bet · GT01KU33 · 2006-06-01 00:00:00 — Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter I detta betänkande behandlas riksdagsstyrelsens framställning 2005/06:RS4 Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter jämte en följdmotion och 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Bland annat föreslås att en särskild skattefri ersättning, benämnd stockholmstraktamente, betalas ut vid förrättningar med övernattning i med per dag utan reduktion för halv dag, fria måltider eller då förrättningen överstiger . Riksdagsstyrelsen skall vidare fullt ut svara för kostnaderna för övernattningsbostäder som ingår i det egna bostadsbeståndet eller motsvarande boende som förvaltningen ordnar. För de traktamentsberättigade ledamöter som har egna bostäder i skall logiersättning betalas med ett maximibelopp som anpassas till den aktuella hyresnivån och inledningsvis höjas till . Varje ledamot skall få disponera för resor inom EU m.fl. länder på eget initiativ. Inkomstgarantin föreslås i huvudsak oförändrad, men reglerna skärps i vissa avseenden. Bland annat införs en jämkningsregel. Ledamot skall kunna begära arvodesavdrag vid kortare ledigheter. Ersättare skall kunna få kompensation för förlorade semesterdagar. Även andra ändringar föreslås. Lagändringarna föreslås träda i kraft i och med den nya valperioden utom reglerna om inkomstgaranti som föreslås träda i kraft . Dock skall nya regler om inkomstgaranti beräknat bara på grundarvodet garantitid endast gälla de ledamöter som lämnar efter nästa valperiod eller senare och alltså inte de ledamöter som avgår i och med valet . Utskottet tillstyrker framställningen med vissa justeringar föranledda bl.a. av vad Lagrådet anfört. I betänkandet lägger utskottet också fram ett initiativ till ändringar i lagen (1991:359) om arvoden till statsråd m.m. som innebär att rätten till traktamentsersättning, förrättningstillägg och lönetillägg slopas. Vidare föreslås att ersättningen för logikostnader kopplas till de nivåer som följer av reglerna för riksdagsledamöter. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Samtliga motioner avstyrks. Fem reservationer har avgetts. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter såvitt avser 5 kap. 4 §. Därmed bifaller framställning 2005/06:RS4 i denna del och avslår motion 2005/06:K441. Förslaget om ändringar av inkomstgarantin antar i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 13 kap. Därmed bifaller delvis framställning 2005/06:RS4 i denna del. avslår motionerna 2005/06:K29, 2005/06:K275 och 2005/06:K288 yrkande 4. Reservation 1 (mp) antar i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter såvitt avser 6 kap. Därmed bifaller framställning 2005/06:RS4 i denna del och avslår motionerna 2005/06:K344 och 2005/06:K456 yrkande 3. antar i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 3 kap. 5 §. Därmed bifaller framställning 2005/06:RS4 i denna del och avslår motion 2005/06:K204. Reservation 2 (s) avslår motionerna 2005/06:K218, 2005/06:K274 och 2005/06:K456 yrkande 4. Reservation 3 (v, mp) antar i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 4 kap. 3 a §, samt som förslag 6 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Därmed bifaller framställning 2005/06:RS4 i denna del och avslår motionerna 2005/06:K276, 2005/06:K295 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:K321. i den ordning som anges i 8 kap. 16 § andra meningen regeringsformen antar i bilaga 2 som förslag 2 intagna förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Därmed bifaller framställning 2005/06:RS4 i denna del. antar utskottets i bilaga 2 som förslag 1 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, i den mån lagen inte omfattas av förslagspunkter ovan, som förslag 3 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter, som förslag 4 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för , som förslag 5 intagna förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) samt som förslag 7 intagna förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmed bifaller delvis framställning 2005/06:RS4 i denna del. Ersättning och förmåner till statsråd antar utskottets i bilaga 2 som förslag 8 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Nytt system för att bestämma riksdagsarvodet avslår motionerna 2005/06:K288 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:K456 yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (v, mp) avslår motion 2005/06:K288 yrkande 1. Reservation 5 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning En av riksdagsstyrelsen tillsatt kommitté, , lämnade ett slutbetänkande kallat Ekonomiska villkor för ledamöter (2004/05:URF2). Förslaget blev föremål för remissbehandling. En särskild utredare presenterade på uppdrag av riksdagsstyrelsen ett förslag i betänkandet Traktamente, Bilersättning, EU-resor (2005/06:URF3). Också detta förslag remissbehandlades. Båda betänkandena ligger till grund för den nu aktuella framställningen. Ett förslag av om egenpensioner, dvs. ålderspension, sjukpension och efterlevandepension samt förslag som rör ledamöter i kommer dock att beredas ytterligare. Framställningen har föranlett en motion. I detta betänkande behandlas även 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , bilaga 1. Utskottet har inhämtat Lagrådets yttrande över riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter, lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för , lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) samt lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagrådet har föreslagit vissa ändringar av teknisk karaktär. Lagrådet har också granskat ett av utskottet på eget initiativ upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m., och har lämnat förslaget utan erinran. Båda lagrådsyttrandena finns i bilaga 3. Riksdagsstyrelsen föreslår att en särskild ersättning - stockholmstraktamente - ersätter det nuvarande dagtraktamentet. Den skall betalas ut vid förrättningar i som är förenade med övernattning. Stockholmstraktamentet skall utgöra för varje hel eller halv dag under förrättningen. Beloppet skall vara skattefritt och skall inte reduceras med kostnadsfria måltider. Vid inkomsttaxeringen skall avdrag kunna medges bara i de fall då ersättning faktiskt betalats ut och då inte med mer än . Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att riksdagsförvaltningen skall svara för hela boendekostnaden för övernattningsbostäder i det egna bostadsbeståndet. Den maximala ersättningen för andra övernattningsbostäder bör höjas till och följa den aktuella hyresnivån. bör enligt förslaget svara för hela boendekostnaden för övernattningsbostäder i bostadsbestånd. Den enskilda ledamoten kommer därmed inte att debiteras hyra. För andra övernattningsbostäder bör betalas en ersättning som är anpassa till den aktuella hyresnivån och inte som till utvecklingen av konsumentprisindex. Ersättningen bör inledningsvis höjas till . Rätten till ersättning för faktisk logikostnad vid förrättning bör anpassad till det förhållandet att riksdagsledamöternas tjänsteställe är bostaden på hemorten. Förrättningstillägget vid endagsförrättning föreslås slopas. För alla slags tjänsteresor med egen bil föreslås en och samma kilometerersättning med det vid inkomsttaxeringen avdragsgilla beloppet plus , vilket enligt dagens regler skulle bli per mil. För att ge riksdagsledamöterna utökade nöjligheter att engagera sig i EU-frågor föreslår riksdagsstyrelsen att varje ledamot får disponera för att på eget initiativ göra resor inom EU, till ansökarländer och till länder som deltar i EES-samarbetet, i syfte att främja det politiska arbetet, att varje utskott tilldelas ytterligare per valperiod som resebidrag för att förbättra samarbetet med EU och dess medlemsstater, samt att stödet till utrikesresor på uppdrag av en partigrupp ökas med per mandat och valperiod i syfte att främja ledamöternas individuella EU-resor. När det gäller inkomstgarantin föreslås att den skall kunna jämkas helt eller delvis om någon begått brott av allvarligare slag eller när någon förvärvsarbetar utan att uppbära skälig ersättning för detta arbete. föreslås få i uppdrag att pröva jämkningsfallen. Inkomstgarantin skall enligt förslaget beräknas bara på grundarvodet. Riksdagsstyrelsen föreslår att kostnadsersättningen avskaffas. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att det skall införas en möjlighet för en ledamot att begära arvodesavdrag vid ledighet som är kortare än en månad då arbetsplenum pågår. Avdraget bör beräknas både beträffande arvoden enligt ersättningslagen och enligt arvodeslagen. Uppdrag som ersätts enligt arvodeslagen och som inte är direkt kopplade till riksdagsuppdraget berörs dock inte. Det föreslås också att avdrag på arvodet skall göras dels vid föräldraledighet även om ingen ersättning betalas från , dels vid sjukdom och föräldraledighet på de ersättningar som riksdagsförvaltningen betalar för uppdrag enligt arvodeslagen, dvs. uppdrag i riksdagsstyrelsen, svenska delegation, och . Riksdagsstyrelsens förslag innebär vidare att en ersättare som tjänstgjort än kompenseras för de semesterdagar som går förlorade hos den ordinarie arbetsgivaren till följd av ersättarens tjänstgöring i . Den som tjänstgjort skall bara få ersättning för den del av perioden som inte uppgår till hela tolvmånadersperioder. Riksdagsstyrelsen föreslår uttryckliga regler i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter om var och hur man överklagar ersättningsbeslut av riksdagsförvaltningen, och . Alla beslut om inkomstgaranti bör överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Lagändringarna beträffande inkomstgarantin föreslås träda i kraft . Dock skall de nya reglerna om beräkningen av inkomstgaranti på endast grundarvodet garantitid inte tillämpas på ledamöter som avgår i och med valet eller tidigare fått beslut om inkomstgaranti. Övriga lagändringar föreslås träda i kraft fr.o.m. den nya valperioden. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens framställning såvitt avser logikostnader och avstyrker en motion (v), som anses tillgodosedd. Riksdagsstyrelsen konstaterar att den nuvarande ersättningen för övernattningsbostad i om ger full kompensation till mindre än hälften av de ledamöter som har sådana kostnader. Riksdagsstyrelsen framhåller att det numera är vanligt att en arbetsgivare/uppdragsgivare svarar för den logikostnad som den anställde/uppdragstagaren har under en tjänsteresa. Riksdagsstyrelsen föreslår i linje med detta att riksdagsförvaltningen fullt ut skall svara för kostnader för sådana övernattningsbostäder som ingår i bostadsbestånd. När det gäller ledamöters egna övernattningsbostäder i föreslås en övre gräns för logiersättning på . Höjningar föreslås anpassas till faktiska hyreshöjningar. Hyressättningen för ledamöternas övernattningsbostäder tas upp i motion 2005/06:K441 av (). Han hänvisar till att skillnaden är mer än för . Enligt motionen är denna hyressättning djupt orättvist, och riksdagsstyrelsen bör ges i i uppdrag att vidta åtgärder för en rättvisare hyressättning av övernattningsbostäder. Riksdagsstyrelsens förslag innebär bl.a. att riksdagsförvaltningen skall svara för hela boendekostnaden för övernattningsbostäder i det egna bostadsbeståndet och att den enskilda ledamoten därmed inte kommer att debiteras någon hyra. Genom detta förslag får motionsyrkandet anses tillgodosett. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt gäller 5 kap. 4 § och avstyrker motion 2005/06:K344 (v). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 13 kap., med vissa ändringar av redaktionell karaktär. En motion (mp) om ett behovsprövat inkomstgarantisystem och en motion (fp) om en översyn av inkomstgarantin avstyrks. Jämför reservation 1 (mp). Enligt riksdagsstyrelsens förslag bör inkomstgarantin i huvudsak vara utformad som . Förslaget innebär dock att det tydliggörs att syftet med garantin är att vara en ekonomisk trygghet . En ledamot saknar den trygghet som i allmänhet gäller på arbetsmarknaden och som garanteras genom skydd mot uppsägning och av arbetslöshetsförsäkringen. Uppdraget som riksdagsledamot är ett uppdrag i medborgarnas tjänst. Den som åtar sig uppdraget lämnar ofta en civil karriär och om uppdraget varar är risken stor att riksdagsledamoten tappar sin yrkeskompetens. Riksdagsstyrelsen anser att det är av stor vikt att villkoren för uppdraget är utformade så att det ger alla oavsett bakgrund samma möjligheter att fullgöra en tjänstgöring i . Uppdraget är förenat med viss osäkerhet eftersom det är val till . Mot denna bakgrund och med beaktande av vad som allmänt råder på arbetsmarknaden bör omställningen efter en period som ledamot underlättas genom inkomstgaranti . framhåller riksdagsstyrelsen att det är viktigt att vidmakthålla den allmänt gällande principen om försörjning genom eget arbete. Villkoren bör därför vara utformade så att återgången till företagande eller förvärvsarbete underlättas utan att den f.d. ledamoten blir överkompenserad. Efter valet beviljades 57 f.d. ledamöter varaktig garanti, men flertalet garantier är vilande på grund av att garantitagarna har för höga inkomster. Vidare fick 36 ledamöter rätt till en ettårig inkomstgaranti, 2 till en tvåårig och 3 till en femårig. Riksdagsstyrelsen pekar på att det ibland kanske inte är möjligt för en avgången ledamot att förvärvsarbeta. Pensioneringen kanske bara ligger eller den f.d. ledamoten har en vacklande hälsa. Också svårigheter att upprätthålla yrkeskompetensen och återgå till tidigare verksamhet efter många års bortovaro kan utgöra ett hinder. Riksdagsstyrelsen anser därför att det även skall vara möjligt att ha rätt till varaktig inkomstgaranti om den som fyllt vid avgången har varit ledamot . Riksdagsstyrelsen föreslår en jämkningsregel som tar sikte på två situationer. Den ena är när ledamot eller tidigare ledamot dömts för brott av allvarligare slag. Den andra är när en garantitagare arbetar åt annan utan att ta ut skälig ersättning. Riksdagsstyrelsen föreslår att skall besluta i frågor om jämkning och att arvodesnämndens beslut skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. För att ytterligare markera att inkomstgarantin skall ge trygghet föreslås att en f.d. ledamot tillförsäkras en inkomstgaranti som beräknas på grundarvodet och eventuella tilläggsarvoden och/eller fasta arvoden för att sedan i de fall det är fråga om s.k. varaktig garanti endast beräknas på grundarvodet. Ersättning för vissa uppdrag, som inte har direkt samband med uppdraget som ledamot, föreslås inte ingå i underlaget för beräkning av inkomstgarantin. Det nu gällande kravet på en sammanhängande tjänstgöringstid i för att ha rätt till inkomstgaranti föreslås ändrad till sammanlagd tid i syfte att förbättra förhållandena för ledamöter som gör tillfälligt avbrott i riksdagsuppdraget och för ersättare. Riksdagsstyrelsens förslag innebär att samordning med andra inkomster även i fortsättningen bör ske som . Det tydliggörs att t.ex. inkomster från anställning eller uppdrag utomlands som beskattas i men inte är pensionsgrundande här kan inverka på garantins storlek. Förslaget innebär också en anpassning till regelverket för statsråd och chefsanställda. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare en regel som innebär att () kan samråda med andra pensionsutbetalare så att en eventuell minskning av pensionsersättningar och inkomstgarantier ger rimliga effekter. begär i följdmotion 2005/06:K29 och i motion 2005/06:K288 yrkande 4 ett reformerat inkomstgarantisystem. Ett lämpligt nytt system vore enligt motionen att en inkomstgaranti med lämpliga avtrappningsregler utbetalades automatiskt efter utträdet ur och därefter enbart utifrån en behovsprövning av riksdagsförvaltningen, oavsett hur länge man suttit i och oavsett ålder. Regler för vilka som då skulle kunna få fortsatt inkomstgaranti borde utarbetas gemensamt mellan partierna. En översyn av inkomstgarantin begärs i motion 2005/06:K275 av och (båda fp). Motionärerna hänvisar till att förutsatt att en avgående ledamot uppnått ålder och tjänstgjort av finns en möjlighet att välja om man vill förvärvsarbeta eller inte fram till dess allmän pensionsålder uppnås. I egenskap av lagstiftare har uppställt det principiella kravet mot medborgarna att den som kan skall förvärvsarbeta. måste tillämpa samma krav mot sina egna ledamöter. Individen måste beakta att offentliga förtroendeuppdrag förr eller senare upphör och därför förutsätter alternativa försörjningsmöjligheter. Ett sådant synsätt kan möjligen också stärka representativiteten i våra valda församlingar. Rimligt vore att en översyn utgick från de villkor som på arbetsmarknaden tillämpas beträffande tillsvidareanställda. Lagrådet har föreslagit att det i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter uttryckligen anges - lämpligen i 13 kap. 2 § - att det är riksdagsförvaltningen som beslutar om rätten till inkomstgaranti. Lagrådet föreslår också ett förtydligande av jämkningsbestämmelserna i föreslagna 13 kap. 16 § samma lag. Frågan om inkomstgaranti fick en utförlig behandling i betänkande 2002/03:KU19 (s. 33). Enligt utskottets mening gjorde sig de skäl som låg till grund för införandet av bl.a. inkomstgarantin fortfarande gällande. Mot bakgrund av att uppdraget som riksdagsledamot är behäftat med osäkerhet var det enligt utskottet rimligt att de som tar på sig ett sådant viktigt samhällsuppdrag får en trygghet i händelse av att de av någon anledning lämnar uppdraget. Av bl.a. rekryteringsskäl och med hänsyn till behovet för ett parti att förändra personuppsättningen i var det viktigt med ett system som ger ett rimligt mått av trygghet. Utskottet ansåg inte att inkomstgarantin och visstidsförmånerna borde försämras eller slopas. vidhölls ställningstagandena rörande arvodena och inkomstgarantin (bet. 2003/04:KU5). En reservation (mp) och ett särskilt yttrande (v) avgavs. hänvisade utskottet till det då pågående beredningsarbetet med anledning av förslag. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande när det gäller behovet av en inkomstgaranti. Som riksdagsstyrelsen framhåller bör omställningen efter en period som riksdagsledamot, med beaktande även av vad som allmänt råder på arbetsmarknaden, underlättas genom inkomstgaranti . Riksdagsstyrelsens förslag innebär vissa åtstramningar i förhållande till de nu gällande reglerna och en inledningsbestämmelse som tydliggör att syftet med garantin är att vara en ekonomisk trygghet . Förslaget bygger på den allmänt gällande principen om försörjning genom eget arbete. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser ett nytt 13 kap. med de ändringar av lagteknisk karaktär som föreslagits av Lagrådet. Riksdagsstyrelsens förslag grundar sig på ett förslag från . Utskottet anser inte att det finns behov av en ny översyn av systemet med inkomstgaranti och avstyrker därför motion 2005/06:K275 (fp). Utskottet är inte heller berett att förorda en ordning som bl.a. innebär en behovsprövning av riksdagsförvaltningen, oavsett faktorer som ålder och tid som riksdagsledamot. Motionerna 2005/06:K29 och 2005/06:K288 yrkande 4 (båda mp) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag att kostnadsersättningen skall tas bort och föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 6 kap. Utskottet avstyrker två motioner (kd respektive v) om att kostnadsersättningen skall tas bort. Riksdagsstyrelsen föreslår att kostnadsersättningen tas bort. skall stå för kostnaderna för tjänstesamtal utan att skyddet för integriteten äventyras. Den praktiska utformningen av detta ankommer enligt riksdagsstyrelsen på riksdagsförvaltningen att lösa. Kompensation bör utgå om ett redan befintligt bredbandsabonnemang används i tjänsten. Det bör ankomma på riksdagsstyrelsen att i föreskrifter reglera den ekonomiska ersättningen för att ledamoten använder eget bredband och reglera övergångslösningar för återvalda ledamöter. Riksdagsstyrelsen hänvisar till när det gäller eventuell höjning av arvodet som kompensation för kostnader för porto, prenumerationer, nyhetsbrev, facklitteratur, konferenskostnader och andra kostnader som är förenade med uppdraget och inte bekostas av riksdagsförvaltningen. () begär i motion 2005/06:K344 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att kostnadsersättningen skall tas bort. Ett system där direkt står för porto- och telefonkostnader och andra kostnader föranledda av uppdraget vore därför mer rimligt och bör ersätta den nuvarande modellen. Modellen har också övervägts av den utredning som på uppdrag sett över de ekonomiska förutsättningarna för ledamöterna. m.fl. (v) begär i motion 2005/06:K456 yrkande 3 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att kostnadsersättningen inräknas i riksdagsarvodet. Riksdagsstyrelsens förslag till ett nytt 6 kap. i lagen (1994:1065) om ersättning till ledamöter innebär att kostnadsersättningen tas bort. Motionerna får därför i huvudsak anses tillgodosedda. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 6 kap. med de ändringar av lagteknisk karaktär som föreslagits av Lagrådet. Motionerna 2005/06:K344 (kd) och 2005/06:K456 yrkande 3 (v) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag om att ledamöterna skall ges en möjlighet att begära avdrag på arvodet vid ledighet som talmannen beviljat även om ledigheten är kortare än en månad och föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, såvitt avser 3 kap. 5 §. En motion (m) om utökade möjligheter till kortare ledigheter avstyrks. Enligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen kan en ledamot efter prövning beviljas ledighet från sitt uppdrag. Om den beviljade ledigheten uppgår till minst en månad skall uppdraget utövas av en ersättare. Talmannen prövar ansökan om ledighet som är kortare än en månad och prövar längre ledigheter. Under uppehåll i kammarens arbete som är längre än en månad prövar dock talmannen också ansökan om ledighet som gäller en månad eller längre. I praktiken har utbildats ett s.k. kvittningsförfarande i kammaren som ger utrymme för viss frånvaro från riksdagsarbetet utan att ledighet formellt beviljats av talmannen. När det gäller längre ledigheter än en månad har sådana beviljats för tjänst som statssekreterare, för vård av barn, för sjukdom och för internationella uppdrag. Om en ledamot har beviljats ledighet under minst en månad i följd lämnas förmånerna bara om skälet är offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom eller annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos . Bestämmelserna innebär att fullt arvode utgår vid ledighet som understiger en månad.