bet · GT01SkU29 · 2006-05-16 00:00:00 — Effektivare skattekontroll m.m. (prop. 2005/06:169) I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionen om effektivare skattekontroll m.m. En ny lag om särskild skattekontroll i vissa branscher införs. Den nya lagen innebär bl.a. att det införs ett krav att föra personalliggare för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. får vidare rätt att företa oannonserade kontrollbesök och i samband med dessa utföra en oannonserad begränsad revision samt att ta ut en kontrollavgift vid överträdelser. En ändring görs också i lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgifter varmed införs en skyldighet för internationella företag att skriftligen dokumentera transaktioner med företag i intressegemenskap. Bestämmelserna i kupongskattelagen (1970:624) ändras genom att innehavsvillkoret för befrielse av kupongskatt vid utdelning sänks i ett andra steg i enlighet med rådets direktiv /123/EG av om ändring i rådets direktiv /435/EEG av , i dess lydelse , om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (moder- och dotterbolagsdirektivet). Ny lag om effektivare skattekontroll samt ovan angivna ändringar i lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgift och i kupong-skattelagen (1970:624) träder i kraft . Ändring görs vidare i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar, i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar och i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Utredare vid skattebrottsenheterna ges en lagstadgad rätt att medverka vid husrannsakan och aktivt eftersöka handlingar. Vidare ges utredare rätt att, efter beslut av åklagare, ta handlingar i beslag i den mån våld mot person inte behöver användas. Skattebrottsenheternas verksamhetsområde utökas till att även omfatta överträdelse av näringsförbud. Skattebrottsenheterna medges även en mer omfattande direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. Bestämmelserna i 5 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) ändras så att det klart framgår att skatteavdrag inte skall göras från sådan kompensation som förvärvaren av en fordringsrätt eller delägarrätt betalar till överlåtaren för upplupen men inte förfallen ränta. Lagändringarna i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar, lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar och skattebetalningslagen (1997:483) träder i kraft . Slutligen tillstyrker utskottet ett förslag om rättelse genom att 43 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229) upphävs. De beräknade kostnaderna med anledning av den nya lagstiftningen om effektivare skattekontroll bedöms kunna rymmas inom befintliga anslag. Även i övrigt har regeringen bedömt att lagförslagen i nu aktuell proposition sammantaget inte kommer att medföra sådant merarbete för att ytterligare anslag krävs. Lagförslagen bedöms inte heller få några nämnvärda offentligfinansiella effekter. Utskottet avstyrker i betänkandet tre motioner som väckts med anledning av propositionen. Till betänkandet har fogats tre reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om särskild skattekontroll i vissa branscher, 2. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 5. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 6. lag om ändring i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar, 7. lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, 8. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 9. lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, 10. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Därmed bifaller proposition 2005/06:169 och avslår motionerna 2005/06:Sk12 yrkande 1 och 2005/06:Sk13. Reservation 1 (fp, kd) avslår motion 2005/06:Sk14 yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (m, kd, c) Schablonbeskattning för vissa branscher avslår motion 2005/06:Sk12 yrkande 2. Reservation 3 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2005/06:169 Effektivare skattekontroll m.m. och tre motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1. Regeringens förslag till lagtext återges i bilaga 2. har regeringen gjort särskilda insatser för att bekämpa skattefusket och den ekonomiska brottsligheten i . Frågan om schablonbeskattning väcktes av . Utredningen hade fått i uppdrag bl.a. att identifiera branscher utsatta för ekonomisk brottslighet och föreslå metoder för att sanera dessa. redovisade sina överväganden i två utredningar (SOU 1996:172 och 1997:111). Något konkret lagförslag redovisades dock inte. Dåvarande har därefter i två promemorior inventerat för- och nackdelar med att använda schabloniserade inslag vid beskattningen (RSV Rapport 2002:3). tillsattes en arbetsgrupp inom för att göra en bred genomgång av de schablonbeskattningsmodeller som tidigare hade skisserats och ta ställning till en lämplig modell som kompletterar och stöttar den konventionella beskattningen. Gruppen skulle vidare utarbeta ett system för att välja ut de branscher som lämpligen kunde omfattas av regler om schablonbeskattning. Syftet med arbetet var att åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. Arbetet har resulterat i nu aktuell proposition. tillsattes också en utredning som antog namnet skattekontrollutredning. I uppdraget ingick att utreda möjligheten att införa krav att näringsidkare som säljer varor och tjänster till allmänheten mot kontant betalning (de s.k. kontantbranscherna) skall hålla ett tekniskt system (kassaregister) som möjliggör en tillförlitlig efterhandskontroll av omsättningen. I uppdraget ingick också att utreda hur skattebrottsenheternas verksamhet kan effektiviseras och då särskilt kartlägga och analysera skattebrottsenheternas behov av att använda bl.a. processuella tvångsmedel. Utredningens betänkande Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott (SOU 2005:35) har remissbehandlats. Förslaget om kassaregister har anmälts till i enlighet med rådets direktiv /34/EG. Regeringen avser att återkomma med lagförslag i denna del när besked erhållits från . Frågan om uppgiftsskyldighet för internationella företag har utretts av dåvarande (RSV Rapport 2003:5). Förslagen har granskats av Lagrådet. I fråga om ändring av innehavsvillkoret för befrielse från kupongskatt vid utdelning från dotterbolag till moderbolag och rättelsen genom upphävande av 43 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229) har ändringarna ansetts vara av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande saknat betydelse. Propositionen innehåller en rad förslag som syftar till en effektivare skattekontroll. Förslaget till ny lag om särskild skattekontroll i vissa branscher innebär att det införs ett krav på att föra personalliggare för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. får rätt att företa oannonserade kontrollbesök och i samband med dessa utföra en oannonserad begränsad revision samt att ta ut en kontrollavgift vid överträdelser. En skyldighet införs i lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgift för internationella företag att skriftligen dokumentera transaktioner med företag i intressegemenskap. I propositionen föreslås också att det s.k. innehavsvillkoret för befrielse från kupongskatt vid utdelning sänks i ett andra steg i enlighet med rådets direktiv /123/EG av om ändring i rådets direktiv /435/EEG av , i dess lydelse , om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (moder- och dotterbolagsdirektivet). Ny lag om effektivare skattekontroll samt ovan angivna ändringar i lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgift och i kupongskattelagen (1970:624) föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås vidare att utredare vid skattebrottsenheter ges en lagstadgad rätt att medverka vid husrannsakan och aktivt eftersöka handlingar. Utredare vid skattebrottsenheterna skall även ges rätt att, efter beslut av åklagare, ta handlingar i beslag i den mån våld mot person inte behöver användas. Skattebrottsenheternas verksamhetsområde föreslås i propositionen utökas till att även omfatta överträdelse av näringsförbud. Förslag finns också om att skattebrottsenheterna skall medges en mer omfattande direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. I propositionen föreslås dessutom att bestämmelserna i 5 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) skall ändras så att det klart framgår att skatteavdrag inte skall göras från sådan kompensation som förvärvaren av en fordringsrätt eller delägarrätt betalar till överlåtaren för upplupen men inte förfallen ränta. Lagändringarna i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar, lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar och skattebetalningslagen (1997:483) föreslås träda i kraft . Slutligen omfattar propositionen ett förslag om rättelse genom att 43 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229) upphävs. De beräknade kostnaderna med anledning av den nya lagstiftningen om effektivare skattekontroll bedöms kunna rymmas inom befintliga anslag. Även i övrigt har regeringen bedömt att lagförslagen i nu aktuell proposition sammantaget inte kommer att medföra sådant merarbete för att ytterligare anslag krävs. Lagförslagen bedöms inte heller få några nämnvärda offentligfinansiella effekter. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om ny lag om särskild skattekontroll i vissa branscher, utökade befogenheter för skattebrottsenheterna, dokumentationsskyldighet vid internprissättning i internationella företag, införande av bestämmelse som tydliggör tillämpningen av reglerna om skatteavdrag från räntekompensation, sänkning av innehavsvillkoret för befrielse från kupongskatt och en rättelse innebärande att 43 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229) upphävs. avslår motioner med yrkande om avslag till ny lag om särskild skattekontroll i vissa branscher. Jämför reservation 1 (fp, kd). Propositionen innehåller en rad förslag i syfte att försvåra för näringsidkare att undanhålla intäkter från beskattning och att öka möjligheterna till en effektiv kontroll. Bland annat införs en obligatorisk skyldighet att föra personalliggare för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. får rätt att företa oannonserade kontrollbesök och i samband med dessa utföra en oannonserad begränsad revision samt att ta ut en kontrollavgift vid överträdelser. Vidare innehåller propositionen förslag om att utredare vid skattebrottsenheter skall ges en lagstadgad rätt att medverka vid husrannsakan och aktivt eftersöka handlingar. Utredarna vid skattebrottsenheterna skall även ges rätt att, efter beslut av åklagare, ta handlingar i beslag i den mån våld mot person inte behöver användas. Skattebrottsenheternas verksamhetsområde utökas till att också omfatta överträdelse av näringsförbud. Slutligen får skattebrottsenheterna en mer omfattande direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. I propositionen finns även förslag på reglering av informations- och dokumentationsskyldighet avseende prissättning av internationella företags koncerninterna transaktioner. I propositionen behandlas också en framställning från om ett förtydligande i 5 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) genom en ändring i nu nämnda paragraf som förtydligar att skatteavdrag inte skall göras från sådan kompensation som förvärvaren av ett skuldebrev betalar till överlåtaren för upplupen men inte förfallen ränta. Vidare behandlas i propositionen ändring av det s.k. innehavsvillkoret i 4 § femte stycket kupongskattelagen (1970:624). Inom dåvarande EG infördes gemensamma skatteregler för att behandla utdelning från dotterbolag till moderbolag inom gränsöverskridande koncerner genom rådets direktiv /435/EEG. Direktivet har ändrats genom en överenskommelse mellan medlemsstaterna (rådets direktiv /123/EG). Ändringsdirektivet genomfördes för svensk del genom lagstiftning som trädde i kraft (prop. 2004/05:27, bet. 2004/05:SkU13, rskr. 2004/05:76, SFS 2004:1148) innebärande att innehavsvillkoret i 4 § femte stycket kupongskattelagen (1970:624) sänktes från till . I nu aktuell proposition föreslås att innehavskravet i ett andra steg sänks till av kapitalet. Slutligen omfattar propositionen ett förslag om rättelse genom att 43 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, upphävs. Denna bestämmelse har ingen självständig betydelse då övriga paragrafer i 43 kap. IL upphört att gälla genom tidigare riksdagsbeslut. yrkar i motion Sk13 av m.fl. (fp) att avslår regeringens förslag till lag om särskild skattekontroll i vissa branscher och att systemet med personalliggare inte skall genomföras. anser i och för sig att allt skattefusk skall bekämpas med så effektiva medel som möjligt men anser att tvånget att föra personalliggare och se till att denna är korrekt uppdaterad innebär en stor börda i en näring som exempelvis restaurangbranschen där företag kan ha många deltidsanställda med varierande arbetstider. Risken att det blir fel i personalliggaren är uppenbar även när företagen försöker följa reglerna och kommer att leda till att restaurangägare och frisörer kommer att tvingas betala eller mer i avgifter för formella fel. möjligheter att avslöja de stora fuskarna inom branscherna kommer däremot inte att öka nämnvärt. yrkar i motion Sk12 yrkande 1 av Per m.fl. (kd) också att skall avslå regeringens förslag om att ålägga vissa företag att föra personalliggare. Motionärerna anser att åliggandet att föra en personalliggare kommer att innebära en administrativ börda för företagen som drabbas och uppenbara risker att laglydiga företagare kommer att begå misstag med sina personalliggare som kan uppfattas som fusk. Möjligheten att faktiskt upptäcker fusk är också liten på grund av den alltför blygsamt tilltagna kontrollfrekvens som regeringen utlovar. Vad beträffar frågan om den föreslagna skyldigheten för vissa näringsidkare att föra personalliggare vill utskottet betona att det enligt främst är med arbetskraften som fusket sker i kontantbranscherna. Regeringens förslag innebär att det är näringsidkaren som har ansvaret för att en personalliggare förs och att det sker korrekt. Omedvetna överträdelser av registreringskravet kan vara hänförliga till brister i företagets organisation, vilket näringsidkaren svarar för. Kontrollavgift tas ut om personalliggare saknas, misstämmer, inte lämnas ut eller är så bristfällig att den inte kan ligga till grund för kontroll. För att kontrollavgiften skall vara godtagbar med hänsyn till och de rättsäkerhetskrav som uppställs i övrigt har möjlighet till hel eller delvis befrielse från avgiften införts. Befrielse från kontrollavgift kan ske exempelvis om man finner att kontrollavgiften inte står i rimlig proportion till överträdelsen eller om det är fråga om endast ringa fel. Bedömningen av om skäl för befrielse föreligger skall vara nyanserad och inte alltför restriktiv. Utskottet anser som regeringen att den nya lagen om särskild skattekontroll i vissa branscher, som bl.a. innefattar en skyldighet att föra personalliggare, kommer att ge en bättre möjlighet att lättare upptäcka fusk i de branscher som i dessa sammanhang är särskilt känsliga, dvs. restaurang- och frisörbranscherna. Med hänsyn till att man härmed inför kontrollinstrument som inte tidigare prövats i bör tillämpningsområdet, i varje fall initialt, begränsas till nu aktuella branscher där problemet med svartarbete och oredovisade inkomster är erkänt omfattande, inte minst av utvärderingsskäl. kommer på ett förhållandevis enkelt sätt att få fram ett bättre underlag för att bedöma rimligheten av de uppgifter som redovisas av näringsidkarna i de berörda branscherna och kunna effektivisera kontrollen och göra en bättre urvalsbedömning vad gäller näringsidkare lämpade för revision. De ökade möjligheterna att upptäcka förekomsten av svartarbete i de aktuella branscherna bör också göra det betydligt lättare för att hålla efter denna företeelse och bidra till att pressa tillbaka den ekonomiska brottsligheten inom denna sektor. Utskottet menar dessutom att det merarbete för de skattskyldiga som är förknippat med skyldigheten att föra personalliggare inte bör överdrivas, bl.a. med hänsyn till att det inte innebär någon utökad uppgiftsskyldighet i förhållande till eller någon annan myndighet. På plussidan för de seriösa företagens del står dessutom enligt utskottets mening att en bättre ordning på detta område bör leda till sundare konkurrensförhållanden. Utskottet anser det vidare av vikt att utredarna vid skattebrottsenheter ges de i propositionen föreslagna utökade befogenheterna och direktåtkomst till vissa delar av beskattningsdatabasen. I syfte att effektivisera förfarandet har skattebrottsenheterna ett uttalat behov av direktåtkomst till uppgifterna i beskattningsdatabasen. Detta behov måste dock vägas mot rätten till skydd för den personliga integriteten för den enskilde. Genom att låta direktåtkomsten omfatta särskilt utvalda mindre integritetskänsliga uppgifter kan dock risken för integritetsintrång minimeras. Även de övriga förslagen i propositionen som handlar om dokumentationsskyldighet vid internprissättning i internationella företag, räntekompensation och skatteavdrag samt innehavsvillkoret för befrielse från kupongskatt finner utskottet väl motiverade. Utskottet ställer sig bakom propositionen även i dessa delar. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna Sk12 yrkande 1 och Sk13. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med yrkande om tillkännagivande om vikten av fortsatt samordning mellan de rättsvårdande myndigheternas kamp mot ekonomisk brottslighet samt yrkande om vikten av att arbeta mot fusk och skatteundandragande i byggbranschen. Jämför reservation 2 (m, kd, c). () och () yrkar i motion Sk14 yrkande 1 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fortsatt samordning av de rättsvårdande myndigheternas kamp mot den ekonomiska brottsligheten i . Utredning av ekonomiska brott är en komplicerad och svår process som kräver stor kompetens och kunskap hos ett antal rättsvårdande aktörer i samverkan. Regeringens proposition om effektivare skattekontroll är ett steg i rätt riktning. Framtiden för , som bildades , har belysts i olika utredningar. Det borde nu vara dags att ta ställning till organisationsformen och försöket med kombinerat med skattebrottsenheter och göra det till en permanent organisation för hela landet. Vidare yrkas i motion Sk14 yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att arbeta mot fusk och skatteundandragande i byggbranschen. Förslaget i nu aktuell proposition avseende utökad skattekontroll i vissa branscher är bra men riktar sig i första hand till de s.k. kontantbranscherna. Det är viktigt med särskild kontroll av de branscher som traditionellt anses vara belastade med brottslighet och fusk. I det sammanhanget vill motionärerna betona vikten av åtgärder inom byggbranschen. I fråga om en översyn av samordningen mellan de rättsvårdande myndigheterna har regeringen tillkallat en särskild utredare som skall göra en grundlig översyn av och dess verksamhet (dir. 2005:92). De överväganden som görs skall ske mot bakgrund av dels en grundlig analys av uppgifter, organisation och utformning i övrigt, dels en utvärdering av de verksamhetsresultat som myndigheten har uppnått. Utgångspunkten för regeringen är enligt direktiven att bör finnas kvar. Det grundläggande syftet skall dock vara att åstadkomma en så effektiv ekobrottsbekämpning som möjligt. I uppdraget ingår också att, om utredaren stannar för att inte föreslå några mer genomgripande förändringar i myndighetsstrukturen för ekobrottsbekämpningen, bl.a. göra överväganden om sakliga och geografiska ansvarsområden i ekobrottsbekämpningen och dess personalsammansättning. Uppdraget skall redovisas . Med hänvisning till denna översyn har avslagit en rad motioner om organisation och verksamhet (2005/06:JuU1). - som var den utredning som låg till grund för nu aktuell proposition - konstaterade att fusket med bl.a. svart arbetskraft även förekommer inom de s.k. faktureringsbranscherna. Bland annat kan nämnas entreprenadbranscher, t.ex. delar av bygg- och anläggningsbranschen. När det gäller byggbranschen föreslås i proposition 2005/06:130 att bestämmelser om omvänd skattskyldighet införs i mervärdesskattelagen (1994:200) för att försvåra undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn. kommer att behandla denna proposition. Då åtgärder för att minska skatteundandragandet i byggbranschen övervägs i annan ordning finner utskottet inte någon anledning till ett särskilt tillkännagivande i denna del. Genom det anförda finner utskottet motion Sk14 tillgodosedd. Schablonbeskattning för vissa branscher Utskottets förslag i korthet avslår motion med yrkande om tillkännagivande om att regeringen förutsättningslöst skall fortsätta att utreda fråga om schablonbeskattning för vissa branscher. Jämför reservation 3 (kd) och särskilt yttrande (v). yrkar i motion Sk12 yrkande 2 av Per m.fl. (kd) att skall tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen skall låta förutsättningslöst utreda frågan om schablonbeskattning för vissa branscher. anser att förslaget med personalliggare trots allt är ett försök att åtgärda ett allvarligt samhällsproblem, nämligen skattefusk, men metoden är olämplig. Skattesystemet för kontantbranschen behöver ses över i grunden. Det mest naturliga för kontantbranscherna torde vara att införa schablonbeskattning eller klumpsummebeskattning. menar att en statlig utredning förutsättningslöst behöver se över möjligheterna till schablonbeskattning. En utredning skall i ett första steg syfta till att en schablonbeskattningsmodell prövas i några enstaka kontantbranscher i en region. Frågan om schablonbeskattning väcktes ursprungligen av . Utredningen kom med två betänkanden (SOU 1996:172 och 1997:111). Därefter har i två promemorior inventerat fördelar och nackdelar med att använda schabloniserade inslag vid beskattningen. Slutligen tillsattes en arbetsgrupp inom för att göra en bred genomgång av de schablonbeskattningsmodeller som tidigare hade skisserats. Arbetsgruppen skulle ta ställning för lämplig modell som kompletterar och stöttar den konventionella beskattningen. Arbetsgruppens förslag har slutligen utmynnat i nu aktuell proposition vari ett förslag till nytt kontrollsystem har lagts fram. Systemet kan sägas bygga på den uppfattningen att en verksamhet i varje fall bör ha genererat så pass mycket intäkter att arbetskraftskostnaderna har kunnat täckas. Enligt propositionen är det också regeringens åsikt att systemet i förlängningen bör få ett så brett tillämpningsområde som möjligt, dvs. i praktiken omfatta samtliga branscher där man vet att skattefusket är stort. Dock bör inledningsvis tillämpningsområdet begränsas. Utskottet finner liksom motionärerna att det finns stora fördelar med schabloniserade inslag i beskattningen. Denna fråga har emellertid och i olika former varit föremål för utredning. Dessa utredningar har slutligen utmynnat i nu aktuellt förslag till lag om särskild skattekontroll. Ett sådant system med schabloniserade inslag vid beskattningen, som föreslås, har inte tidigare prövats i varför, inte minst av utvärderingsskäl, det kan finnas anledning att, i varje fall initialt begränsa tillämpningsområdet till vissa branscher där problemet med svartarbete och oredovisade inkomster är erkänt omfattande.