bet · GT01FiU16 · 2006-02-16 00:00:00 — - Tidredovisning ger chefen bättre möjlighet att styra, följa upp och utveckla verksamheten, exempelvis i förhållande till vad som beslutats i planeringsarbetet. - Tidredovisning ger medarbetaren möjlighet att få ökad insikt i vad hon lägger tid på, i förhållande till vad som överenskommits. menar ESV att för små myndigheter (under 50 anställda) motsvarar troligen kostnaden inte nyttan, då verksamhetens omfattning är möjlig att överblicka och följa upp utan detta verktyg. Med detta avstyrker utskottet motion Bo213 (fp) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner i vilka motionärerna föreslår en översyn av statens tillsynsavgifter. har redan behandlat dessa frågor och utredningens förslag bereds av regeringen. Jämför reservation 5 (fp, c). I motion N242 av () anförs att myndigheternas avgiftsraseri måste bekämpas. Enligt motionären är tillsyns- och straffavgifter orimligt höga, vilket verkar hämmande på nyföretagandet. Den offentliga avgiftspolitiken gentemot företagen måste därför ses över (yrkande 3). Även motion Fi223 av () tar upp tillsynsavgifter. Enligt motionären belastar tillsynsavgifterna konkurrenskraften i svenskt näringsliv och borde därför i princip avskaffas. I en situation med tillsynsavgifter är det viktigt att skapa ett system som leder till att avgifterna minimeras och debiteras på ett rättvist sätt. Taxan bör, i stället för fasta avgifter, utformas så att den stimulerar myndigheten till att genomföra en rationell, kostnadseffektiv och behovsanpassad tillsyn. De företag som har god ordning på sin produktion och dokumentation ska inte belastas av kostnader som orsakas av mindre ordningsamma företag. Dessutom bör tillsynen av olika lagars efterföljd samordnas på ett och samma objekt. Med anledning av motionärernas förslag vill utskottet påminna om att kom med sitt slutbetänkande (Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn, SOU 2004:100). Utredningen menar bl.a. att tillsyn som främst avser kommersiell verksamhet (exempelvis banker, produktsäkerhet samt miljö- och luftfart) bör finansieras med avgifter som täcker hela kostnaden. Staten bör fastställa avgifterna, också för den tillsyn som utövas av kommunerna. Avgifterna för den kommunala tillsynen blir därmed lika i hela landet. varierar avgifterna mycket och olika kommuner skattefinansierar sin tillsyn i olika utsträckning. Utredningen lägger fast ett antal kriterier som ska uppfyllas när tillsynen finansieras med avgifter. Avgiftssystem ska bl.a. vara konkurrensneutrala och avgifter inom närliggande områden bör vara likartat utformade. Oavsett hur avgiftssystemet är utformat ska det alltid vara staten som bestämmer tillsynens omfattning, den ska inte styras av möjligheten att ta ut avgifter. Utredningens förslag bereds i , och utskottet anser att bör avvakta resultatet av denna beredning. Motionerna N242 (fp) yrkande 3 och Fi223 (c) avstyrks. Utskottets förslag i korthet En motion om sociala redovisningar avstyrks av utskottet då det redan pågår åtskilligt arbete i linje med vad motionären efterfrågar. Jämför reservation 6 (mp). I motion Fi229 förordar m.fl. (mp, -) att all verksamhet, såväl offentlig som privat, ska vara skyldig att göra sociala redovisningar (yrkande 2). Detta på motsvarande sätt som ekonomiska redovisningar och miljöredovisningar är en självklarhet . Sociala redovisningar visar hur humankapitalet utvecklas i och kring en organisation. Många verksamheter vars grundläggande syften är sociala kan, enligt motionären, vid en första anblick förefalla kostsamma, men genom sociala redovisningar framgår de långsiktiga samhällsekonomiska vinsterna. Pågående arbeten med sociala redovisningar Med anledning av förslagen i motion Fi229 (mp, -) om sociala redovisningar vill utskottet påpeka att det pågår arbete med den inriktning som motionären förordar. Den lagliga reglering som finns på området är en lag om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro som infördes . Lagen innebär att uppgifter om sjukfrånvaro ska lämnas i årsredovisningen och att redovisningen ska vara jämförbar för privata företag, kommuner, landsting och statliga myndigheter. Inom ramen för det s.k. 11-punktsprogrammet bedrivs försök inom den offentliga sektorn i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron. Bland annat pågår projekt med hälsobokslut, där avsikten är att dessa ska vara ett första steg mot en mer utvecklad personalekonomisk redovisning. Verket för innovationssystem () har regeringens uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. En samlad utvärdering ska lämnas . Vidare har , efter en dansk förlaga, tagit fram ett index för att mäta socialt ansvarstagande på svenska arbetsplatser. Med hjälp av ett frågebatteri kan chefer och arbetstagare tillsammans betygsätta hur väl företaget, organisationen eller myndigheten lyckas ta sociala hänsyn och arbeta förebyggande med sociala frågor. Frågorna handlar exempelvis om vilka möjligheter som ges för äldre anställda att gå ned i arbetstid och hur företaget hjälper den anställde som blivit allvarligt sjuk. Slutligen kan nämnas att det pågår ett globalt arbete inom ett 40-tal länder, lett av SIS () i och , med att ta fram en vägledningsstandard för socialt ansvarstagande, ISO 26 000. Standarden syftar till att underlätta för företag och organisationer att organisera och styra sitt sociala ansvarstagande. Med detta avstyrker utskottet motion Fi229 (mp, -) yrkande 2. Redovisning av regional utveckling i myndigheternas årsredovisningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att myndigheterna ska åläggas att redovisa hur man bidragit till den regionala utvecklingen. Det är enligt utskottet rimligt att regeringen avgör i vilken omfattning myndigheterna ska redovisa hur de bidragit i dessa avseenden. I motion Fi294 föreslår () att myndigheterna åläggs att i sina årsredovisningar redovisa hur man bidragit till den regionala utvecklingen. Enligt motionären redovisas bara myndigheternas insatser för den regionala utvecklingen i ett begränsat antal fall. Behovet av insatser som kan stärka den regionala utvecklingen är överhängande, med bl.a. utflyttning och höga ohälsotal i vissa regionalpolitiskt missgynnade områden. Enligt motionären finns alltför många exempel på att enskilda myndigheter inte har ett regionalpolitiskt perspektiv i sin planering, trots att fastslagit att all statlig verksamhet ska bidra till regional utveckling. Under förra behandlade utskottet en likalydande motion (bet. 2004/05:FiU28). Det synsätt som presenterades i nämnda betänkande står utskottet fortfarande fast vid. I förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag regleras innehållet i myndigheternas årsredovisningar. Av förordningen framgår att myndighetens årsredovisning bl.a. ska innehålla resultatredovisning, resultaträkning och balansräkning. I resultatredovisningen ska myndigheten kommentera verksamhetens resultat i förhållande till de mål och i enlighet med de krav på återrapportering som regeringen har angett i regleringsbrev eller i något annat beslut. Detta innebär att i de fall regeringen har ställt upp mål för myndigheten som kan bidra till den regionala utvecklingen ska myndigheten också kommentera måluppfyllelsen i årsredovisningen. Som exempel på detta finns i ett 30-tal regleringsbrev mål eller uppdrag med anknytning till genomförande och utveckling av regionala tillväxtprogram, som ska kommenteras i respektive myndighets årsredovisning . Enligt utskottets mening finns det sålunda en redovisning i berörda myndigheters årsredovisning av hur deras verksamhet bidrar till den regionala utvecklingen. Att lägga ett generellt redovisningskrav på myndigheterna skulle öka den administrativa bördan på myndigheterna. Det är därför enligt utskottet rimligt att regeringen även fortsättningsvis avgör i vilken omfattning myndigheterna ska redovisa hur de bidragit till den regionala utvecklingen. Vidare vill utskottet nämna att för regional tillväxt publicerade sitt slutbetänkande Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet (SOU 2006:3). Utredaren anlägger en helhetssyn på organisationen för EU:s sammanhållningspolitik, strukturfonderna samt regional utvecklingspolitik i . Enligt utredaren är den regionala utvecklingspolitiken svåröverskådlig och dess målbild komplex. Förslaget innebär att en ny myndighet med regionala enheter, till skillnad från den nuvarande uppsplittrade organisationen, ska administrera frågor under det sammanhållna målet om konkurrenskraft och ökad sysselsättning i hela landet. Utskottet avstyrker motion Fi294 (s). Utskottets förslag i korthet En motion avstyrks av utskottet med hänvisning till att en översyn av myndigheternas hyresavtal, som motionären efterfrågar, redan är under arbete. I motion Fi202 anmodar () regeringen att se över alla hyresavtal för statliga myndigheter och verk. Motionären anser att åtskilliga miljoner kan sparas genom att låta verk och myndigheter flytta från till kringliggande kommuner. Utskottet kan konstatera att ESV har fått ett regeringsuppdrag som handlar om just det som motionären efterfrågar (uppdraget övertogs från Statskontoret i samband med omorganisationen av regeringens stabsfunktion ). ESV ska föreslå hur stödet till statliga myndigheters lokalförsörjning ska utvecklas, och uppdraget innefattar bl.a. att föreslå åtgärder som får fler myndigheter i att lokalisera sin verksamhet utanför de mest centrala delarna. Uppdraget ska redovisas för regeringen . Då utskottet anser att motionärens önskemål är tillgodosedda avstyrks motion Fi202 (m). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Antalet myndigheter m.m., punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om antalet myndigheter. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:K451 av m.fl. (fp) yrkande 3, 2005/06:Fi201 av (), 2005/06:Fi213 av (), 2005/06:Fi218 av (), 2005/06:Fi222 av och (båda m), 2005/06:Fi230 av och (båda c) yrkande 3, 2005/06:Fi232 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Fi256 av och (båda m). Vi anser att det behöver göras en grundlig översyn av myndigheternas verksamhet. Syftet med en sådan översyn ska vara att tydligt formulera uppgifterna, minimera riskerna för överlappning och ha som det yttersta mål att lägga ned överflödiga myndigheter. Färre myndigheter skulle förutom att spara pengar också minska byråkratiskt krångel för människor, där olika myndighetskrav ibland konkurrerar med varandra. Behovet av prioriteringar är stort inom offentlig sektor. Om byråkrati och administration kan begränsas blir resurserna större till kärnverksamhet, och möjligheterna att minska skatteuttaget ökar. Effektiviseringar i administrationen kan också bli nödvändiga framöver då behovet av arbetskraft i kommuner, landsting och inte minst i den privata sektorn kommer att öka. Det har också blivit allt vanligare att statliga myndigheter inte bara ägnar sig åt saklig information utan också alltmer åt renodlad politisk opinionsbildning. Under förment neutral fana framförs ståndpunkter som borde ha getts en politisk varubeteckning. Det finns all anledning att ompröva vilka myndigheter som behövs och hur de kan effektivisera sin verksamhet. bör man noga granska om uppdraget är tydligt och vilken typ av opinionsbildning som ingår i uppdraget. Med detta tillstyrker vi delvis motionerna Fi201 (m), Fi213 (m), Fi218 (fp), Fi222 (m), Fi230 (c) yrkande 3, Fi232 (m) yrkandena 1 och 2, Fi256 (m) samt K451 (fp) yrkande 3. Krav på öppna standarder vid offentlig upphandling av programvara, punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om användning av öppna standarder. 2005/06:Fi226 av och (båda mp). Jag anser att det bör ställas krav på öppna standarder vid all offentlig upphandling av programvara av de skäl som framförs i motionen. Detta bör tillkännage för regeringen. Programvarubranschen har med tiden fått en alltmer monopolliknande karaktär och vissa slutna filformat har i praktiken blivit standard. Detta har försvagat såväl konsumenters som producenters ställning. Krav på att leverantörer av programvara följer öppna standarder skulle kunna bryta denna monopolliknande situation. Genom öppna standarder kan man undvika inlåsningseffekter, dvs. att beroendet av en leverantör gör det mycket dyrt att byta till en annan leverantör. Ytterligare en positiv effekt av öppna standarder är att de kan komma att stimulera den inhemska IT-branschen. Vad jag framfört om användning av öppna standarder bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär att jag tillstyrker motion Fi226 (mp). Kvalitetsledningssystem och brukarindikatorer i offentlig verksamhet, punkt 3 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om brukarindikatorer. 2005/06:Fi220 av () yrkande 3 och 2005/06:Fi279 av och (båda s). Jag anser att data och statistik för offentlig verksamhet generellt ska göras tillgängliga för medborgarna och publiceras på ett sådant sätt att brukarperspektivet genomsyrar informationen. Det bör ge regeringen tillkänna. Genom att redovisa resultat och kvalitet skapar man möjligheter för medborgaren att jämföra olika enheter och t.ex. olika kommuner och landsting. Genom jämförelser kan medborgaren se om verksamheten bedrivs kostnadseffektivt och om de bästa möjliga metoderna används. Medborgaren kan utnyttja sin valfrihet bättre i praktiken. Därutöver blir det enklare att se kopplingar mellan nedlagda resurser, resultat och kvalitet, något som kan underlätta diskussionen om skattenivåer och offentlig sektors utveckling i stort. Jag tillstyrker därmed motion Fi220 (mp) yrkande 3 och motion Fi279 (s) delvis. Myndigheters dubbla roll som myndighetsutövare och näringsidkare, punkt 4 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om myndigheters dubbla roll. 2005/06:N442 av Per m.fl. (m) yrkandena 7 och 8. Vi anser att den sammanblandning av myndighetsutövning och näringsverksamhet som motionärerna uppmärksammar måste upphöra. När en myndighets konkurrensutsatta verksamhet annonseras på samma myndighets hemsida utsätts den konsument som söker information hos myndigheten för reklam. Detta är en form av korssubventionering av konkurrensutsatt verksamhet och också ett otillständigt sätt att nyttja sin ställning som myndighet. Vi anser att regeringen via regleringsbreven ska se till att detta förfarande upphör. Vidare kan problem uppstå då en offentlig aktör har ensamställning i ett led och deltar i konkurrensen i nästa led. Det finns en risk för att en offentlig aktör gynnar den egna verksamheten och därmed missgynnar konkurrenterna, genom exempelvis bättre eller billigare tillgång till offentliga register eller kunddatabaser. Rollen som myndighetsutövare kan även i många sammanhang ge tillgång till information om konkurrenterna. Därmed uppstår risken att denna typ av information förmedlas till den konkurrensutsatta delen av verksamheten. Enligt vår uppfattning bör en myndighet endast få använda information eller unik kompetens, som införskaffats i rollen som myndighet, för vidareförädling om denna unika kunskap också kommer tredje man till del på samma villkor. Det bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker motion N442 (m) yrkandena 7 och 8. Tillsynsavgifter i staten, punkt 6 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillsynsavgifter. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi223 av () och 2005/06:N242 av () yrkande 3. Vi anser att den offentliga avgiftspolitiken måste ses över. Det är högst allvarligt att konkurrenskraften i svenskt näringsliv hämmas av myndigheternas avgiftsraseri. Myndigheternas tillsynsavgifter måste utformas så att de åstadkommer en trovärdig, effektiv och behovsanpassad tillsyn. Detta vill vi att tillkännager för regeringen. Härmed tillstyrker vi delvis motionerna Fi223 (c) och N242 (fp) yrkande 3. Social redovisning, punkt 7 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om redovisning av socialt ansvar. 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -) yrkande 2. Regeringen bör verka för att sociala redovisningar blir en självklarhet inom all offentlig och privat verksamhet. Detta anser jag att bör tillkännage för regeringen. Om den sociala ekonomins roll och potential uppmärksammas och tas på allvar kan den bidra på ett positivt sätt till samhällets utveckling, dels genom resultaten av verksamheten i sig, dels genom de arbetstillfällen som skapas. Regeringen bör utveckla stöd och samverkansformer för kunskapsspridning och utvecklingsstöd. Därför bör regeringen verka för att all verksamhet, såväl offentlig som privat, blir skyldig att göra sociala redovisningar. Även små företag som inte bedriver en social verksamhet kan synliggöra, både för sig själva och för omvärlden, på vilket sätt de bidrar socialt till samhällsutvecklingen. Genom sociala redovisningar kan verksamheter vars grundläggande syften är sociala, få sitt samhällsbidrag synliggjort. Många verksamheter inom den sociala ekonomin kan vid en första anblick förefalla kostsamma, men genom sociala redovisningar framgår de långsiktiga samhällsekonomiska vinsterna. Jag tillstyrker motion Fi229 (mp, -) yrkande 2. Krav på öppna standarder vid offentlig upphandling av programvara, punkt 2 (v) () anför: Jag anser att den offentliga sektorn bör agera som ett föredöme när det gäller användningen av öppna standarder inom IT-området. För IT-användare är det väsentligt att programmen är möjliga att ta del av, använda och utveckla. För den enskilde medborgaren är också säkerhetsaspekten av intresse. Medborgaren ska kunna ha förtroende för att myndigheterna behandlar uppgifterna på ett säkert sätt och att uppgifterna inte riskerar att läcka ut genom någon "bakdörr" i ett dataprogram. Detta som en konsekvens av att källkoden inte är känd för myndigheten och att myndigheten därför saknar möjlighet att kontrollera säkerheten. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K451 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sätta ett tak för antalet statliga myndigheter vid nuvarande nivå. 2005/06:Fi201 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet statliga verk och myndigheter. 2005/06:Fi202 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att flytta verksamhet från till billigare områden. 2005/06:Fi213 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet myndigheter. 2005/06:Fi218 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reducera antalet myndigheter i . 2005/06:Fi220 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att generellt göra tillgängliga data och statistik för offentlig verksamhet och att sådan data och statistik skall publiceras och finnas tillgängliga för medborgarna på ett sätt där ett brukarperspektiv måste genomsyra all information. 2005/06:Fi222 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och effektivare myndigheter. 2005/06:Fi223 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsavgifter. 2005/06:Fi226 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kräva öppna standarder vid all offentlig upphandling av programvara. 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall verka för att sociala redovisningar blir en självklarhet inom all offentlig och privat verksamhet. 2005/06:Fi230 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt se över verksstrukturen i syfte att effektivisera verksamheten efter dagens krav. 2005/06:Fi232 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en översyn med syfte att minska antalet myndigheter och ämbetsverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inleda myndighetsreduktionen med . 2005/06:Fi256 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av statliga myndigheter. 2005/06:Fi279 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ISO-standard. 2005/06:Fi294 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att myndigheterna i sina årsredovisningar skall redogöra för hur man bidragit till regional utveckling. 2005/06:N242 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den offentliga avgiftspolitiken gentemot företagen. 2005/06:N442 av Per m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reklam för konkurrensutsatt verksamhet på myndigheters och monopolföretags hemsidor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en myndighet använder unik kompetens eller information i näringsverksamhet. 2005/06:Bo213 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av genomlysning och utvärdering av tidredovisningssystem som används av andra statliga myndigheter.