighet implicerar abort vid dylika upptäckter. Det borde rimligtvis i samhället i stort vara ett mer uppmärksammat etiskt problem att en verksamhet inom sjukvården, som uteslutande initierades av obstetriska skäl i livets tjänst, riskerar att användas som ett abortinriktat instrument för att upptäcka skador och missbildningar. Ultraljudsundersökning är i alla händelser, enligt vår uppfattning, en av de metoder som påvisar behovet av kvalificerad, statligt eller kommunalt stödd, etisk rådgivning. Vad gäller de nu aktuella förslagen angående fosterdiagnostik är jag försiktigt positiv till förslaget att alla kvinnor skall få information om fosterdiagnostik. Jag vill emellertid betona att det är viktigt att det utformas riktlinjer så att den information som ges inte uppmuntrar till abort av med funktionshinder eller liknande. Lagförslaget innebär att kvinnan, efter genomgången fosterdiagnostik, skall få all information om fostret, även sådant som inte rör dess hälsotillstånd, om hon så begär. Jag ser anledning till en restriktiv hållning på detta område och anser att kvinnan bara skall få sådan information som är relevant för barnets hälsotillstånd, allt för att undvika bortsorteringen av sådant som en viss förälder kan uppleva som eventuellt oönskade egenskaper, exempelvis kön. Fosterdiagnostiken bör i första hand användas för att diagnostisera sjukdomar eller tillstånd där en insats för att bota, förebygga eller skydda barnet existerar. Vidare bör fosterdiagnostik som jag ser det erbjudas om det verkligen finns en påtaglig indikation för att det föreligger en risk för sjukdom eller handikapp. Sammanfattningsvis anser jag att fosterdiagnostik skall ske för barnets bästa. Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad jag nu anfört. I avvaktan därpå tillstyrks 4 kap. 1 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Preimplantatorisk genetisk diagnostik, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår 4 kap. 2 § första och andra styckena förslaget till genetisk integritet m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So22 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:So712 yrkande 9 och avslår proposition 2005/06:64 i denna del. Jag är positiv till regeringens förslag att lägga fast förutsättningarna för preimplantatorisk genetisk diagnostik (PGD) i lag. Jag delar uppfattningen att PGD inte skall tillåtas användas för val av egenskaper hos barnet. Lagförslaget innebär emellertid att PGD skall få användas om mannen eller kvinnan bär på anlag för en allvarlig monogen eller kromosomal ärftlig sjukdom, som innebär stor risk att få ett barn med en genetisk skada eller sjukdom. Detta är i praktiken en viss lättnad av förutsättningarna att använda PGD i förhållande till de riktlinjer tidigare ställt sig bakom. Jag anser att riksdagsbeslut om att tillåta PGD endast för diagnostik av allvarliga, progressiva, ärftliga sjukdomar som leder till tidig död och där ingen bot eller behandling finns bör bli lag. Könsbestämning bör enligt min uppfattning endast få göras om det sker som ett led i diagnostik av en könsbunden ärftlig sjukdom för vilken bot eller behandling saknas. Jag kan således inte ställa mig bakom propositionens lagförslag i denna del, utan föreslår att avslår regeringens förslag till 4 kap. 2 § första och andra styckena förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Regeringen bör återkomma till med förslag till de konsekvensändringar som erfordras till följd av att bestämmelsen inte antas. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Preimplantatorisk genetisk diagnostik i särskilt fall, punkt 6 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: avslår 4 kap. 2 § tredje stycket förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So21 yrkande 3 och 2005/06:So22 yrkande 7 och avslår proposition 2005/06:64 i denna del. Vi vill betona att vi har full förståelse för att föräldrar till ett svårt sjukt barn befinner sig i en utsatt och akut situation. Men den fullständiga instrumentaliseringen, och därför oväntade och tidigare helt förbisedda användningen av såväl IVF som PGD, anser vi vara oroväckande. Lagförslaget innebär att PGD inte skall få användas med syftet att försöka få ett barn som skall fungera som donator av blodstamceller till ett svårt sjukt syskon (PGD/HLA) utan tillstånd av . Tillstånd skall endast ges om det finns "synnerliga skäl". Kommittén om genetisk integritet ansåg i sitt betänkande (SOU 2004:20) att det behövs ytterligare underlag för ett ställningstagande om att tillåta PGD/HLA. Även om lagförslaget är restriktivt, kan det få konsekvenser som är svåra att överblicka ur etiskt perspektiv. Vi känner stor oro för att barn kan komma att uppleva att de fötts med avsikten att fungera som donator för en annan individ. Vi föreslår mot den bakgrunden att PGD/HLA utreds ytterligare innan ställning tas i denna fråga. Det innebär att riktlinjer tills vidare skall gälla. Vi anser därför att förslaget att tillåta PGD/HLA skall avslås. Vi föreslår att regeringen avslår regeringens förslag till 4 kap. 2 § tredje stycket förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Regeringen bör återkomma till med förslag till de konsekvensändringar som erfordras till följd av att bestämmelsen inte antas. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Översyn av abortlagstiftningen, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So712 yrkande 13. Jag anser att en parlamentarisk kommitté skall tillsätts med uppdrag att göra en bred översyn av hela abortlagstiftningen. Ny teknik skapar både nya möjligheter och nya etiska frågeställningar. Frågor som rör fosterreduktion och utländska kvinnors rätt att genomgå abort behöver regleras i lag. Men det är också viktigt att noga utreda hur den nuvarande lagen står sig i förhållande till de tekniska och vetenskapliga framsteg som görs inom den medicinska tekniken och genetiken. Trots att lagen är mer än så har den aldrig utvärderats. Översynen skall också innehålla en utvärdering av hur de förebyggande insatserna fungerar, hur kvinnors fysiska och psykiska hälsa påverkas av en abort samt vilken roll pappan har i samband med, och efter, en abort. Det är av stor vikt att öka kunskapen om hur den nuvarande abortlagstiftningen inverkar på kvinnors hälsa och välbefinnande. En översyn bör ta sin utgångspunkt i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, i FN:s konvention om barnets rättigheter och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Abortförebyggande åtgärder, punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So712 yrkandena 10-12 och 2005/06:Kr412 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:So530 yrkandena 1 och 3, 2005/06:So532, 2005/06:So559 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:So560. är det obligatoriskt för landstingen att erbjuda stödsamtal inför en eventuell abort. Enligt min mening bör informationen och stödsamtalen vid ansökningstillfället få en mycket tydligare inriktning än . Den som söker abort bör få skriftlig information om vad en abort innebär. Den abortsökande bör vidare uppmanas att i lugn och ro ta del av informationen och sedan återkomma för att samtala om eventuella frågor och problem samt - i de fall hon beslutar sig för abort - bekräfta att hon lämnar "fritt och informerat samtycke" till aborten. Informationsmaterialet skall också innehålla erbjudande om fortsatta stödsamtal. Mötet vid ansökan om abort och följande stödsamtal bör endast få genomföras av personer som fått en vidareutbildning i etisk rådgivning eller som har annan lämplig erfarenhet och kompetens. När det gäller det abortförebyggande arbetet, anser jag att familje- och preventivmedelsrådgivningen skall vara väl utbyggd och lättillgänglig i hela landet. Det måste också enligt min uppfattning finnas ungdomsmottagningar i varje kommun. Preventivmedelsrådgivningen bör omfatta ett brett spektrum av metoder, och preventivmedel skall finnas lätt tillgängliga. Vidare anser jag att bör ges i uppdrag att leda arbetet med att minska antalet tonårsaborter. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Självtester, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So21 yrkande 2. Vi anser att det finns anledning att känna oro för utvecklingen av s.k. genetiska självtester. Tolkningen av ett gentest är sällan okomplicerad. Bedömningen av vad t.ex. ökad risk för någon genetisk sjukdom innebär kan vara svår att göra. Vi anser att det vore önskvärt om möjlighet till professionell rådgivning alltid kopplades till försäljningen av genetiska självtester. Men dessvärre går inte detta att garantera eftersom gentester tillhandahålls via t.ex. Internet och helt utan koppling till expertis. Det är sist och slutligen individen själv som bestämmer om hon skall söka information och kunskap för att kunna göra bästa möjliga val utifrån resultaten av ett självtest. Det är viktigt att det finns kunskap och lyhördhet inom vården för att möta upp ett eventuellt ökat behov av vägledning. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Vårdgivares behörighet vid assisterad befruktning, punkt 14 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: antar 6 kap. 2 § och 7 kap. 3 och 4 §§ förslaget till lag om genetisk integritet m.m. samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:64 i denna del och motion 2005/06:So575 och avslår motionerna 2005/06:L262 yrkande 10 och 2005/06:L342 yrkande 20. Privata vårdgivare spelar en viktig roll inom hälso- och sjukvården som komplement till vård i offentlig regi, både från patientsynpunkt och för personalen. Likaså kan vård i privat regi på ett värdefullt sätt bidra till utveckling av behandlingsmetoder och förbättra forskningsläget inom de nischer de specialiserar sig på. Propositionens förslag innebär att s.k. givarinsemination efter tillstånd av kommer att få utföras vid andra sjukhus än offentligt finansierade sjukhus. Vi välkomnar förslaget i denna del. Provrörsbefruktning där ägg eller spermier kommer från en givare kommer dock endast i fortsättningen att få utföras vid universitetssjukhus. Detta anser vi vara felaktigt. Enligt vår uppfattning bör seriösa privata aktörer kunna beviljas tillstånd att genomföra assisterad befruktning på samma villkor som offentligt finansierade sjukhus, givetvis under förutsättning att verksamheten sker under tillsyn. bör också kunna föreskriva vilken typ av kompetens som krävs av den medicinska personal som utför befruktningarna. Förbudet mot att utföra insemination eller befruktning vanemässigt eller för skull bör avgränsas till sådana situationer där tillstånd från saknas. Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet med vad som här anförs. I avvaktan därpå tillstyrks 6 kap. 2 § och 7 kap. 3 och 4 §§ förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Vårdgivares behörighet vid assisterad befruktning, punkt 14 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: antar 6 kap. 2 § och 7 kap. 3 och 4 §§ förslaget till lag om genetisk integritet m.m. samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:64 i denna del och motion 2005/06:L262 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:L342 yrkande 20 och 2005/06:So575. Propositionens förslag innebär att s.k. givarinsemination efter tillstånd av kommer att få utföras vid andra sjukhus än offentligt finansierade sjukhus. Vi välkomnar förslaget i denna del. Enligt vår uppfattning finns det emellertid all anledning att tillåta insemination även på t.ex. barnmorskemottagningar. I och är det möjligt för barnmorskor att utföra insemination. För de lesbiska par där den kvinna som skall bära barnet inte har problem med infertilitet torde det vara betydligt enklare att söka sig till en barnmorskemottagning för att där få hjälp med inseminationen. I de fall där kvinnan är infertil krävs självfallet en mer ingående medicinsk utredning än vad en barnmorskemottagning kan erbjuda. Men om barnmorskemottagningar ges möjlighet att utföra inseminationer så minskar belastningen på sjukhusen totalt sett, och de par som söker behandling behöver inte vänta på sin tur . Vidare anser vi att assisterad befruktning med donerade könsceller bör kunna utföras på andra kliniker än universitetssjukhusen. Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet med vad som här anförs. I avvaktan därpå tillstyrks 6 kap. 2 § och 7 kap. 3 och 4 §§ förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Befruktning utanför kroppen, punkt 15 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L262 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:L262 yrkande 6. beslutade att tillåta s.k. äggdonation. Lagen är skriven enbart med tanke på heterosexuella kvinnor som lider av infertilitet och ofrivillig barnlöshet. Eftersom både ägg och sperma inte får komma ifrån givare betyder det att infertila lesbiska kvinnor inte har möjlighet att få behandling med donerade ägg. Vi anser att lesbiska kvinnor som är infertila och som skulle kunna få hjälp genom en äggdonation självklart skall kunna ha samma rättigheter och möjligheter som heterosexuella kvinnor. Vår uppfattning är att lagen inte skall ställa krav på att den kvinna som vill ta emot ett donerat ägg är gift eller sambo med en man. Som en konsekvens av att lesbiska kvinnor har fått tillgång till assisterad befruktning menar vi att även möjligheten för lesbiska att få tillgång till behandling med donerade ägg måste utredas. Övrig relevant lagstiftning som angränsar till frågan bör också ses över. Vi anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att ge lesbiska kvinnor möjlighet att få tillgång till behandling med donerade ägg. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Prioriteringar m.m., punkt 17 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L262 yrkande 9, 2005/06:L342 yrkande 19, 2005/06:So513 och 2005/06:So630 samt avslår motion 2005/06:L341 yrkande 4. Vi menar att homosexuella och heterosexuella skall behandlas likvärdigt i hela vårdprocessen. Lesbiska är diskriminerade både vad det gäller insemination och IVF. Det är viktigt att klargöra att det inte finns några som helst sakliga grunder för att homosexuella skall få lägre prioritet i dessa avseenden. Det har vidare visat sig att sedan lesbiska par fick tillgång till assisterad befruktning har många sjukhus inrättat separata spermabanker för lesbiska kvinnor. Enligt vår mening saknas det anledning att låta donatorerna välja om deras sperma skall kunna användas för att befrukta lesbiska kvinnor eller ej. har inte i något annat sammanhang möjlighet att ställa krav på vem som skall ta emot ett donerat organ. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att det fr.o.m. är tillåtet för ett sjukhus att ha två separata spermabanker. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. Prioriteringar m.m., punkt 17 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L341 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:L262 yrkande 9, 2005/06:L342 yrkande 19, 2005/06:So513 och 2005/06:So630. har sammanlevande lesbiska kvinnor rätt till assisterad befruktning vid svenska kliniker. Min ståndpunkt är att homosexuella par som önskar barn är lika ofrivilligt barnlösa som motsvarande heterosexuella par. Landstingen bör avgöra i hur hög grad sådana operationer bör finansieras med skattemedel, men på ett sätt som likställer hetero- och homosexuella par. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Förbudet mot kommersiell hantering av humanbiologiskt material, punkt 18 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: antar 8 kap. 6 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m., dock med den ändringen att meningen "Det gäller . . . somatisk kärnöverföring" i tredje stycket utgår. Därmed bifaller motion 2005/06:So22 yrkande 8, bifaller delvis proposition 2005/06:64 i denna del och avslår motion 2005/06:So628 yrkande 1. Jag är positiv till att förbudet mot kommersiell hantering av humanbiologiskt material skall förtydligas till att uttryckligen omfatta även mänskliga ägg samt celler och cellinjer från sådana ägg. Jag avvisar dock förslaget att avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller ägg som varit föremål för somatisk kärnöverföring skall undantas från förbudet mot kommersiell hantering. Undantaget strider mot konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin kap. 7 artikel 21 som säger att den mänskliga kroppen eller någon av dess delar som sådana inte skall användas i syfte att ge finansiella intäkter. Det är dessutom mycket tveksamt hur cellinjer kan avidentifieras, eftersom varenda cell innehåller just den kod som används i andra sammanhang för identifiering. Jag tillstyrker således 8 kap. 6 § med den ändringen att förbudet mot handel av biologiskt material även skall omfatta avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller från ägg som har varit föremål för somatisk cellkärnöverföring. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Övriga frågor om stamcellsforskning, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: