bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — Enligt motion 2004/05:MJ404 (s) bör ettanläggningsstöd införas för odling av åkerbränsle (rörflen) på nedlagd jordbruksmark. Sockerbetsodlingens bidrag till bl.a. etanolproduktion uppmärksammas i flera motioner. Enligt motion 2005/06:MJ315 (c) bör vara föregångsland i omställningen mot ett miljömässigt hållbart samhälle. I detta arbete ingår omställningen från fossila bränslen. Enligt motion 2005/06:MJ388 (s) bör enförsöksverksamhet för etanolframställning etableras. De sockerbetor som inte kan användas för sockerproduktion bör i stället kunna ingå i en kretsloppsanpassad etanolproduktion. När det gällersockerbetsodlingen på framhålls i motion 2005/06:MJ429 (s) att det är möjligt att framställa bl.a. biogas eller etanol med sockerbeta som råvara. Den forskning som pågår på området bör tas till vara och påskyndas. Den alternativa användningen av sockerbetor uppmärksammas även i motion 2005/06:MJ507 (s). Enligt motionärerna är en intressant utveckling att sockerbetor kan få en alternativ användning genom framställning av bl.a. etanol. Den forskning som pågår inom området bör påskyndas för att upprätthålla den svenska sockerbetsodlingen. Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) bör möjligheten till nyanslutning till miljövänlig odling av sockerbetor finnas kvar. Motionärerna anser det angeläget att bygga vidare på denna odlingsform och genom dialog med näringen finna vägar att öka miljönyttan och därigenom kostnadseffektiviteten i ersättningen (yrkande 10). Vikten av ersättning till miljövänlig betodling betonas även i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 12. Odling av bruna bönor I motion 2005/06:MJ344 (s) betonas vikten av stöd till fortsatt odling av bruna bönor på , som är den enda regionen i landet där bruna bönor odlas. Enligt motionerna 2005/06:MJ17 (kd) yrkande 3 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 16 bör startstödet höjas, inkluderas i investeringsstödet och öronmärkas. Även åldersgränsen bör höjas. I motion 2005/06:MJ334 (v) anförs att startstöd bör finnas kvar i kommande program. Motionärerna anser det viktigt att åtgärden skapar utrymme för förädling av de areella näringarnas råvaror. Småskalighet, mikroföretagande och nyföretagande bör stödjas (yrkande 5 delvis). I motion 2005/06:MJ17 (kd) anförs att myndigheternas roll vid tillhandahållandet av olika tjänster bör tydliggöras. Det finns enligt motionärerna risk för att vissa myndigheter för sin verksamhet blir beroende av intäkter från försäljning av tjänster till företag, vilket kan få oönskade effekter, bl.a. minskad trovärdighet. Det finns därför behov av andra huvudmän för kompetensutveckling och tillhandahållande av tjänster med nära koppling till marknaden. Samma myndighet bör inte ha ansvar för tillsyn, lagtolkning och rådgivning (yrkande 14). Den jordbrukspolitiska reformen skapar nya förutsättningar för att bedriva jordbruksproduktion. Genom att stödet frikopplas från produktionen skapas nya möjligheter att anpassa primärproduktion och förädling av jordbruksprodukter till marknadens efterfrågan. Professionaliteten som företagare kommer att bli en än viktigare framgångsfaktor. Som regeringen anför ger den nya landsbygdsförordningen ökade förutsättningar att stödja jordbrukets anpassning till följd av den senaste jordbruksreformen och utvecklingen av landsbygdens företagande och näringsliv. I många fall är det fråga om att starta eller utveckla nya eller befintliga mindre företag. Åtgärderna inom insatsområdet skall kunna medverka till att stärka konkurrenskraften hos företag inom de areella näringarna genom utveckling av kompetens och lärande, ny teknik och nya produkter. Detta ställer ökade och nya krav på såväl kunskapsöverföring som dess innehåll. Investeringar som förbättrar miljö och djurvälfärd skall fortsatt prioriteras, och de areella näringarnas potential som producenter av förnybar energi skall tas till vara. Därigenom bidrar enligt utskottets mening åtgärderna inom detta insatsområde också till att uppfylla målsättningar inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet. Innovation och entreprenörskap skall främjas i syfte att öka nyföretagandet och vitalisera landsbygdens näringsliv. En starkare koppling till, och ökad kunskapsförmedling från, forskning och utveckling utgör en viktig bas för denna utveckling och innebär en långsiktig kvalitetssäkring av åtgärderna. Åtgärderna skall enligt regeringens bedömning kunna tillämpas bredare och nå fler företag inom jord- och skogsbruk, rennäring samt livsmedels- och tjänsteproduktion med anknytning till de areella näringarna. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. Företag inriktade på vidareförädling med traditionell eller innovativ inriktning har en stor potential för utveckling. Möjligheten att stimulera produktion och samarbete kring marknadsföring av kvalitetsprodukter med särskilda mervärden, exempelvis ekologiska livsmedel eller övriga svenska mervärden i form av gott djurskydd, höga miljökrav och livsmedelssäkerhet, skall tas till vara. I likhet med regeringen vill utskottet i detta sammanhang understryka behovet av stöd till småskalig förädling av livsmedel eller andra produkter. Som utskottet har framhållit är skogsbruket, tillsammans med jordbruket och renskötseln, den största förvaltaren av landsbygdens natur- och kulturmiljöresurser och mycket viktigt för landsbygdens ekonomi och sysselsättning. Utskottet gör bedömningen att den nya landsbygdsförordningen medger åtgärder för förbättrad konkurrenskraft genom exempelvis kompetensutveckling för ett hållbart nyttjande av den skogliga naturresursen och stöd till förädlingsföretag med upp till tio anställda, s.k. mikroföretag. Som regeringen anför skall de åtgärder som tillämpas i programmet syfta till att ge förutsättningar för ekonomiskt självbärande företag inom olika utvecklingsområden. Det ökade intresse som finns för livsmedel och andra produkter med hög kvalitet, traditionella produktionsformer eller andra mervärden skapar nya förutsättningar för entreprenörer med kunskaper och erfarenheter. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:N407 (kd) yrkande 10, 2005/06:MJ15 (fp) yrkandena 1 och 10, 2005/06:MJ18 (m) yrkande 7, 2005/06:MJ334 (v) yrkandena 5 delvis, 6 och 15, och 2005/06:MJ518 (kd) yrkande 1 avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Som anförs i skrivelsen är en viktig förutsättning för att företag skall kunna utvecklas och nya företag startas god tillgång till finansiellt kapital. De finansiella problemen för landsbygdsföretagen förstärks ibland eftersom bankerna ofta värderar vissa fasta tillgångar som säkerhet för lån lägre än motsvarande tillgångar i tätorterna. Tillgångar i fastigheter och byggnader bedöms ha ett lägre alternativvärde och begränsad alternativ användning i eventuella obeståndssituationer. Detta leder till att de enskilda företagarna i betydande omfattning är hänvisade till att lämna personliga borgensåtaganden för att över huvud taget kunna få banklån. Utskottet delar alltså synpunkterna i motion MJ15 (fp) när det gäller vikten av tillgång till finansiellt kapital för landsbygdsföretagen. Något särskilt uttalande med anledning av motionens yrkande 17 finner utskottet emellertid inte påkallat. Motionsyrkandet bör avstyrkas i den mån det inte kan anses tillgodosett med vad utskottet anfört. Jordbruket som producent av bioenergi Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi. Vidare skall förslag till tydliggörande av samhällets syn på den roll som jordbruket bör ha som producent av bioenergi utvecklas (dir. 2005:85).Utredaren skall bl.a. undersöka vilka förutsättningar som krävs för att utveckla ett jordbruk som är konkurrenskraftigt som producent av bioenergi med beaktande av dagens generella styrmedel inom energiområdet, främst skatter och handel med elcertifikat, samt biologiska och odlingstekniska möjligheter. Analyser skall göras ur både ett samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt perspektiv. Bioenergiodlingens möjligheter att bidra till uppfyllande av miljömålen skall särskilt uppmärksammas, liksom eventuella konflikter mellan olika miljömål. Utredaren skall även beakta hushållningsprincipen att råvaror och energi skall användas så effektivt som möjligt. Med utgångspunkt från dessa analyser skall utredaren göra en bedömning av olika produktionsalternativ. Även annan jordbruksrelaterad produktion som kan ha betydelse för produktion av bioenergi skall uppmärksammas, exempelvis animaliska biprodukter (ABP). Särskild hänsyn skall tas till reformarbetet inom den gemensamma jordbrukspolitiken och till andra internationella förhållanden och då särskilt WTO-aspekter. I bedömningen av konkurrenskraften skall ett långsiktigt perspektiv användas där möjligheten att uppnå en utveckling med en framtida situation baserad på ny teknik beaktas. Det är enligt direktiven också viktigt att bedöma konkurrenskraft i relation till biobränslen från skogsbruket och andra möjliga förnybara energikällor. Det framhålls som nödvändigt att väga in andra möjliga samhällsekonomiska effekter i bedömningen, såsom en förbättring av försörjningstryggheten, en minskad sårbarhet i energisystemet, en ökad sysselsättning och en diversifiering av berörd näringsverksamhet samt andra regionala effekter. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ404 (s), 2005/06:MJ15 (fp) yrkandena 8 och 9, 2005/06:MJ16 (c) yrkande 4, 2005/06:MJ17 (kd) yrkandena 4 och 15, 2005/06:MJ315 (c), 2005/06:MJ384 (c) yrkande 2, 2005/06:MJ388 (s), 2005/06:MJ429 (s), 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkande 17, 2005/06:MJ452 (c) och 2005/06:MJ507 (s) nu lämnas utan vidare åtgärd. fattade ministerrådet en politisk överenskommelse om reformering av sockersektorn. Sammanfattningsvis innebär reformen prissänkning på socker och sockerbetor på respektive . Betodlarna kompenseras till och därefter till av prissänkningen av betpriset, och A- och B-kvoterna slås samman till en gemensam kvot. Isoglukoskvoten ökar med drygt totalt, varav till nuvarande producentländer. Till , och som inte tidigare haft isoglukoskvoter ges 60 000, 8 000 respektive isoglukoskvot till priset av /ton. Ett omstruktureringsprogram införs för att få industrin att avsäga sig kvot och lägga ned produktion. Stödet för att avsäga sig kvot är /ton och sjunker sedan till 625 respektive /ton . Omstruktureringsprogrammet finansieras via en avgift på resterande kvot som skall betalas och är 126,4, 173,8 respektive /ton. Omstruktureringsfonden skall även användas till att finansiera diversifieringsåtgärder i regioner som drabbas hårt av reformen. För de medlemsländer som avsäger sig av sin kvot ges möjlighet att betala ut ytterligare 30-procentig kompensation för prissänkningen som kopplat stöd. Vissa medlemsländer ges även möjlighet till nationellt stöd för betodling. Traditionella raffineringsländer får behålla sina importkvoter för råsocker, och industrin ges möjlighet att använda ickekvotssocker till världsmarknadspris. Om sådant socker inte finns tillgängligt kommer produktionsbidrag att kunna betalas ut eller en tullfri importkvot att öppnas. Utskottet delar regeringens ståndpunkt att det är av stor vikt att den politiska överenskommelsen hålls, och att ett formellt beslut om en reform kan fattas. Ett beslut är även nödvändigt för att både odlare och industri skall kunna få tydliga besked om vilka förutsättningar som kommer att gälla framöver. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 12 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 10 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Odling av bruna bönor Inom nuvarande miljö- och landsbygdsprogram utgår ersättning för odling av bruna bönor motsvarande /ha, och var anslutningen 770 ha. Enligt vad utskottet har inhämtat från () har ersättningen av i län bedömts ha stor betydelse för den regionala utvecklingen, liksom för ett varierat och rikt odlingslandskap. I betänkandet Levande kulturlandskap - en halvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105) anser den särskilde utredaren emellertid att åtgärdens bidrag till miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö får anses begränsat. Utskottet har vidare inhämtat att, inför kommande programperiod, samtliga ersättningsformer kommer att ses över med avseende på måluppfyllelse, kostnadseffektivitet och administrationskostnader. För stödet till bruna bönor kommer även jordbruksreform att påverka ersättningsnivån. Vad gäller främjande av odling av bruna bönor är det enligt viktigt att även analysera andra möjliga styrmedelsutformningar. Exempel på detta kan vara åtgärder för marknadsföring och information till konsumenter för att därigenom öka efterfrågan på bönorna. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ344 (s) lämnas utan vidare åtgärd från sida. När det gäller insatsområdetförbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket framgår av skrivelsen att kompetensutveckling och informationsinsatser inklusive kunskapsspridning från forskning och innovativa metoder ingår i den första åtgärdsgruppen. Regeringen betonar att insatserna skall kunna nå alla dem som är engagerade inom jordbruks-, livsmedels- och skogssektorerna. Vidare ingår startstöd till unga jordbrukare. Som regeringen dessutom anför bör en ambition också vara att stödja nyrekrytering till landsbygdens företag bland unga människor och personer med utländsk bakgrund. Med det anförda finner utskottet syftet med motionerna 2005/06:MJ17 (kd) yrkande 3, 2005/06:MJ334 (v) yrkande 5 delvis och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 16 i väsentliga delar tillgodosett. Motionsyrkandena bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd från sida. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion 2005/06:MJ17 (kd) om vikten av att myndigheternas roll vid tillhandahållandet av olika tjänster bör vara tydlig men delar inte de farhågor som förs fram i motionen, vars yrkande 14 avstyrks. Inriktningen av åtgärder för förbättring av miljön och landskapet Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen och avstyrker 17 motionsyrkanden om inriktning av åtgärderna om utformning av målen, nio motionsyrkanden om ett resurshushållande konventionellt jordbruk och sju motionsyrkanden om alternativ odling. Vidare avstyrks tolv motionsyrkanden om åtgärder för ett öppet landskap, fem motionsyrkanden om fjällnära jordbruk, tre motionsyrkanden om fäbodbruk samt ett motionsyrkande om rovdjursstängsling. Slutligen avstyrks två motionsyrkanden om skogspolitiken som ett nationellt politikområde och fyra motionsyrkanden om skogliga åtgärder i landsbygdsprogrammet. Jämför reservationerna 22 (fp), 23 (m, fp, kd, c), 24 (kd), 25 (m, fp), 26 (kd), 27 (m, kd, c), 28 (m), 29 (kd), 30 (fp), 31 (kd), 32 (kd) och 33 (m, fp, kd, c). Åtgärderna inom insatsområdet för förbättring av miljön och landskapet bör enligt regeringen bidra till att på ett effektivt sätt uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen med relevanta delmål och med koppling till lantbruket och landskapets natur- och kulturvärden. Miljöersättningar i syfte att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är viktiga och kompenserar de areella näringarna för deras produktion av kollektiva nyttigheter i alla delar av landet. Andra miljökvalitetsmål av betydelse är Ingen övergödning, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Myllrande våtmarker. Åtgärder som bidrar till att uppnå mål för ekologisk produktion skall rymmas inom insatsområdet. Regeringen gör bedömningen att miljöåtgärder i skogsbruket kommer att kunna finansieras inom landsbygdsprogrammet i syfte att bidra till att miljökvalitetsmålet Levande skogar med vissa av dess delmål och skogspolitikens miljömål kan uppfyllas samt till att skogens sociala värden tillvaratas. Regeringen anser vidare att höga natur- och kulturmiljövärden, exempelvis inom s.k. Natura 2000-områden, särskilt skall beaktas vid genomförandet av miljöåtgärder i odlingslandskapet. Åtgärder för att genomföra rådets direktiv /409/EEG av om bevarande av vilda fåglar och rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (Natura 2000-direktiven) som finansieras inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet bör även fortsättningsvis kunna finansieras inom ramen för landsbygdsprogrammet. Behovet av ytterligare åtgärder för genomförandet av rådets direktiv /60 av (ramdirektivet för vatten) kan enligt regeringen inte bedömas utan kommer att prövas . Enligt motion 2005/06:MJ18 (m) bör LBU-stöden adderas till nationella stöd och ersättningar. I likhet med övriga EU-program får inte heller landsbygdsprogrammet användas för att ersätta nationella eller regionala stöd (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ15 (fp) framhålls att de stödformer som tas fram inte bör fungera som ett indirekt stöd till icke lönsam produktion med låg grad av kollektiva nyttigheter. Frikopplingen av jordbruksstöden har enligt motionärerna inneburit minskad styrning av lantbrukarens val av produktion, vilket ökar möjligheten att skapa ett konkurrenskraftigt, differentierat och innovativt jordbruk (yrkande 3). Landskapsvård och att andra miljöinsatser, t.ex. Natura 2000-områden, som inte är direkt kopplade till generella ersättningar, t.ex. betesstöd, bör stödjas via statliga sektorsmedel (yrkande 11). Målen inom insatsområde 2 bör framför allt vara att gynna det öppna landskapet för biologisk mångfald främst vad avser rödlistade arter och minska läckaget av närsalter till vattnet, användningen av bekämpningsmedel och andra farliga kemikalier i jordbruket samt jordbrukets klimatpåverkan (yrkande 12). Satsningar på LBU-åtgärder som når en bredare och större del av odlingslandskapet och betesmarkerna förordas i motion 2005/06:MJ16 (c) yrkande 5. I motion 2005/06:MJ17 (kd) påtalas vikten av en särskild stödinsats utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i skogs- och mellanbygder i syfte att bl.a. bidra till öppna landskap (yrkande 6). Reglerna för miljöstödet måste bli frikostigare, och de geografiska områdena bör utökas till att omfatta även , län, och (yrkande 7). De regionala miljöersättningarna måste finnas kvar i någon form. Inte minst med tanke på sockerreformen är stödet till miljövänlig odling av sockerbetor på viktigt (yrkande 11). Det nya landsbygdsprogrammet bör ta särskild hänsyn till det småskaliga jordbruket i skogs- och mellanbygden, glesbygden och fjälljordbruket (yrkande 12). Enligt motion 2005/06:MJ260 (c) bör regeringen inför kommande miljöprogramsperiod med kraft förhandla fram största möjliga miljöstödsram från EU samt föreslå ett paraply av riktade effektiva miljöersättningar i stället för dagens oprecisa paketlösningar (yrkande 2). LBU-stödets betydelse betonas även i motion 2005/06:N482 (c). Det bästa sättet att stärka jord- och skogsbruket är enligt motionärerna höjningar av kompensationsersättningen och miljöersättningen till ett öppet och varierat odlingslandskap. Detta innebär att stödet bör riktas till produktionen och därmed till kulturlandskapet och matproduktionen (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ334 (v) framhålls att utgångspunkten för positionering inför den kommande översynen av miljö- och landsbygdsprogrammet bör vara att ambitionsnivån från tidigare programperiod i fråga om miljön inte skall sänkas (yrkande 2). bör utforma kommande landsbygdsprogram genom att avsätta av budgeten inom prioriteringsområde 2 för mark och miljöförvaltning (yrkande 3). Den huvudsakliga uppgiften för landsbygdsprogrammet bör vara att ersätta brukare och livsmedelsproducenter för produktion av kollektiva nyttigheter som marknaden inte kan ersätta (yrkande 4).Miljömålen skall vara styrande och miljöåtgärder prioriterade i utformningen av LBU. Programmet har tidigare visat sig ha en mycket stor positiv inverkan på uppfyllandet av flera av de svenska miljökvalitetsmålen men ökad ambition är nödvändig för att uppnå framför allt målen Ingen övergödning och Giftfri miljö (yrkande 7). En utredning om landskapets förändring begärs i motionerna 2004/05:N254 (fp) yrkande 18 och 2005/06:N383 (fp) yrkande 15. Utredningen bör klargöra kunskapsläget när det gäller landskapets förändring och se över om de styr- och planeringsverktyg som finns är tillräckliga. Enligt motion 2005/06:MJ17 (kd) bör en långsiktig satsning göras på ett miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan bedrivas inom samma företag. Regelsystemet bör förenklas och satsningarna på forskning och utveckling öka (yrkande 10). I motion 2005/06:MJ448 (mp, -) efterlyses obligatoriska åtgärder, t.ex. växtodlingsplaner inklusive växtnäringsbalans och genomförd miljöhusesyn, för lantbruk som erhåller miljöersättningar (yrkande 10). Betydelsen av ett resurshushållande konventionellt jordbruk lyfts fram i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 15. Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) bör ett system med hushållande konventionellt jordbruk utifrån inriktningen i REJO-förslaget övervägas inför nästa LBU-programperiod (yrkande 14). I motion 2004/05:MJ497 (kd) begärs mer frikostiga regler för s.k. LBU-stöd. Möjligheten till miljöstöd för träda, fångesgrödor, vårplöjning samt våtmarker måste utökas (yrkande 13). Stöd till odling av fångesgrödor bör även beviljas för åtgärder som syftar till minskat näringsläckage till , , och (yrkande 21). Stödet till odling av fångstgrödor och andra åtgärder mot växtnäringsläckage uppmärksammas även i motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 19. Enligt motion 2004/05:MJ459 (kd) bör i lagstiftningen införas krav på odlingsfria zoner längs vattendrag. I motion 2005/06:MJ596 (kd) betonas vikten av att landsbygdsprogrammen utformas så att det blir möjligt att ge stöd för bevarande och nyanläggande av småbiotoper i odlingslandskapet (yrkande 31). Enligt motion 2005/06:MJ18 (m) bör LBU-programmet inte användas för att särskilt gynna alternativt producerade livsmedel. Vilken produktionsmetod som används bör avgöras av efterfrågan på produkterna (yrkande 5).I motion 2005/06:MJ15 (fp) anförs att LBU-medlen inte bör användas för att uppnå mål för ekologisk odling. Målsättningen bör i stället inriktas på miljöeffekter och satsningarna göras där miljönyttan blir den största, oberoende av odlingsform (yrkande 14). Motionärerna i motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 19, 2005/06:MJ17 (kd) yrkande 9, 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 17 framhåller angelägenheten av att regelverket förenklas. Bland annat måste systemet med s.k. positivlistor bytas ut mot mer principiella regler och omläggningstiden förkortas till . Den ekologiska och betesdriften bör inte knytas till ekologisk djurhållning utan endast till djurhållning. I motionerna 2005/06:MJ445 (kd) yrkande 2 och 2004/05:Sk455 (kd) yrkande 5 begärs att det i miljöstöden inom LBU-programmets ram inkluderas dels ett stöd för resurshållande konventionell trädgårdsodling, dels ett nationellt stöd för ekologisk växthusodling. I motion 2005/06:MJ18 (m) framhålls att landsbygdsprogrammet bör ha sin tyngdpunkt i vallodlingen. Eftersom vårt land har sämre förutsättningar för majsodling än större delen av EU finns i stället stödet till vallodling. Odling av fleråriga minskar läckaget av näringsämnen till vatten. Dessa faktorer utgör motiv för att tyngdpunkten i landbygdsprogrammet bör läggas på vallstödet (yrkande 3). Stödet till vallodling och betesmark tas upp även i motion 2005/06:MJ17 (kd). Det bör enligt motionärerna finnas en koppling mellan vallproduktion och betes- och/eller grovfoderbaserad djurhållning. Stöden bör öka, och omfattning och ersättningsnivå bör höjas (yrkande 8). Vikten av öppna landskap betonas i motion 2004/05:MJ203 (m). Motionären påtalar att betesmarker, hagar och ängar växer igen. Enligt expertis skapar detta ett hot mot såväl djur- som växtvärld som har sitt hemvist i det öppna landskapet. I motion 2004/05:MJ497 (kd) anges ett antal nödvändiga förutsättningar för bevarandet av det öppna landskapet.