bet · GT01NU10 · 2006-04-06 00:00:00 — För att utvecklingen i fråga om regelförenklingar kontinuerligt skall kunna följas ansåg utskottet att regeringen bör lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet, med en första sådan redovisning i budgetpropositionen för . Därvid borde ett mål för regelförenklingsarbetet formuleras och en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag göras. Utskottet framhöll vidare vikten av att den befintliga regelmassan - och inte bara nya regler - uppmärksammas. I en reservation (m, kd, c, fp) föreslogs ett riksdagsuttalande med krav på ett flertal omedelbara åtgärder på regelförenklingsområdet. I regeringens skrivelse aviseras olika ytterligare uppdrag till rörande regelförbättring. Regeringen beslöt att ge i uppdrag att komplettera mätningen på miljö- och jordbruksområdena genom att mäta företagens administrativa kostnader till följd av (1987:10) och livsmedelslagstiftningen. Denna del av uppdraget skall redovisas till () . Regeringen beslöt vidare att ge i uppdrag att mäta företagens administrativa kostnader till följd av statistikområdets regler m.m. skall genomföra mätningar av företagens kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranleds av krav i lagar, förordningar och myndigheters föreskrifter eller anvisningar i allmänna råd. skall undersöka och redovisa vilka av dessa författningar som orsakar företagen mest administrativ börda. Resultatet av mätningen på statistikområdet skall redovisas . I uppdraget ingår också att skall upprätta en databas där resultatet av samtliga nu aktuella mätningar skall lagras. skall även göra en kartläggning av vilka kvarvarande områden som bör mätas. Kartläggningen skall redovisas till . Mätningarna skall ske i samverkan med näringslivets organisationer, arbetsmarknadens parter samt berörda myndigheter och departement. beslöt regeringen att ge i uppdrag att göra en kartläggning av regler och regelsystem på fordonsindustrins område. skall, i samverkan med (), kartlägga nationella och internationella regler som begränsar eller riskerar att begränsa svensk fordonsindustris förmåga att konkurrera. ITPS skall särskilt bistå när det gäller kartläggning av regler i andra länder. I uppdraget ingår att skall analysera förekomsten och inverkan av såväl nationella som internationella regler och dess inverkan på svensk fordonsindustri i linje med de rekommendationer som har tagit fram. Uppdraget omfattar alla led i produktionskedjan. skall vidare, i för fordonsindustrin relevanta delar, genomföra mätningar av företagens kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranleds av krav i lagar, förordningar och myndigheters föreskrifter eller anvisningar i allmänna råd inom fordonsindustrins område samt redovisa vilka av dessa författningar som orsakar företagen mest administrativa kostnader. I uppdraget ingår även att göra en samlad bedömning och jämförelser gentemot andra biltillverkarländer vad avser regler och stöd samt lämna förslag till metodik för genomförande av konsekvens- och jämförelseanalyser av förslag till nya regler eller andra åtgärder med särskild betydelse för fordonsindustrin. Vid genomförandet av uppdraget skall samråd ske med företrädare för näringslivet, i första hand fordonsindustrin, arbetsmarknadens parter samt berörda myndigheter och departement. Resultatet av kartläggningen skall redovisas till () . Service till företag via Internet m.m. Frågan om service till företag via Internet och "one-stop shops" tas upp i några motioner. I regeringens skrivelse finns ett avsnitt med exempel på myndigheternas arbete med att minska den administrativa bördan (s. 15-23) där olika Internetlösningar för företag redovisas. Ett exempel som nämns är att och har en gemensam webbportal () där man helt elektroniskt bl.a. kan anmäla uppgifter om mervärdesskatteregistrering och arbetsgivaravgifter, ansöka om F-skattsedel samt registrera enskilda näringsidkare. Det kan vidare noteras att regeringen till har lämnat en proposition om elektronisk ingivning till (prop. 2005/06:135). I propositionen föreslås att det skall bli möjligt för aktiebolag att till ge in anmälningar för registrering, ansökningar och årsredovisningshandlingar elektroniskt. Vidare innehåller propositionen förslag om att uppgifter som registreras i aktiebolagsregistret och som kungörs på svenska även skall kunna registreras och kungöras på annat officiellt språk inom EU eller på norska eller isländska. Regeringen föreslår också att en årsredovisning skall få upprättas elektroniskt och undertecknas med en avancerad elektronisk signatur. Förslagen syftar bl.a. till att genomföra ett EG-direktiv om ändringar i det första bolagsrättsliga direktivet. Enligt förslaget skall ändringarna träda i kraft . Vidare kan noteras att det finns ett projekt, , som syftar till att utveckla en interaktiv e-tjänst, en "one-stop shop" för företag. En tanke med projektet är att företagare skall kunna nå flera myndigheters information och tjänster på en och samma plats. I projektet samverkar bl.a. , , , , och . I några motioner tas upp frågan om kortare handläggningstider hos myndigheter, vars verksamhet är av särskild betydelse för företagen. Regeringen har i regleringsbreven för t.ex. och ställt upp mål för hur handläggningen av olika ärenden får ta. Dessa myndigheter skall även offentliggöra serviceåtaganden, med förpliktande information om myndighetens tjänster och service. På de nämnda myndigheternas webbplatser anges bl.a. hur handläggningen av ett ärende normalt får ta. I myndigheternas regleringsbrev ställs krav på att servicearbetet och handläggningstiderna skall återrapporteras i årsredovisningen. För gäller att handläggningstiderna skall rapporteras kvartalsvis. En ökad användning av konsekvensanalyser efterfrågas i några motioner. I regeringens skrivelse finns ett särskilt avsnitt om konsekvensanalyser (s. 40). Där sägs följande: En väl genomförd konsekvensanalys är av grundläggande betydelse i arbetet med att åstadkomma ett ändamålsenligt regelverk och därigenom minskade kostnader för företagen att efterleva dem. En konsekvensanalys utgör en viktig del i det beslutsunderlag som ligger till grund för den slutliga utformningen av en regel. I det löpande arbetet med regelförbättring är det viktigt att kvalitetssäkra regelgivningen på olika nivåer i regelkedjan. Därför pågår nu inom , som en åtgärd i regelförbättringsarbetet, ett arbete med att ta fram en förbättrad metod för konsekvensanalyser och ett mera sammanhållet arbete med regelkvalitet. Framför allt behöver det löpande arbetet med reglers kvalitet bli bredare. Myndigheternas skyldigheter att göra konsekvensanalyser regleras i både verksförordningen (1995:1322) och förordningen (1998: 1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter på små företags villkor (Simplexförordningen). I betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) föreslogs att bestämmelserna om konsekvensanalyser i dessa förordningar sammanförs i en fristående förordning. riktlinjer för konsekvensanalyser har tagit sin utgångspunkt i Lissabonstrategin och de tre "ben" den strategin vilar på, de ekonomiska och sociala dimensionerna samt miljödimensionen. Detta är också en av utgångspunkterna för det arbete som görs inom för att utveckla och bredda arbetet med konsekvensanalyser. I det arbetet övervägs också frågor om stöd till myndigheterna i deras arbete med konsekvensanalyser. Resultatet av arbetet med att ta fram en ny metod för konsekvensanalyser kommer att redovisas i en departementspromemoria senast . Regelförbättring med koppling till vissa lagar I flera motioner kopplas förslagen och önskemålen om regelförbättringar till olika specifika lagar - (1998:808), (1987:10, PBL), skattelagstiftningen, årsredovisningslagen (1995:1554), livsmedelslagen (1971:511), djurskyddslagen (1988:534) m.fl. I skrivelsen redovisas arbetsläget avseende mätningar, sättande av mål och vidtagna eller planerade åtgärder i fråga om dessa lagar. Samtliga nämnda lagområden tillhör andra utskotts ansvarsområden. I det följande ges i korthet (utan anspråk på fullständighet) viss information om arbetsläget för de nämnda lagområdena. Skattelagstiftningen: Mätningen av den administrativa bördan avseende skatteområdet redovisades, som tidigare nämnts, . Regeringen har därefter fastställt ett mål för skatteområdet, med innebörd att den administrativa bördan skall minska . Regeringen tillsatte en särskild utredare, regeringsrådet - , med uppdrag att föreslå reformerade förfaranderegler på såväl det direkta som det indirekta beskattningsområdet (dir. 2005:129). Uppdraget utgör bl.a. en del av arbetet med att uppfylla det mål för att minska företagens kostnader för att följa lagar och regler på skatteområdet som regeringen uppställt i budgetpropositionen för och som innebär att den administrativa bördan skall minskas . I direktiven anges att uppdraget syftar till ett mer rationellt och kostnadseffektivt förfarande, minskad administrativ börda, slopad självdeklaration i vissa fall, en rullande taxering, ett snabbare förfarande för omprövning och överklagande, en översyn av skattenämnderna, en enklare och mer sammanhållen lagstiftning, möjligheten till en effektivare kontroll för att begränsa möjligheterna till skatteundandragande samt utvärdering av systemet med skattekonto och tillämpningen av lagen (1989:479) om ersättningar för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. Utredaren skall redovisa uppdraget före utgången av . Årsredovisningslagen: Mätningen av den administrativa bördan avseende årsredovisningslagen var slutförd . Målet för årsredovisningslagen är en minskning . Regeringen lämnade till en proposition om förenklade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116). I propositionen framläggs förslag om ändringar i bl.a. reglerna om bokföringsskyldighet för mindre företag. Reglerna om löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning och arkivering föreslås bli enklare. Detta sker genom att befintliga bestämmelser ändras eller upphävs samt genom att mer komplicerade bestämmelser blir tillämpliga endast på större företag. Till kategorin större företag skall hänföras såväl noterade företag som finansiella företag, oavsett verksamhetens omfattning. De gränsvärden som förekommer inom redovisnings- och revisionslagstiftningen föreslås bli färre och få en annan utformning, varvid en anpassning sker till EG-rätten. Detta påverkar bl.a. företagens skyldighet att upprätta årsredovisning, finansieringsanalys och koncernredovisning och företagens skyldighet att utse en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen till revisor i företaget. De mindre företagens redovisningsbörda kommer härigenom att minska. Reglerna föreslås träda i kraft . hanterar propositionen (bet. 2005/06:LU28). : har varit föremål för en översyn av . Kommittén har avlämnat ett antal delbetänkanden, bl.a. En effektivare miljöprövning (SOU 2003:124), som lett till ändringar i som kommer att underlätta miljöprövningen vid tillståndsgivning. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande ; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter (SOU 2005:59). Slutbetänkandet och delbetänkanden bereds inom . Den administrativa bördan av reglerna på miljöområdet, inklusive , har vidare, som tidigare redovisats, varit föremål för mätningar, vilka genomförts av . Ett mål skall, enligt uppgift från , sättas för hur mycket den administrativa bördan skall minska. : , som har haft i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen och lämna förslag till de lagändringar som behövs, avlämnade sitt slutbetänkande Får jag lov? - om planering och byggande (SOU 2005:77). Betänkandet är under beredning i . Kommittén har även lämnat två delbetänkanden, nämligen Miljöbedömningar avseende vissa planer och program (SOU 2003:70) och Kortare instanskedja och ökad samordning - Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation (SOU 2004:40). Betänkandena innehåller förslag till förändringar för att underlätta plan- och byggprocessen. Regeringen har vidare, som redovisats, fattat beslut om att mäta den administrativa bördan med avseende på plan- och byggreglerna. Mätningarna skall vara klara . Därefter kommer ett mål att sättas för hur mycket den administrativa bördan på plan- och byggområdet skall minska. Livsmedelslagen: Regeringen fattade , som tidigare redovisats, beslut om att mäta den administrativa bördan som livsmedelslagen ger upphov till. Resultatet av mätningen skall redovisas , och därefter skall ett mål för minskning av den administrativa bördan sättas. Djurskyddslagen: Regeringen har, som tidigare nämnts, fattat beslut om att mäta den administrativa bördan på jordbruksområdet. Resultatet av dessa mätningar, i vilka djurskyddslagen ingår, beräknas bli redovisat . Därefter skall ett mål för minskning av den administrativa bördan sättas. Beträffande förslag i några motioner om effektivare tillsyn kan noteras att avlämnade sitt slutbetänkande Tillsyn - förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100). I betänkandet föreslås bl.a. en lag som ställer krav på att tillsynsorganen skall samverka med varandra i sina kontakter med verksamhetsansvariga, vilka är föremål för tillsyn av fler än ett organ. Lagen innehåller också krav på en starkare samordning när flera myndigheter (centralmyndighet, länsstyrelse, kommun) har uppdrag inom ett och samma tillsynsområde. Regeringen bereder utredningens förslag, med inriktning att en proposition skall kunna lämnas till under /07. I några motioner tas upp frågan om regelförbättring utifrån perspektivet landsbygdsföretag och deras villkor. I det sammanhanget kan noteras det arbete som bedrivs av den parlamentariskt tillsatta (ordförande: kommunstyrelseordförande ). Kommittén skall, enligt uppdraget, utarbeta en långsiktig strategi för landsbygdsutveckling (dir. 2004:87). Därvid skall roll- och ansvarsfördelning övervägas med lokalt, regionalt, nationellt och internationellt perspektiv i frågor som rör strategin. Med utgångspunkt i målen för ökad tillväxt och sysselsättning skall kommittén överväga hur insatser som utgår från landsbygdspolitiken och politikområdena för de areella näringarna samt från den övergripande regionala utvecklingspolitiken i högre grad kan medverka till ökad tillväxt och sysselsättning på landsbygden och i landet som helhet. Kommittén skall identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjligheter för företag på landsbygden, inklusive småföretag. redovisade kommittén ett delbetänkande - På väg mot en hållbar landsbygdsutveckling (SOU 2005:36). Detta delbetänkande är ett av underlagen till regeringens skrivelse om den övergripande strategiska inriktningen av det kommande landsbygdsprogrammet (skr. 2005/06:87), som överlämnades till . skall redovisa sitt slutbetänkande senast . Frågan om regelförbättringsarbete inom EU tas upp i några motioner. I skrivelsen finns ett särskilt avsnitt om regelförbättring inom EU (avsnitt 1.4.2, s. 10-12). Förutom vad som där sägs kan noteras att presenterade ett nytt rullande program för förenkling av gällande regler (COM/2005/535 slutlig). Över 200 regelverk berörs. Därtill kommer strategier för förenkling av regler som rör fordonsindustrin, avfallsområdet och byggprodukter att tas fram. presenterade vidare nya riktlinjer för konsekvensanalyser (SEC/2005/791) som en del av en reformerad Lissabonstrategi. Det s.k. SME-sändebudet inom generaldirektoratet för näringsliv har uppgiften att verka för att ett "think small first"-perspektiv integreras inom alla politikområden, t.ex. genom att följa kommissionens årliga arbetsprogram och identifiera särskilt företagsrelevanta kommande initiativ. Rådet arbetar också aktivt med att använda kommissionens konsekvensanalyser i förhandlingsarbetet. Representanter för träffade ledamöter från utskottet som ett led i den granskning av regelreformeringsarbete som genomför (se tidigare avsnitt om ). Utskottet anser att regelförbättringsarbetet är av största vikt för att skall kunna fortsätta att utvecklas som företagarnation. De regler som berör företagandet bör vara lätta att förstå och efterleva. vill utskottet poängtera att samhället har behov av effektiva regelsystem för bl.a. skydd av människors liv och hälsa, miljö och säkerhet. Detta får dock inte innebära att det blir alltför krångligt att starta och driva företag. En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten. Denna är i sin tur en förutsättning för att arbetstillfällen, välfärd och jämställdhet skall kunna värnas och utvecklas. Det är viktigt att understryka att tillväxten skall vara ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Ökat företagande är alltså av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetar, i samarbete med och , med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. beslöt , som tidigare redovisats, om ett uttalande till regeringen om en intensifiering av regelförenklingsarbetet. Det rörde sig om en genomgång under innevarande mandatperiod av det regelverk som berör företagandet, uppsättande av ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, åtgärder för en påtaglig minskning av företagens kostnader för regelverket under innevarande mandatperiod, framtagande av ett mått som visar hur regelbördan utvecklas, ökning av takten i regelförenklingsarbetet , inlämnande av anmälan till med begäran om granskning av regelförenklingsarbetet i , uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter i samband med administration av företagsstart samt tillseende av att myndigheter agerar som s.k. lots vid företagskontakter. Regeringen lämnar i sin skrivelse, vilket utskottet har redovisat i det föregående, en redogörelse för arbetet med regelförbättring och framåt och särskilt för uppföljningen av handlingsprogrammet för minskad administration för företagen som presenterades i den då aktuella skrivelsen och som skall genomföras under innevarande mandatperiod. Skrivelsen innehåller också information om utförda mätningar av företagens administrativa börda och de mål som satts upp med anledning av resultatet av dessa mätningar. Regeringen presenterar vidare i skrivelsen arbetet med ett samlat grepp om regelförbättringsarbetet. Enligt utskottets mening framgår det av redovisningen i skrivelsen att regeringen har tagit hand om beställning på ett ambitiöst sätt. vill utskottet framhålla att regelförbättringsarbetet bör ses som en ständigt pågående process och att det inte rör sig om ett arbete som kommer att kunna anses som slutfört. Därav följer bl.a. att arbetet vad gäller regelförbättring måste fortsätta att utvecklas; det finns ett antal områden där det framöver krävs ökade insatser och i vissa fall ändrad inriktning. I motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c) kritiseras regeringen för att inte redan ha kartlagt hela den administrativa regelbördan för företagen och för att inte ha satt upp ett övergripande mål för minskning av denna börda. Utskottet bedömer i stället att det tillvägagångssätt som regeringen har valt är ändamålsenligt och effektivt och att det främjar att konkreta resultat kan uppnås. Mätningar har , som redovisats, genomförts avseende skatteområdet och årsredovisningslagen och mål för minskning av den administrativa bördan för dessa områden har satts upp. Mätningarna på miljöområdet har redovisats, och mätningarna på jordbruks- och arbetsrättsområdena skall redovisas . Mål för dessa områden kommer att sättas upp efter det att mätningarna är presenterade. har vidare getts i uppdrag att göra mätningar på ytterligare tre områden, nämligen i fråga om , livsmedelslagstiftningen och statistikområdets regler. Efter det att de olika regelverken är genomgångna och mål har satts upp för respektive område, kommer också mål i fråga om de totala kostnaderna för regelverken att kunna formuleras. Utskottet vill också poängtera det fullständigt självklara förhållandet att regelförbättringsarbetet skall avse såväl befintliga som nya eller ändrade regler. Detta framgår av handlingsprogrammet som regeringen presenterade . Myndigheterna skall till rapportera dels det gångna årets insatser på regelförbättringsområdet, dels de åtgärder som planeras . Genom denna ordning säkerställs att handlingsprogrammet får en fortsättning och permanentas. En motsvarande prövning sker inom . Utskottet bedömer att denna ordning ger förutsättningar för att även det befintliga regelverket får tillbörlig uppmärksamhet i regelförbättringsarbetet. En fråga som tas upp i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c) rör inrättande av ett oberoende offentligt organ med uppgift att granska nya och ändrade regler. Utskottet vill först framhålla att arbetet med regelförbättring inte kan bedrivas som en isolerad företeelse vid utformningen av ett regelverk utan måste utgöra en integrerad del i den arbetsprocess som leder fram till nya eller förändrade regelverk. Därför är det inte lämpligt att arbetet med regelförbättring bedrivs inom någon form av oberoende organ som förordas i motionen. När det gäller konsekvensanalyser vill utskottet anföra följande. En väl genomförd konsekvensanalys är av grundläggande betydelse i arbetet med att åstadkomma ett ändamålsenligt regelverk och därigenom minskade kostnader för företagen att efterleva dem. En konsekvensanalys utgör en viktig del i det beslutsunderlag som ligger till grund för den slutliga utformningen av en regel. pågår, som tidigare redovisats, ett arbete med att ta fram en förbättrad metod för konsekvensanalyser och ett mer sammanhållet arbete med regelkvalitet. En av utgångspunkterna för detta arbete är riktlinjer för konsekvensanalyser, som har tagit sin utgångspunkt i Lissabonstrategin och dess tre delar, nämligen de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna. I det arbetet övervägs också frågor om stöd till myndigheterna i deras arbete med konsekvensanalyser. Resultatet av arbetet med att ta fram en ny metod för konsekvensanalyser kommer att redovisas i en departementspromemoria . I den nyssnämnda motionen läggs vidare fram förslag som rör förändringar av specifika lagar, bl.a. och . Dessa lagar tillhör andra utskotts ansvarsområden och innefattar politiska ställningstaganden till bestämmelsers innehåll. Enligt utskottets mening motiverar dessa förslag inte någon åtgärd från sida i detta sammanhang. vill utskottet framhålla att frågan om regelförbättring är högst aktuell när det gäller de nämnda lagområdena. Detta framgår också tydligt av att de båda områdena, som tidigare redovisats, har varit - respektive är - föremål för mätningar av den administrativa bördan. Utskottet anser att det är angeläget att åstadkomma regelförbättringar både när det gäller och och utgår från att så också kommer att ske, efter det att mål för minskning av den administrativa bördan har satts upp för respektive område. Frågan om att på olika sätt underlätta för företag i myndighetskontakter berörs i ett antal motioner. I skrivelsen finns ett särskilt avsnitt (avsnitt 2.3.1 s. 15) med exempel på myndigheternas arbete med att minska den administrativa bördan. I olika delavsnitt - med rubrikerna Förenkling av föreskrifter och allmänna råd, Förenklad tillståndsgivning och kortare handläggningstider, Ökat samarbete mellan myndigheter som en effektiv metod för att minska företagens administration, Ökad service gentemot företag genom exempelvis enklare blanketter, förenklat ansökningsförfarande och minskat uppgiftslämnande samt Ökad service via bl.a. Internetlösningar gentemot medborgare i allmänhet och företag i synnerhet - redogörs för vad de berörda myndigheterna gör på olika områden för att underlätta för företagen vid deras myndighetskontakter. Av redovisningen i skrivelsen framgår att det inom de myndigheter som är av särskild betydelse för företagen vidtas åtgärder för att underlätta företagens myndighetskontakter.