bet · GT01UU20 · 2006-05-04 00:00:00 — I uppföljningen konstaterades att flera initiativ har tagits för att stärka miljöns roll i relationerna med . Denna prioritering har enligt regeringen fortsatt. Miljöfrågorna prioriteras i såväl det bilaterala som i det regionala utvecklingssamarbetet. Flera landstrategier lyfter fram miljö som ett av huvudmålen. I skrivelsen redogörs avslutningsvis för de stora antal initiativ som har tagit för att stärka miljöarbetet i . Utskottet vill erinra om att det i betänkande 2005/06:UU17 ingående har studerat internationella frågor rörande hållbar utveckling och miljö. Utskottet understryker här inledningsvis, liksom i nämnda betänkande, det starka samband som råder mellan ekonomisk och social utveckling och skyddet av miljön. Utskottet tvingas konstatera att situationen för miljön är mycket allvarlig i och exemplen på problem är många. Luften i asiatiska städer är den mest förorenade i världen. Halten av exempelvis rökpartiklar och damm, som orsakar luftrörssjukdomar, är generellt två gånger så hög som genomsnittet i världen och mer än fem gånger så hög som i industriländerna och . Vattenresurserna är kraftigt påfrestade och vattenbristen är allvarlig. I t.ex. lider mer än en halv miljon människor i de norra provinserna av akut vattenbrist. Alla visar på en ökad tendens när det gäller generering av avfall och dumpningen i vattentäkter. De ökade halterna av förorenat vatten hänger samman med den ökade användningen av kemiska substanser inom jordbruket, jorderosionen och industrialiseringen, parallellt med uteblivna åtgärder för att minska utsläppen och förbättra reningen. Utskottet menar att en fortsatt påfrestning på vattenresurserna utgör ett hot mot människors hälsa, jordbruket, boskapen, tillgången på mat, tillväxten och inbördes fred. Stora delar av lider av en ständig brist på tillfredsställande sanitet i fattiga områden med öppna avloppsrännor, obehandlat kloakvatten och en ökning av avfall från människor och boskap. Jorderosionen fortsätter på grund av bl.a. storskalig kommersiell skogsavverkning (legal och illegal) uppströms och längs med flodbäddarna. Övergödning och en utökad användning av bekämpningsmedel har också stor skuld till markförstöringen och ansamlingen av icke nedbrytbara och giftiga jordbrukskemikalier i jordar och vattentäkter. Datauppgifter fortsätter att visa en stadig nedgång av den biologiska mångfalden, framförallt i en ökning av antalet utsatta och utrotningshotade arter och förstöring av känsliga ekosystem, speciellt våtmarker och kustområden. och ekonomier växer och dessa stora länder har avsevärt större miljöpåverkan än andra länder i . står för av världens samlade utsläpp av växthusgaser, främst i form av koldioxid som till största del kommer från förbränning av kol. Om beräknas ha gått om som världens största utsläppare av växthusgaser. Utskottet konstaterar att miljöproblemen och konsekvenserna slår olika hårt. Det är de fattiga som är mer direkt och allvarligt drabbade av vattenbristen, brist på sanitet, föroreningar (från luft, vatten och jord) och erosionen av ekosystemen. De fattiga i städerna är mest utsatta för problem med luftföroreningar på grund av sin bostads- och arbetsmiljösituation och på grund av miljöbrister i allmänna transportsystem, medan de fattiga på landsbygden är ständigt utsatta för hälsorisker från jordbrukskemikalier. Utskottet menar att det finns skäl att frukta att situationen kraftigt kommer att förvärras. växande ekonomiska aktivitet leder till ökad förbrukning av världens råvarutillgångar och växande miljöproblem. Vattentillgångarna i förorenas och bristen på rent vatten skapar mellanstatliga motsättningar. Luftföroreningarna i storstäderna skördar liv och förbränningen av kolväten bidrar till växthuseffekten. roll i dessa relaterade processer skapar politiska problem av globala dimensioner. Miljöproblemen är därmed inte bara en fråga för utan även en fråga som måste hanteras globalt. Arbetet för att bekämpa detta problem är således högst angeläget. Utskottet välkomnar därför de insatser som redogörs för i Asienstrategin. I sammanhanget vill utskottet också erinra om att regeringen till inkommit med propostition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan. I propositionen redogör regeringen bl.a. för några viktiga utgångspunkter för en framtida utformning av en internationell klimatregim. Det framgår av den här aktuella skrivelsen att regeringen bedriver ett ambitiöst arbete med miljöfrågor och att de ges hög prioritet i Asienstrategin. Utskottet konstaterar också att ett stort antal insatser har gjorts och görs för att förbättra miljön i . I denna fråga är dock sammanhållna och koordinerade insatser av världssamfundet av central betydelse. bör därför fortsatt verka för att miljöfrågorna i i större utsträckning uppmärksammas av det internationella samfundet. Utskottet konstaterar att tillsammans med övriga EU-länder driver på det globala och regionala miljöarbetet. bör också fortsatt vara pådrivande i EU för ett djupare samarbete i miljöfrågor eftersom EU kan bli en starkare aktör i förhandlingar om globala miljöproblem. Den av Party (BNP) ledda fyrpartikoalitionen har innehaft makten . Det inrikespolitiska klimatet har enligt regeringen präglats av starka motsättningar mellan BNP och samt personlig animositet mellan de båda partiledarna. Det politiska läget har blivit alltmer instabilt och konfliktfyllt. Ett flertal attentat mot ledande personer inom har skett. Ett tjugotal personer dog vid en granatattack mot ett Awami-möte . Oppositionsledaren undkom dock oskadd. dödades en f.d. finansminister och flera Awami-medlemmar i en bombattack. De väl organiserade bombattentaten och efterföljande attentat mot rådhus och andra officiella byggnader visar att extremistiska grupper har fått fotfäste i . Det framgår av skrivelsen att den politiska situationen i i hög grad präglas av motsättningar mellan regering och opposition. Dialogen har varit begränsad mellan de båda lägren och det ömsesidiga förtroendet är lågt med beskyllningar om terrorism och vanstyre. Utvecklingen har gått i negativ riktning med en ökning av de politiska attentaten och ett större inflytande från extrema islamistiska grupper. En ny samarbetsstrategi kommer att tas fram . I motion 2004/05:U213 (v) yrkande 1anförs att som enskild stat och som medlem av EU och FN skall verka för en diplomatisk offensiv för att stärka oppositionens och Sheikh fysiska säkerhet i . I motion 2004/05:U213 (v) yrkande 2 anförs att som enskild stat och som medlem av EU och FN skall verka för en oberoende internationell undersökning av de omfattande brott mot mänskliga rättigheter som begåtts och begås i . I motion 2004/05:U213 (v) yrkande 3 anförs att som enskild stat och som medlem av EU och FN skall verka för att en undersökning kommer till stånd om de förbrytelser som begåtts i har anknytning till internationell terrorism. I motion 2004/05:U213 (v) yrkande 4 anförs att som medlem av EU och FN skall verka för att brott mot mänskliga rättigheter i rannsakas och döms. I motion 2004/05:U213 (v) yrkande 5 anförs att som enskild stat och som medlem av EU och FN skall verka för att skyddet av journalister, diplomater, advokater, människorättsaktivister och ledare för olika frivilligorganisationer stärks. I motion 2004/05:U213 (v) yrkande 6 anförs att som enskild stat och som medlem av EU och FN skall verka för att handels- och biståndsavtal som sluts med knyts till förhållandena när det gäller mänskliga rättigheter och människors rättssäkerhet i . Utskottet följer löpande utvecklingen för de mänskliga rättigheterna i och konstaterar att det finns anledning till oro. Utskottet tar starkt avstånd från det politiskt betingade våldet i . Ett allvarligt dåd inträffade då ett politiskt möte med oppositionsledaren utsattes för en granatattack som ledde till att 21 personer dödades och hundratals skadades. Utskottet menar att i första hand bör agera genom EU för att stärka de mänskliga rättigheterna i . Dessutom bör i bilaterala samtal med företrädare för den bangladeshiska regeringen framföra synpunkter på utvecklingen i landet inklusive terroristbekämpning. Utskottet har erfarit att EU-ordförandeskapet vid ett möte i arrangerade en fördjupad session om . Vid mötet fastslogs bl.a. vikten av att upprätthålla högnivåkontakter med . En EU-trojka med mandat att tala för alla EU:s medlemsstater besökte . Trojkan träffade representanter för både regeringen och oppositionen, bl.a. Sheikh . Enligt trojkan diskuterades bl.a. det kommande valet, terrorism och extremism, styrelseformer, mänskliga rättigheter och handel. Bland annat uttryckte trojkan att situationen för de mänskliga rättigheterna är en källa till oro för EU. Framför allt gäller detta olika minoritetsgrupper och risken att våldet mot dem kan komma att öka fram till valet. EU riktar därför en stark uppmaning till regeringen i att inrätta en oberoende kommission för mänskliga rättigheter i enlighet med överenskomna FN-standarder (inklusive de s.k. Parisprinciperna). EU uppmanar också till att säkerställa fria medier genom att tillgodose journalisters säkerhet. har ett omfattande utvecklingssamarbete med . Det svenska biståndet är inriktat på att förbättra levnadsförhållandena för de fattigaste och mest behövande i landet samt på att stärka de mänskliga rättigheterna och demokratiska värderingar. Utskottet menar att en förändring av biståndet till som innebär att biståndet villkoras inte med automatik skulle gynna dessa målsättningar. Utvecklingssamarbetet med innebär också en ständig dialog med landets regering. Dialogen rör bl.a. betydelsen av de mänskliga rättigheterna, ett förstärkt rättsväsende, korruptionsbekämpning och miljöfrågor. Utskottet menar att det finns skäl att fortsatt följa utvecklingen i , särskilt inför valet . Utskottet hyser oro för politiskt våld både på lokal och på nationell nivå. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2004/05:U213 yrkandena 1-6. Enligt regeringen är situationen i fortsatt allvarlig. Landet styrs av en militärjunta som gjort sig skyldig till grova brott mot de mänskliga rättigheterna. Juntans framtoning har varierat, men någon utveckling i demokratisk riktning kan ännu inte skönjas. Tillgängligheten för FN-organ, enskilda organisationer och utifrån kommande besökare har också varierat. tillhör alltjämt ett av världens minst utvecklade länder. Vanstyret har lett till att ekonomi, trots stora naturresurser, körts i botten. Ledaren för det största oppositionspartiet for Democracy (NLD), Aung , sitter alltjämt i husarrest, frihetsberövad under långa perioder sedan hennes parti vann valet . Valresultatet respekterades inte av militärjuntan och partiets möjligheter att verka är starkt beskurna. politik gentemot förs främst inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och som för del formulerats i den s.k. Gemensamma ståndpunkten som har skärpts. bilaterala kontakter med är mycket begränsade. bör dock enligt regeringen även fortsättningsvis verka för en aktiv Burmapolitik inom ramen för EU och andra internationella forum såsom FN, och ASEAN/ASEM. Regeringen menar också att bör följa utvecklingen i landet och bevaka möjligheterna till utökat samarbete/bistånd när förutsättningarna medger. Minoriteternas ställning och integrering i samhället är en fråga av avgörande betydelse för landets framtida sammanhållning och funktion. Av skrivelsen framgår att stöd till bl.a. inkluderar stöd för burmesiska flyktingar i och till att motverka spridningen av hiv/aids. I samband med Aung 60-årsdag tog initiativ till ett EU-uttalande om situationen i . stöder ett UNDP-program inriktat på basbehoven hos de fattigaste grupperna. Stöd utgår även till krafter som verkar för en demokratisk utveckling i . Andra organisationer som stöder direkt eller indirekt är , Centrum, ICRC, UNHDR och Echo. Inom EU pågår ett arbete med en landstrategi för utvecklingssamarbete med . Den kan komma att innebära fler insatser på bredare front. Inom FN finns ett uttalat intresse för att förebygga interna konflikter liksom spridningen av aids. Den regionstrategi för vissa länder i som antogs av regeringen lämnar utrymme för fortsatt stöd till . Vidare förs resonemang om ett eventuellt utökat svenskt stöd för att främja framväxten av ett civilt samhälle. Insatser av konfliktförebyggande slag kan också komma att övervägas. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 5 anförs att regeringen inte bör legitimera regim genom att tillåta deltagande i ASEM:s möten, så länge regimen allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna. I motion 2005/06:U225 (mp) yrkande 1 anförs att bör bli en fråga för . Ett första steg är att diskutera denna fråga inom ramen för EU med de medlemsländer som sitter i . I motion 2005/06:U225 (mp) yrkande 2anförs att FN bör bevaka situationen i landet genom en särskild rapportör för mänskliga rättigheter samt generalsekreterarens särskilda sändebud. I motion 2005/06:U225 (mp) yrkande 3 anförs att det finns behov av riktade sanktioner mot militärregimen och att förhindra ett svenskt handelsutbyte. I motion 2005/06:U225 (mp) yrkande 4 anförs att sätta kravet på Aung , den legitimt valda ledarens, frigivning i fokus för de diplomatiska relationerna till . Utskottet följer med oro utvecklingen i och menar att kränkningarna av de mänskliga rättigheterna är allvarliga. Några positiva förändringar kan heller inte skönjas. Oppositionsledaren sitter fortfarande i husarrest, och militärregimen visar inga tecken på att tillmötesgå kraven på en utveckling mot demokrati. Utskottet menar att fortsatt bör verka för ett ökat engagemang inom EU och ASEAN för en demokratisk utveckling i och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att regeringen driver frågan om utveckling mot ett fritt och demokratisk samhälle såväl i EU som i internationella forum. FN:s roll bör i sammanhanget kunna stärkas. är inte medlem av säkerhetsrådet och kan inte föreslå att förs upp på rådets agenda. I stället har fört dialog med medlemmar i rådet om möjligheterna för att föras upp på dagordningen. Utskottet har erfarit att stödet i rådet dock inte verkar vara tillräckligt för att frågan skall föras upp på dagordningen. Utskottet noterar i sammanhanget att och presenterade en rapport där vikten av en behandling av i framförs. Utskottet menar att och EU bör fortsätta att göra démarcher i samtliga ASEAN-länder - utom - samt i , och i syfte att uppmuntra dessa länder att i olika sammanhang föra fram bristen på demokrati och mänskliga rättigheter i och därmed upprätthålla ett tryck på militärjunta. Utskottet konstaterar att FN:s kommission för mänskliga rättigheter har en särskild rapportör för . Generalsekreteraren har också haft ett särskilt sändebud för . Det framgår av dessas rapporter att de kontinuerligt följer utvecklingen i landet. Utskottet konstaterar att EU:s s.k. gemensamma ståndpunkt bl.a. innebär vapenembargo, riktade visumförbud, frysning av tillgångar i EU-länderna, moratorium för besöksutbyte på politisk nivå samt restriktioner för utvecklingssamarbete. Humanitära insatser är dock tillåtna liksom stöd till konflikthantering och främjande av mänskliga rättigheter och demokrati. Insatser får också göras inom sektorerna hälsa och utbildning liksom för att tillgodose grundläggande behov hos de fattigaste grupperna. Utskottet menar att avvägningen i EU:s gemensamma ståndpunkt mellan sanktioner och möjligheterna till insatser är rimlig. Frågan om deltagande på politisk nivå vid ASEM:s möten har diskuterats ingående inom EU. Hindrandet av deltagande av representanter från vid möten i har vid tidigare tillfällen lett till stora problem för ASEM-processen. Det finns ett samförstånd inom EU om att deltagande skall åtföljas av en diskussion om situationen i som syftar till att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Vidare skall de mest seniora burmesiska ledarna inte delta vid toppmöten. Utskottet välkomnar att regeringen har riktat fortsatt skarp kritik mot militärregimen i , inte minst efter attentatet mot Aung och hennes medarbetare . Utskottet konstaterar också att EU gjort ett antal uttalanden vad gäller och Aung . Ordförandeskapet beklagade senast att Aung är frihetsberövad och uttalade att hon bör friges. Utskottet är enigt med en hel världsopinion som kräver Aung omedelbara frigivning. Den behandling Au utsätts för av militärregimen är oacceptabel. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U4 yrkande 5 och 2005/06:U225 yrkandena 1-4. Av skrivelsen framgår att uppvisat en fortsatt stark ekonomisk tillväxt samt en målmedveten strategi att utveckla politiska och ekonomiska utbyte med omvärlden. Strategiska partnerskap har ingåtts med , , och , ett trilateralt samarbete inom flera områden har inletts med och , och de nära relationerna med , särskilt inom försvarsområdet, är fortsatt starka. Mest anmärkningsvärt av de nya strategiska partnerskapen är det med som möjliggjorts tack vare gradvis upptinade relationer och ett ökat besöksutbyte på hög nivå. Den mycket kraftiga ökningen av det bilaterala handelsutbytet länderna emellan har förstärkt denna utveckling. Överenskommelse har också nåtts om parametrarna för att lösa de långvariga gränstvisterna. har aktivt arbetat vidare på att integrera med andra delar av , inte minst mot bakgrund av det långsiktiga, strategiska intresset av tryggad energisäkerhet. har den indiska ekonomin i genomsnitt vuxit . Tillväxten har dock varit ojämn, vilket framförallt beror på att jordbruket alltjämt i hög grad är beroende av skiftande väderförhållanden. Den ekonomiska tillväxten har framförallt drivits av tjänstesektorn, som utgör hälften av landets BNP. En trend avtecknar sig där indiska företag exporterar alltmer högförädlade tjänster såsom forskning och utveckling, sjukvård, systemutveckling och kliniska försök. De ansträngda statsfinanserna, en relativt underutvecklad infrastruktur, bristen på energi, korruption och byråkrati ses som de största hoten mot en fortsatt uthållig tillväxt. Regeringen menar att de senaste årens goda ekonomiska tillväxt har lett till att levnadsvillkoren har förbättrats för många människor, särskilt i städerna, och fattigdomen har minskat. lever dock 260-390 miljoner i fattigdom beroende på vilken definition som används. Intresset för har i ökat kraftigt . I regeringsförklaringarna slogs fast att skall vara en prioritet för . Kontakterna med skall fördjupas och breddas inom alla områden. Besöksutbytet med har ökat men det finns enligt regeringen fortfarande en stor outnyttjad potential. Av skrivelsen framgår att och relationer har förbättrats avsevärt, från ett "nästan krigstillstånd" 2002 till en någorlunda konsoliderad normaliseringsprocess 2005. proklamerade unilateralt eldupphör längs stilleståndslinjen , med motsvarande indiskt gensvar. Den pakistanske presidenten och den indiske premiärministern träffades 2004 och beslöt då att återuppta den sammansatta dialogen, som normaliseringsprocessen kallas. Denna har därefter tagit fart, och flera möten har ägt rum mellan de bägge ländernas stats- och regeringschefer, utrikes- och fackministrar. Ett stort antal förtroendeskapande åtgärder har genomförts eller påbörjats. I samband med toppmötet i mellan och ledare uttalades att normaliseringsprocessen blivit oåterkallelig. I motion 2005/06:U255 (m) yrkande 1 anförs att EU och FN fortsatt bör uppmuntra den politiska dialogen mellan och och understryka vikten av att parterna efterlever ingångna överenskommelser. I motion 2005/06:U255 (m) yrkande 2 anförs att konflikten i Kashmir måste lösas med fredliga medel. I motion 2005/06:U255 (m) yrkande 16 anförs att och EU i sina relationer med bör påtala vikten av att respektera minoriteters rättigheter, att inte diskriminera på grund av kast och att respektera religionsfrihet. I motion 2005/06:U255 (m) yrkande 19anförs att och EU bör uppmuntra att spela en mer framskjuten roll för att främja en demokratisk utveckling i andra delar av . I motion 2004/05:U308 (kd) yrkande 17(i denna del)anförs att bör ställa ökade krav på bl.a. vad gäller kvinnoförtrycket i länderna och förekomsten av s.k. prenatal könsdiskriminering. är en parlamentarisk demokrati med ett självständigt domstolsväsende och med ett väl utvecklat rättssystem baserat på en skriven grundlag. Landet har också en omfattande lagstiftning till skydd för de mänskliga rättigheterna. brukar kallas för världens största demokrati och det pågår en ständig och mycket livlig politisk debatt på såväl nationell, som delstatsnivå. Den samlade bilden är att det indiska samhället präglas av stor tolerans och öppenhet mellan olika grupper. Utskottet konstaterar att är en av världens största ekonomier och landet uppvisar en god tillväxt. inledde en intensiv reformering av ekonomin som varit en planlagd blandekonomi. Då öppnades ekonomin upp allt mer och regeringen drev en politik med fler marknadsekonomiska inslag. Efter inledningsvis stora framgångar har inrikespolitiska faktorer samt den försämrade globala ekonomin lett till att takten i ekonomiska reformprogram har mattats av något. De senaste årens goda ekonomiska tillväxt har lett till att levnadsvillkoren har förbättrats för många människor, särskilt i städerna, och fattigdomen har minskat. lever dock 260-390 miljoner i fattigdom, siffrorna skiljer sig beroende på vilken definition som används. En stor del av befolkningen har därmed svårt att åtnjuta grundläggande rättigheter såsom tillgång till mat, bostad, rent vatten, sjukvård och utbildning. Det råder stora variationer mellan olika delstater och regioner. Kvinnor, barn, lågkastiga, stamgrupper och funktionshindrade är särskilt utsatta grupper. står inför stora framtida politiska, ekonomiska, miljömässiga och sociala utmaningar. Behoven växer snabbt i landet och behöver mötas med investeringar, bättre resursutnyttjande, fortsatta reformer och en hög tillväxt. Det förtjänar i detta sammanhang att påpekas att av befolkning lever på landsbygden och att jordbruket sysselsätter ca två tredjedelar av befolkningen. En stor utmaning är att överbrygga klyftan mellan stad och landsbygd. För att lyckas med denna uppgift måste en avsevärd produktionsökning i jordbruket åstadkommas som i sin tur kan leda till ökade inkomster och köpkraft på landsbygden. har som land ett antal tillgångar av stort värde för den framtida ekonomiska utvecklingen. IT-industrin i har t.ex. kunnat bygga framgångar på goda språkkunskaper, universitet i världsklass och stor tillgång på arbetskraft. Utskottet menar att det finns en potential för att utveckla samarbete mellan svenska och indiska företag, t.ex. inom IT-industrin. Det vetenskapliga samarbetet mellan och har också fått ökat fokus. Ett bilateralt avtal om samarbete inom vetenskap och teknik avses att undertecknas . Även ett intensifierat kulturutbyte utgör ett viktigt led i att bredda kontaktytorna mellan och . Utskottet noterar att regeringen antog en ny landstrategi för utvecklingssamarbetet med . Prioriterade områden är demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och vetenskapligt samarbete. Målet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Inriktningen återspeglar strävan efter ett bredare samarbete med och ett partnerskap som skall fortleva även utan biståndsfinansiering. Utvecklingssamarbetet med förutses fasas ut. Utskottet konstaterar att och EU 2004 ingick ett strategiskt partnerskap, vilket därefter har konkretiserats i en gemensam handlingsplan. Partnerskapet öppnar för ytterligare dialog och samarbete inom politik, ekonomi och handel. Den gemensamma handlingsplanen mellan och ger möjligheter för det bilaterala samarbetet, och lämpliga samarbetsområden bör identifieras. För att bättre utnyttja partnerskapets potential bör verka för bättre samordning av EU:s politik gentemot . Vid toppmötet mellan och i antogs en gemensam handlingsplan för hur samarbetet skall fördjupas inom ekonomi, politik och handel.