bet · GT01MJU20 · 2006-05-16 00:00:00 — Med hänvisning till skrivelsen, tidigare ställningstaganden och pågående arbete på området avstyrker utskottet ett motionsyrkande (kd) om stöd till mindre certifieringskostnader och ett motionsyrkande (c) om tillsättande av en konkurrenskraftskommission. Jämför reservation 6 (kd, c). I motion MJ27 (kd) yrkande 6 begärs att staten skall bidra till mindre producenters certifieringskostnader, så att dessas möjligheter att certifiera sig ökar. En konkurrenskraftskommission, med tunga företrädare för jordbruksnäringen, livsmedelsindustrin och staten, bör enligt motion MJ30 (c) yrkande 1 tillsättas för att minska jordbrukets kostnader och byråkratin så att näringens konkurrenskraft förbättras, liksom därmed också uppfyllandet av de svenska miljömålen. Som exempel nämns att om livsmedelsproduktionen inte fortsätter minska kan fler mjölkkor och betande djur vidmakthållas, vilket är en förutsättning för uppfyllandet av vissa angelägna miljömål. Av skrivelsen framgår att , genom det s.k. nationella kuvertet, avsatt ca av direktstöden till jordbruket för att förbättra kvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter. Inom ramen för detta lämnas stöd till lantbrukare som certifieras av ett ackrediterat kontrollorgan, bl.a. enligt för ekologisk produktion, för delar av certifieringskostnaden. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion MJ27 (kd) yrkande 6, till den del den inte kan anses tillgodosedd. Utskottet har tagit ställning till frågor om åtgärder syftande till att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft (se bet. 2005/06MJU13 s. 27 f.). Därvid anförde utskottet bl.a. följande. Den jordbrukspolitiska reformen skapar nya förutsättningar för att bedriva jordbruksproduktion. Genom att stödet frikopplas från produktionen skapas nya möjligheter att anpassa primärproduktion och förädling av jordbruksprodukter till marknadens efterfrågan. Professionaliteten som företagare kommer att bli en än viktigare framgångsfaktor. Den nya landsbygdsförordningen ger ökade förutsättningar att stödja jordbrukets anpassning till följd av den senaste jordbruksreformen och utvecklingen av landsbygdens företagande och näringsliv. I många fall är det fråga om att starta eller utveckla nya eller befintliga mindre företag. Åtgärderna inom insatsområdet skall kunna medverka till att stärka konkurrenskraften hos företag inom de areella näringarna genom utveckling av kompetens och lärande, ny teknik och nya produkter. Detta ställer ökade och nya krav på såväl kunskapsöverföring som dess innehåll. Investeringar som förbättrar miljö och djurvälfärd skall fortsatt prioriteras, och de areella näringarnas potential som producenter av förnybar energi skall tas till vara. Innovation och entreprenörskap skall främjas i syfte att öka nyföretagandet och vitalisera landsbygdens näringsliv. En starkare koppling till, och ökad kunskapsförmedling från, forskning och utveckling utgör en viktig bas för denna utveckling och innebär en långsiktig kvalitetssäkring av åtgärderna. Dessa skall kunna tillämpas bredare och nå fler företag inom jord- och skogsbruk, rennäring samt livsmedels- och tjänsteproduktion med anknytning till de areella näringarna. Företag inriktade på vidareförädling med traditionell eller innovativ inriktning har en stor potential för utveckling. Möjligheten att stimulera produktion och samarbete kring marknadsföring av kvalitetsprodukter med särskilda mervärden, exempelvis ekologiska livsmedel eller övriga svenska mervärden i form av gott djurskydd, höga miljökrav och livsmedelssäkerhet, skall tas till vara. Utskottet, som kvarstår vid tidigare redovisad bedömning, bedömer med hänsyn till det pågående arbetet på området inte att det behövs något riksdagsuttalande med anledning av motion MJ30 (c) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet Huvudsakligen med hänvisning till gällande regelverk och det pågående arbetet på området avstyrker utskottet tre motionsyrkanden (m, kd) om harmonisering av reglerna samt ett motionsyrkande (kd) om användningen av s.k. positivlistor. Jämför reservationerna 7 (m) och 8 (kd). För att kunna utveckla den ekologiska odlingen måste det finnas möjlighet till handel över gränserna. Då krävs gemensamma regler och färre särregler, vilket också är viktigt ur konkurrenshänseende. Regelverket för ekologisk produktion bör därför inom EU enligt motionerna MJ594 (kd) yrkande 18, MJ27 (kd) yrkande 3 och MJ29 (m) yrkande 6 vara harmoniserat. I motion MJ27 (kd) yrkande 2 anförs att det nu använda systemet med positivlistor måste bytas ut mot mer generella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Det nu gällande gemenskapsrättsliga regelverket på området (rådets förordning EEG 2092/91, senast kompletterad genom kommissionens förordning (EG) nr 223/2003) innebär i korthet att för alla produkter som uppfyller regelverkets bestämmelser om ekologiskt jordbruk gäller, enligt princip om den inre marknaden, fri rörlighet inom hela Europeiska unionen. Detta oavsett om de har producerats i unionen eller om de har importerats från tredje land. En medlemsstat får följaktligen inte, med hänvisning till den ekologiska produktionsmetoden och presentationen av denna produktionsmetod i märkning eller reklam, förbjuda eller begränsa marknadsföringen, om den aktuella produkten uppfyller samtliga de bestämmelser som anges i förordningen (artikel 12 förordning). Dessa regler är så kallade minimiregler, innebärande att medlemsländerna får ställa högre krav om så önskas. Kommission framlade ett förslag till en ny förordning om ekologiska livsmedel. Detta diskuteras i gemenskapen. I skrivelsen anförs att regeringens deltagande i arbetet med utvecklingen av EU:s lagstiftning bl.a. har utgångspunkt i en strävan efter ett förenklat regelverk, och även efter ökad global harmonisering av olika regelverk för ekologisk produktion. Utskottet bedömer med hänsyn till det pågående arbetet på området att det inte behövs någon åtgärd från och föreslår att motionerna MJ594 (kd) yrkande 18, MJ27 (kd) yrkande 3 och MJ29 (m) yrkande 6 lämnas utan bifall. Utskottet har behandlat och avstyrkt ett motionsyrkande som krävde att systemet med s.k. positivlistor måste bytas ut (se bet. 2005/06:MJU13 s. 37 f.). Utöver vad utskottet då anförde kan tilläggas att från har inhämtats att systemet med listor finns kvar i kommissionens förslag till ny förordning om ekologisk produktion. Däremot föreslås där införas klara kriterier för vad som avgör listornas innehåll. Detta skulle göra systemet mer transparent och förutsägbart, som det blir en ökad flexibilitet vid eventuella ändringar i listorna. Regeringens hållning är att det är positivt att dessa generella kriterier införs. Utskottet finner inte skäl att förändra det tidigare ställningstagandet och föreslår att motion MJ27 (kd) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (kd) om hållning i diskussionerna om kommissionens förslag till ny förordning om ekologiska livsmedel med hänvisning till att det förutsätts att denna linje kommer att drivas av regeringen. Ett motionsyrkande (m) om certifieringsorganet Kravs ställning på marknaden avstyrks med hänvisning huvudsakligen till skrivelsen och det gällande regelverket. Jämför reservationerna 9 (m) och 10 (kd). I motion MJ27 (kd) yrkande 1 krävs att regeringen bör agera kraftfullt för att förhindra tendenser att undergräva eller i praktiken förbjuda sådana märken som inte är EU-märken. Konsumenterna bör ha möjlighet att själva avgöra vilka krav varorna de köper skall uppfylla. I motion MJ29 (m) yrkande 7 omtalas att Kravs regler är mer styrande än gemenskapsreglerna. Med sitt vidare innehåll är Krav mer att anse som varumärkesorganisation än som en standard. Kravs starka ställning kan upplevas som ett konkurrenshinder för producenter som uppfyller men inte Kravs. Organisationens ställning bör därför omprövas. Kommissionens ovan nämnda förslag till en ny förordning om ekologiska livsmedel kommer, enligt vad utskottet inhämtat från , att diskuteras av medlemsländerna . Jordbruksminister har i svar på skriftlig fråga 2005/06:1320 uttalat att hon inte stöder förslag i de delar som avser begränsningar i marknadsföringen av nationella eller privata märkningar samt att de gällande generella bestämmelserna är tillämpliga och fullt tillräckliga också för att komma till rätta med eventuella överdrifter eller felaktigheter i marknadsföringen av ekologiska produkter. Utskottet förutsätter att regeringen i de fortsatta diskussionerna på området med kraft driver den linje som anges i motion MJ27 (kd) yrkande 1. Med hänvisning härtill behövs inte något riksdagsuttalande i frågan, varför motionen avstyrks. Enligt vad utskottet erfarit utförs Kravmärkningen av ett privat certifieringsorgan. Detta organ är godkänt för att certifiera produkter enligt om ekologiska livsmedel men har även egna krav som producenten måste uppfylla för att få använda märket. Enligt vad utskottet inhämtat från har Krav en stark position på den svenska marknaden men det finns inget i nu gällande regelverk som hindrar andra aktörer från att ansöka om att bli godkända som certifieringsorgan. Exempelvis har ett ytterligare företag, , blivit godkänt som kontrollorgan för ekologisk produktion enligt . I skrivelsen anförs att regeringen arbetar med att se över kontrollordningen för ekologisk produktion och att få till stånd en anpassning av regelverket till vad som gäller för annan teknisk kontroll, nämligen ett s.k. öppet system där oberoende kontrollorgan agerar i konkurrens på marknaden. På grund av det anförda avstyrker utskottet motion MJ29 (m) yrkande 7, till den del den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet Två motionsyrkanden (v) rörande den ekologiska odlingens förhållande till strategin om landsbygdsutveckling och ett motionsyrkande (kd) om behovet av en tydligare fokusering på behovet av ett minskat läckage av fosfor avstyrks, främst med hänvisning till tidigare ställningstaganden och det pågående arbetet på området. Jämför reservationerna 11 (v) och 12 (kd). I motion MJ334 (v) yrkande 8 påpekas att kommissionens och rådets förslag till landsbygdsutvecklingsprogram knappt nämner ekologisk produktion, trots att detta är en produktionsform som på många sätt är ett steg på vägen mot ett hållbart jordbruk. I stort sett samtliga länder har ersättning till ekologisk produktion som en del av sina landsbygdsutvecklingsprogram. Ekologisk produktion bör föras in som obligatoriskt program. Vad beträffar stödet för ekologisk produktion så bör det fortsätta existera i samma omfattning som i nuvarande program (yrkande 9). Enligt motion MJ27 (kd) yrkande 5 behövs en tydligare fokusering på att minska läckage av fosfor som sker via ytavrinning och makroporflöden. Fosfor nämns inte när näringsförluster diskuteras i den här behandlade skrivelsen. Detta är en brist då många forskare menar att det i allmänhet är fosforn som är den begränsande faktorn för övergödningen av sjöar och hav. Den ekologiska produktionens möjligheter att bidra till minskade fosforförluster borde därför ha diskuterats i skrivelsen. Rådet har nått en överenskommelse om en ny förordning om stöd för landsbygdsutveckling (rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling EUT L 277, 21.10.2005 s. 1). Genomförandet av landsbygdspolitiken skall ske genom att strategiska riktlinjer på gemenskapsnivå för landsbygdens utveckling fastställs av ministerrådet. Varje medlemsstat skall därefter utarbeta en nationell strategi, som skall beakta gemenskapens strategiska riktlinjer. Den nationella strategin skall utgöra en ram för de program som utarbetas, och strategin skall genomföras via landsbygdsprogram. Arbetet med att ta fram ett nytt svenskt landsbygdsprogram pågår och utskottet har i betänkande 2005/06:MJU13 behandlat regeringens skrivelse 2005/06:87, i vilken den övergripande inriktningen för de svenska nationella landsbygdsprogrammen redovisas. Regeringen anför i här aktuell skrivelse att åtgärder i programmet för att främja den ekologiska produktionen kommer att vara viktiga för att uppnå målen för ekologisk produktion till 2010. Sådana åtgärder skall genomföras inom landsbygdsprogrammen och därigenom också bidra till flera av miljökvalitetsmålen. Eftersom det saknas slutgiltigt beslut om budgeten och delvis regelverket för kommande landsbygdsprogram, är det enligt regeringen inte möjligt att närmare precisera omfattningen och åtgärderna för den del som avser ekologisk produktion. Utskottet kvarstår vid de bedömningar som redovisats i betänkande 2005/06:MJU13 (se främst s. 43) och föreslår att motion MJ334 (v) yrkandena 8 och 9 lämnas utan vidare åtgärd. Fosforns betydelse för övergödningsproblematiken har belysts i proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (behandlad av utskottet i ovan nämnda bet. 2005/06:MJU3). Utskottet delar motionärens uppfattning att ekologiskt jordbruk är positivt för fosforhushållningen. Utskottet anser att yrkandet inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ27 (kd) yrkande 5. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för ekologisk produktion, punkt 1 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till och mål för ekologisk produktion. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ29 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2005/06:MJ27 yrkande 4, 2005/06:MJ30 yrkandena 2-4 och 2005/06:MJ448 yrkande 11. Regeringens målsättning att öka andelen ekologiskt producerade livsmedel, trots att efterfrågan från konsumenterna är liten, är ett stort steg bort från marknadsekonomi till förmån för planekonomi, vilket är olyckligt. Detta särskilt som regeringen upprepade gånger säger att efterfrågan skall ligga till grund för avsättningen. Vi anser att det är konsumenternas efterfrågan som skall styra produktionen av livsmedel. Detta är okontroversiellt och ligger till grund för såväl EU:s som livsmedelspolitik. Även produktionen av ekologiska produkter skall styras av konsumenternas efterfrågan. Produktionsformen i sig skall därför inte särbehandlas genom statliga stöd, vare sig till produktion eller till marknadsföring. Detta bör ges regeringen till känna. Mål för ekologisk produktion, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ27 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:MJ29 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ30 yrkandena 2-4 och 2005/06:MJ448 yrkande 11. Jag ställer mig bakom skrivelsens inriktning att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion. Men måste det framhållas att miljöförbättrande åtgärder inom det konventionella jordbruket kan ge mer kostnadseffektiva miljöförbättringar jämfört med att i alla lägen öka den ekologiska produktionen. Bland de kollektiva nyttigheterna intar miljökvalitetsmålen en central roll. För att stimulera till ekologiskt jordbruk krävs ett förenklat regelsystem och en ökad satsning på forskning och utveckling. I stället för kortsiktiga stöd bör en långsiktig satsning göras på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samexistera inom samma företag. Därutöver skall naturligtvis det särskilda stödet till ekologisk produktion finnas kvar. Detta bör ges regeringen till känna. Fokusering på miljömål i stället för på produktionsmetoder, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att fokusera på miljömål i stället för på produktionsmetoder. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ28 yrkande 1. Ekologisk produktion kan ha många miljöfördelar, såsom mindre användning av kemikalier och ett produktionssätt som gynnar biologisk mångfald, för att nämna ett par exempel. Trots detta ställer vi oss tveksamma till att ha politiska mål för olika odlingsformer, även ekologisk odling. I stället skall det finnas miljömål för jordbruket. Dessa miljömål borde i mycket gynna det ekologiska jordbruket då det där finns stora möjligheter att producera livsmedel med liten miljöpåverkan. Vi är än mer tveksamma till att regeringen sätter målet endast för det ekologiskt certifierade jordbruket, med full vetskap om att många jordbrukare som driver ekologisk odling av kostnadsskäl valt att inte certifiera sig. Det borde vara av mindre intresse från politiskt håll om produktionen har en ekologisk certifiering eller inte så länge de miljöfördelar som följer av ett mer miljömässigt jordbruk uppkommer. Detta bör ges regeringen till känna. Inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor, punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentlig upphandling och det kommunala självstyret. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ29 yrkandena 4 och 5 samt avslår motionerna 2005/06:MJ28 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ30 yrkande 5 och 2005/06:MJ448 yrkande 13. Vi anser inte att något mål för offentlig upphandling bör ställas upp. I likhet med remissvaret från kommuner och landsting menar vi att varje kommun själv bör avgöra om den vill ställa dessa villkor i upphandlingen. Blir skrivelsens förslag verklighet kan det också konstateras att livsmedelskostnaderna för kommuner och landsting ökas dramatiskt. Menar regeringen allvar med att styra hela den offentliga sektorns upphandlingar är detta vidare ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Det anförda bör ges regeringen till känna. Inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor, punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentlig upphandling. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ28 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2005/06:MJ29 yrkandena 4 och 5, 2005/06:MJ30 yrkande 5 och 2005/06:MJ448 yrkande 13. Konsumentinflytande är viktigt när det gäller miljöfrågor och vi anser därför att det är rimligt att staten sätter ett mål för andelen av ekologiskt producerade varor i sin egen konsumtion. Vi anser också att man kan överväga ett mer ambitiöst mål, t.ex. i stället för 25. Däremot anser vi inte att man skall sätta ett mål för hela den offentliga sektorn. Vi anser att det skall vara upp till kommuner, regioner och landsting att sätta sina egna miljömål när det gäller konsumtionsfrågor. Det kan t.ex. vara ett viktigare miljömål för vissa kommuner att gynna närproducerade livsmedel i stället för ekologiska. Vi anser vidare att en utökad kunskap inom kommuner om möjligheten att ställa miljökrav vid upphandling skulle gynna den ekologiska produktionen. Regeringen bör föra en dialog med kommuner och landsting om hur denna medvetenhet skall kunna ökas. Det ovan anförda bör ges regeringen till känna. Åtgärder och kostnader, punkt 4 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillsättande av en konkurrenskraftskommission. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ30 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:MJ27 yrkande 6. som det nu föreslås precisa mål och åtgärder för att öka andelen ekologiskt certifierad mat belyser regeringen inte med ett ord - eller tar några initiativ för att förhindra - den nu pågående utflyttningen av den svenska livsmedelsproduktionen till andra länder. Den svenska produktionen av mjölk beräknas ha sjunkit till under den tillåtna EU-kvoten, lägst av EU-länderna. Produktionen av nötkött är den lägsta och svarar endast för av den svenska konsumtionen. Produktionen av griskött är också den lägsta på många decennier och sjunker. De unika svenska betesmarkerna hotas nu på flera håll av igenväxning eftersom betesdjuren är för få. I detta läge kan, något tillspetsat, frågan ställas vilket som är viktigast; att mål uppsätts för hur mycket betande nötkreatur som erfordras för att hålla de svenska betesmarkerna öppna eller att mål uppsätts för hur stor andelen ekologiskt certifierade betesdjur skall vara av det minskande totala antalet. Det svenska jordbruket i sin helhet inklusive det ekologiska jordbruket ligger i världstoppen i miljö- och djurskyddshänsyn. När nu produktionen minskar och matimporten i stället ökar kraftigt, blir effekten naturligtvis att det totalt sett blir sämre för både miljön och djuren. Detta eftersom vi köper alltmer livsmedel från länder som ligger efter oss i båda avseendena. Det strider mot våra höga miljö- och djurskyddsambitioner. Det är med denna allvarliga verklighet som grund som regeringen tillsamman med jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin behöver tillsätta en konkurrenskraftskommission för att sänka kostnader och minska byråkratin så att näringens konkurrenskraft förbättras. Härigenom kan t.ex. fler mjölkkor och betande djur vidmakthållas vilket är en förutsättning för att uppfylla angelägna miljömål. Detta bör ges regeringen till känna. Harmonisering av regelverket för ekologisk produktion, punkt 6 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om harmonisering av regelverket för ekologisk produktion. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ27 yrkande 3, 2005/06:MJ29 yrkande 6 och 2005/06:MJ594 yrkande 18. För att kunna utveckla den ekologiska odlingen måste det finnas möjlighet till handel med ekologiska produkter över gränserna. Till följd därav krävs gemensamma regler och färre särregler. Det är också viktigt ur konkurrenshänseende att det inte ställs nationella särkrav som ökar kostnaderna för lantbruket, särskilt som jordbrukspolitiken är gemensam inom EU. Därför är det angeläget att en gemensam standard för ekologisk produktion bestäms på EU-nivå och att denna följs vid marknadsföring i respektive land. Detta bör ges regeringen till känna. Regelverkets utformning, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regelverkets utformning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ27 yrkande 2. I det nu gällande regelverket för ekologisk produktion används ett system med s.k. positivlistor, dvs. det som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända kan för det ekologiska jordbruket ta tid, i de flesta fall och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd är mycket små. Systemet med "positivlistor" måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå. Detta bör ges regeringen till känna. Märkning av produkter, punkt 8 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Kravs särställning som kontrollorgan. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ29 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:MJ27 yrkande 1. Eftersom det ur konkurrenssynpunkt är angeläget att en gemensam standard för ekologisk produktion bestäms på EU-nivå kan det vara olyckligt om Krav, vars regler är mer styrande jämfört med gemenskapsreglerna, är godkänd kontrollorganisation.