bet · GT01UU17 · 2006-05-04 00:00:00 — Internationella frågor om hållbar utveckling och miljö I detta betänkande behandlar utrikesutskottet motionsförslag om internationella frågor rörande hållbar utveckling och miljö. Utskottet understryker det starka samband som råder mellan ekonomisk och social utveckling och skyddet av miljön. Utskottet betonar att det är viktigt att bidrar till att ytterligare stärka EU:s samarbete på miljöområdet i syfte att hantera de stora miljöproblemen både inom EU och globalt. måste även verka för att förbättra tillståndet för den globala miljön. För att uppnå detta krävs ett omfattande internationellt och europeiskt miljöarbete. De miljöfrågor som utskottet tar upp i betänkandet rör ett stort antal områden. Förutom mål och inriktning på politiken behandlas säkerhetspolitiska aspekter, organ inom det internationella miljöarbetet, genomförande av miljökonventioner samt en rad globala miljöfrågor, däribland om vatten, klimat, energi m.m. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet har fogats 12 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och inriktning m.m., allmänt avslår motionerna 2004/05:U219 yrkande 12, 2004/05:U254 yrkande 16, 2005/06:U255 yrkandena 18, 25 och 27, 2005/06:U349 yrkande 6, 2005/06:U371 yrkande 19, 2005/06:U378 yrkandena 2, 4, 7 och 10 samt 2005/06:N385 yrkande 8. Reservation 1 (m, fp, c) Reservation 2 (v) Reservation 3 (mp) avslår motionerna 2004/05:U219 yrkande 15, 2005/06:U267 yrkandena 2, 8 och 10, 2005/06:U276 yrkande 3 och 2005/06:U384 yrkandena 4 och 8. Reservation 4 (m, c) avslår motionerna 2004/05:U311 yrkande 6, 2005/06:U4 yrkande 12, 2005/06:U371 yrkande 18, 2005/06:U378 yrkande 6 och 2005/06:MJ394 yrkande 5. Reservation 5 (fp, kd, mp) Vissa frågor om internationella miljöorgan och genomförande avslår motionerna 2005/06:U255 yrkande 24, 2005/06:U267 yrkande 11, 2005/06:U371 yrkande 17 och 2005/06:U378 yrkande 5. Reservation 6 (m, c) Reservation 7 (mp) Globala miljöfrågor - vatten avslår motionerna 2004/05:U238 yrkandena 1-3 och 6-13, 2005/06:U5 yrkande 5, 2005/06:U249 yrkandena 18 och 19 samt 2005/06:U267 yrkandena 5 och 6. Reservation 8 (m, c) Reservation 9 (v) Reservation 10 (mp) Globala miljöfrågor - klimat och energi m.m. avslår motionerna 2004/05:U260 yrkande 2, 2004/05:T395 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U255 yrkandena 11 och 26, 2005/06:U267 yrkandena 3 och 9, 2005/06:U289 yrkande 32, 2005/06:U331 yrkandena 1-3, 2005/06:U378 yrkande 18 och 2005/06:U379 yrkande 5. Reservation 11 (m, fp, kd, c) Reservation 12 (mp) avslår motionerna 2004/05:U22 yrkande 7, 2004/05:U215 yrkande 2, 2004/05:U219 yrkande 10, 2004/05:U238 yrkandena 4 och 5, 2004/05:U285, 2004/05:U311 yrkandena 19 och 23, 2005/06:U243 yrkande 2, 2005/06:U249 yrkandena 14-17, 2005/06:U323, 2005/06:U350 yrkande 6, 2005/06:U361 och 2005/06:U378 yrkandena 1, 3, 8, 9, 13, 17 och 19-21. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlar utrikesutskottet motionsförslag om internationella frågor om hållbar utveckling och miljö. De frågor som tas upp i betänkandet omfattar mål och inriktning på politiken, säkerhetspolitiska aspekter, organ inom det internationella miljöarbetet, genomförande av miljökonventioner samt globala miljöfrågor om exempelvis vatten, klimat och energi. Utskottet anordnade en offentlig utfrågning under rubriken : fattigdomsbekämpning och global säkerhet. Vid utfrågningen belystes två huvudteman - och sambandet mellan dessa: Millenniemålen - fattigdomsbekämpning - jordbruk/livsmedelsproduktion - vatten. Konflikter och samarbete kring vattenresurser. Medverkande i utfrågningen var , professor, verksam vid , , ordförande i vetenskapliga programkommittén vid (), , fil.lic., verksam vid vattenenhet, och , fil.dr., docent, verksam vid , . Uppteckningar från utfrågningen ingår som bilaga till detta betänkande. Utskottet utarbetade ett särskilt betänkande inriktat på internationella miljöfrågor, betänkande 2003/04:UU12. Därefter har utskottet tagit upp miljöfrågor bl.a. i betänkande 2005/06:UU2. Utskottet har beslutat att i detta betänkande avstå från att närmare behandla bl.a. motionsyrkanden som är identiska eller i hög grad överensstämmande med förslag som utskottet behandlat under något av de senaste riksmötena. Dessa yrkanden finns förtecknade i betänkandets avslutande del. De motioner som utskottet tar ställning till i detta betänkande är med tre undantag avlämnade under allmänna motionstiden /05 respektive 2005/06. De sistnämnda motionerna redovisas i betänkandet utan angivande av årtal. Mål och inriktning m.m. betonar i kommittémotionU255yrkande 18 att ökad respekt för rättigheter på miljöområdet bidrar till långsiktig ekonomisk utveckling och socialt välstånd. I yrkande 25 anförs att EU genom samordning mellan unionens medlemsstater kan bli en starkare aktör i fortsatta förhandlingar om globala miljöproblem med länder som , och . Enligt yrkande 27 bör vara pådrivande i EU för ett djupare samarbete i miljöfrågor när det gäller energi, vetenskap och teknik med länder som och . framhåller i partimotion U349 yrkande 6 att kampen mot miljöförstöringen måste intensifieras. I kommittémotion U378 yrkande 2begärs klargöranden av vilka kapaciteter och kompetenser skall bidra med i samarbetsländerna för att skapa ett trovärdigt internationellt miljösamarbete. Enligt yrkande 4 bör den etiska dimensionen betonas i det fortsatta arbetet för hållbar utveckling och uthållig tillväxt. I samma motion, yrkande 7, anförs att bör betona vikten av att skydda produktionen av de "gemensamma globala nyttigheterna". I yrkande 10 förespråkas att handel med varor som har framställts i enlighet med kraven om en hållbar utveckling skall främjas. förordar i kommittémotion N385 yrkande 8att i internationella sammanhang skall initiera en diskussion om hur tvistelösning mellan och miljökonventionerna skall hanteras och att det utreds om i kan vara ett lämpligt forum för att lösa tvister som rör motsättningar mellan och multilaterala miljökonventioner. förespråkar enligt partimotion2004/05:U219 yrkande 12 ökad internationell uppmärksamhet och miljöpolitiska åtgärder för att förebygga klimatförändringar, som orsakar naturkatastrofer. I motionerna 2004/05:U254 (mp) yrkande 16 och U371 (mp) yrkande 19 begärs att skall verka för ett klargörande av att handelsregelverket är underordnat multilaterala miljööverenskommelser. I ett antal motioner behandlas hållbar utveckling samt mål och inriktning på arbetet med internationella miljöfrågor m.m. Utskottet vill inledningsvis understryka det starka samband som råder mellan ekonomisk och social utveckling och skyddet av miljön. Detta samband betonades också i slutsatserna från i . Där bekräftade deltagarna de åtaganden man gjort vid tidigare globala konferenser om att nå målet om hållbar utveckling, inklusive genomförandet av och genomförandeplanen från . Toppmötesdeltagarna förpliktade sig att vidta konkreta åtgärder på alla nivåer för att stärka det internationella samarbetet och främja integreringen av de tre komponenter som ingår i hållbar utveckling: ekonomisk utveckling, social utveckling och skydd av miljön. Fattigdomsutrotning, förändring av icke hållbara produktions- och konsumtionsmönster och skydd av och hushållning med naturresurser såg toppmötet som övergripande mål och grundläggande förutsättningar för en hållbar utveckling. I slutsatserna från världstoppmötet anfördes att man under ledning av de utvecklade länderna skall främja hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Alla länder vinner på detta. behandlade i betänkande 2004/05:UU9, före , de förslag som världsorganisationens generalsekreterare lagt fram i rapporten larger freedom och underströk då bl.a. förslagen om ytterligare åtgärder för hållbar utveckling och rekommendationerna om ett ramverk för en internationell klimatpolitik när upphör att gälla 2012. Utskottet hade också i en rad sammanhang framhållit betydelsen av hållbar utveckling. Detta framgår exempelvis av betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling och betänkande 2003/04:UU12 Internationella miljöfrågor. Även , , underströks sambandet mellan ekonomisk och social utveckling och skyddet av miljön när ett sammansatt utrikes- och miljö- och jordbruksutskott i betänkande 2002/03:UMJU1 behandlade frågor som hängde samman med resultaten från i om hållbar utveckling. Regeringens syn på hur den svenska strategin för hållbar utveckling bör vidareutvecklas har redovisats för . I skrivelse 2005/06:126 Strategiska utmaningar - En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling som överlämnades till lyfter regeringen fram fyra strategiska utmaningar som skall stå i fokus under nästa mandatperiod: Bygga samhället hållbart. Stimulera en god hälsa på lika villkor. Möta den demografiska utmaningen. Främja en hållbar tillväxt. Skrivelsen kommer att behandlas i ett betänkande från miljö- och jordbruksutskottet innan beslut fattas i kammaren. I detta betänkande, där utrikesutskottet behandlar internationella miljöfrågor, är det, av de nämnda utmaningarna, främst främjandet av en hållbar tillväxt som står i centrum. Utskottet noterar att regeringen i skrivelse 126 om hållbar tillväxt anger att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring skall brytas som medborgarnas välfärd och sammanhållning skall främjas, att skall vara ett ledande land i utvecklingen av nya lösningar som bidrar till hållbar utveckling och som resulterar i kommersialisering av kunskap och idéer, liksom i etablering av nya företag, att skall skapa förutsättningar för att bryta beroendet av fossila bränslen till 2020 och att utvecklingsländernas intressen och fattiga individers och gruppers intressen i dessa länder skall tas till vara så att alla kan tillgodogöra sig de möjligheter världshandeln erbjuder. En rad åtgärder för att främja en hållbar tillväxt presenteras i skrivelsen. Det är fråga dels om åtgärder på nationell nivå, dels om åtgärder på EU-nivå och globalt. Hållbar utveckling är ett av EU:s viktigaste mål. I unionens strategi för hållbar utveckling, som lanserades vid i , fastställdes ambitiösa mål och efterlystes ökad samordning av politiken för att göra det möjligt att uppnå ekonomiska, sociala och ekologiska mål. Lissabonstrategin - vars målsättning är att göra EU "till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning" - kompletterades därmed med en strategi för hållbar utveckling. var starkt pådrivande för att få in hållbarhetsperspektivet i Lissabonstrategin. När hållbar utveckling införlivades i Lissabonstrategin framhölls att "hållbar utveckling kräver globala lösningar". Strategin stödde därmed EU:s ansträngningar att inta en ledande roll på den internationella arenan för att främja global ekonomisk och social utveckling och skydda miljön. , vilket berörts ovan, skulle bl.a. göra en uppföljning av FN:s åtta millennieutvecklingsmål. Fattigdomsutrotning står i centrum för dessa mål. Ett av millennieutvecklingsmålen är att säkra en miljövänlig och hållbar utveckling. , konstaterar utskottet, har ett uppfyllande av målet om en miljövänlig och hållbar utveckling stor betydelse för möjligheterna att nå övriga millenniemål. Hur dessa samband ser ut redovisade utskottet närmare i betänkande 2003/04:UU12. Europeiska unionen har vid ett flertal tillfällen understrukit målens betydelse och sin ambition att bidra till att de nås. Som en förberedelse för lade kommissionen därför fram flera förslag i ett "millenniemålspaket" (MDG Package) . I fråga om millennieutvecklingsmålet om miljömässig hållbarhet betonades där att unionen skulle gå i spetsen för de globala ansträngningarna i syfte att stävja ohållbara konsumtions- och produktionsmönster. Unionen skulle vidare bistå utvecklingsländerna i genomförandet av de multilaterala miljöavtalen. (Utskottet återkommer senare till frågor med anknytning till hur ohållbara produktionsmönster skall kunna stävjas respektive hur internationella miljökonventioner skall kunna genomföras.) Enligt utskottet är EU:s samordnade agerande inför ett exempel på hur unionen kan vara en stark aktör i förhandlingar om globala problem exempelvis på miljöområdet. EU-länderna samordnar sig alltmer inför viktiga internationella förhandlingar. har unionen också allt tydligare profilerat sig som drivande aktör i det internationella miljösamarbetet. Grundvalen för agerandet är dels gemenskapens miljölagstiftning, dels en tydlig politisk ambition. Små EU-medlemsländer som kan ha stora framgångar när det gäller att påverka EU:s positioner. Så var exempelvis fallet i förberedelserna inför om hållbar utveckling i och sker i det nu pågående internationella klimatarbetet. Svenska vetenskapsmän och förhandlare har från första början haft betydelsefulla roller i såväl den vetenskapliga som den politiska process som till slut ledde fram till klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. Efter det att blev EU-medlem har vi dessutom varit starkt pådrivande för EU:s hållning i förhandlingarna och för att kraftfullt försvara Kyotoprotokollet, inte minst under det svenska ordförandeskapet i . spelar också en aktiv roll vid utformningen och genomförandet av EU:s gemensamma klimatpolitik. Utskottet vill understryka vikten av att den även i fortsättningen agerar kraftfullt och pådrivande när det gäller att påverka EU:s positioner inför internationella förhandlingar. EU:s ambitioner beträffande millenniemålen om fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling kommer bl.a. till uttryck i den förklaring om EU:s utvecklingspolitik, Europeiskt samförstånd, som undertecknades av rådets och kommissionens ordförande samt talman. Utskottet har i betänkande 2005/06:UU10 redogjort för huvuddragen i denna överenskommelse. I detta sammanhang finns det dock anledning att återge några av de inledande meningarna i överenskommelsen: har fattigdomsutrotning och hållbar utveckling varit viktigare. Fattigdomsutrotning genomförs i en alltmer globaliserad värld där vi är alltmer beroende av varandra. Denna situation har skapat nya tillfällen men även nya utmaningar. Att bekämpa den globala fattigdomen är inte bara en moralisk skyldighet - det bidrar också till att bygga upp en stabilare, fredligare, mer välmående och jämlik värld som återspeglar de rikare och fattigare ländernas ömsesidiga beroende. [Utskottets kursivering]. I överenskommelsen slås fast att EU:s främsta och övergripande mål för utvecklingssamarbete är fattigdomsutrotning i samband med en hållbar utveckling, bl.a. i syfte att uppnå millenniemålen. Utskottet återkommer nedan till några miljörelaterade frågor som tas upp i överenskommelsen. för hållbar utveckling behöver revideras. lade kommissionen fram ett förslag om detta (KOM [2005] 658). Där föreslås att skall inriktas på sex huvudområden: klimatförändring och ren energi global fattigdom och utveckling social sammanhållning, demografi och migration. Till de sex huvudområdena finns knutna ett 30-tal förslag till prioriterade åtgärder samt förslag om mål. I regeringens EU-arbetsprogram anges att den verkar för en hög ambitionsnivå vad gäller mål och inriktning, en uppfattning som också delas av utskottet. Bland de viktiga frågor regeringen räknar upp kan i detta sammanhang särskilt framhållas mål för utsläpp av växthusgaser, energieffektivitet, alternativa energifrågor, hållbara transporter och EU:s bidrag till en global hållbar utveckling. , betonar regeringen, måste bygga på miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner. Centralt är att den nya strategin blir mer operativ och att den följs upp bättre än . bör regelbundet se över resultat och prioriteringar och ge nya impulser. Regeringen framhåller att indikatorer är ett bra instrument för att följa upp resultat. Ett sätt att göra hållbarhetsarbetet operativt är genom konsekvensanalyser av alla viktiga förslag. Ett annat verktyg är offentlig upphandling. Regeringen framhåller att hållbarhetsstrategin bör ha en nära koppling till Lissabonstrategin. Också i skrivelse 2005/06:126 Strategiska utmaningar - En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling kommenterar regeringen kommissionens förslag till ny strategi för hållbar utveckling. Där framhålls att är pådrivande inom EU för hållbar utveckling. Regeringen anser att den nya strategin bör vara mer ambitiös än den gällande och på ett tydligt sätt föra EU:s hållbarhetsarbete framåt som den nya strategin skall gälla. EU skall också fortsätta att vara en pådrivande kraft i det globala arbetet för hållbar utveckling. eftersträvar, enligt regeringens skrivelse, ett balanserat och väl avvägt förhållningssätt till de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna och betonar jämställdhetsaspekten av hållbar utveckling. Det bör, som nämnts, finnas en nära koppling mellan hållbarhetsstrategin och Lissabonstrategin och bör de bägge strategierna slås samman. vill se konkreta målsättningar och åtgärder. Det är också viktigt att stärka uppföljningen och instrumenten för beslutsfattande, framhåller regeringen i skrivelsen. Förhandlingarna om EU:s reviderade strategi pågår . Avsikten är att den reviderade EU-strategin för hållbar utveckling skall antas av . Utskottet återkommer senare i detta betänkande till vissa delar av förslaget till . Utskottet står bakom den målsättning för EU-samarbetet som regeringen ger uttryck för i sitt EU-arbetsprogram , nämligen att ytterligare stärka unionens samarbete på miljöområdet i syfte att hantera de stora miljöproblemen både inom EU och globalt. Det är angeläget att även verkar för att förbättra tillståndet för den globala miljön. För att uppnå detta behövs ett omfattande internationellt och europeiskt miljöarbete. I en motion efterlyses klargöranden om vad kan bidra med i det internationella miljösamarbetet. Utöver vad som framgått ovan vill utskottet redovisa följande. regeringsförklaring angavs att av det ökade biståndet skulle satsas på insatser särskilt destinerade till miljöområdet. Satsningarna skulle göras inom fält där står starkt och kan ge värdefulla bidrag. På detta sätt, framhöll statsministern, väver vi samman solidaritet, ekologiska hänsyn och ekonomisk tillväxt både i och i våra samarbetsländer. På uppdrag av regeringen har Sida därefter tagit fram förslag till fördelning av medlen i denna satsning, varav avser 2006. Sida föreslog förstärkningar på sex områden för att förbättra levnadssituationen för miljontals människor i de länder som har utvecklingssamarbete med. Utöver Sidas planerade miljöinsatser 2006 på har regeringen beslutat att anslå ytterligare till sådana insatser. Insatserna skall beslutas av Sida efter samråd med ett särskilt råd bestående av representanter för , berörda myndigheter, näringslivet och miljöorganisationer. De sex prioriterade områden som enligt regeringen ingår i miljösatsning inom utvecklingssamarbetet avser Förnybar energi och klimat Hållbart nyttjande av naturresurser och omsorg om miljön Utbildning, kapacitetsstöd och miljöförvaltning. En satsning på miljöteknik görs dessutom inom ramen för ökningen. Sida skall tillsammans med Miljöteknikråd (Swentec) och projektexportsekretariatet inom () utarbeta ett program för miljöteknik med särskilt fokus på hållbar stadsutveckling och förnyelsebar energi. Bland övriga satsningar som finansieras med den s.k. miljömiljarden kan nämnas att skall tillföras för finansiering av miljöinvesteringar i utvecklingsländer. I sammanhanget kan vidare nämnas att regeringen i budgetpropositionen redovisat att den genomför en ökad satsning på svensk miljöteknikexport. har samlat omkring 700 svenska företag i nätverket . Miljöteknikråd har inrättats. Forskningsanslagen till hållbar utveckling ökar med enligt beslut av (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15). I propositionen betonade regeringen att forskningen skall vara tvärvetenskaplig och ha ett globalt perspektiv. Också inom EU understryks den strategiska betydelsen av investeringar i forskning och utveckling för genomförande av Lissabonstrategin och en hållbar utveckling. Vid Europeiska rådets möte i kom man överens om att EU:s budget för forskning och utveckling borde ökas så att den närmar sig av BNP. Investeringar i forskning, såväl privata som offentliga, är viktiga för EU:s ekonomi och för miljöindustrin. Frågor om handel och miljö tas som framgått upp i flera motioner. Spörsmål av denna karaktär behandlades av utskottet i betänkande 2003/04:UU12 Internationella miljöfrågor. Utskottet erinrade där om att hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO. Utskottet vill påminna om att det internationella samfundet vid i om hållbar utveckling återigen bekräftade att internationella miljöavtal och WTO:s handelsavtal skall vara ömsesidigt stödjande. Enligt utskottets mening innefattar detta konventioner på miljöområdet och det sociala området som således inte kan åsidosättas. Vidare anförde utskottet följande. Regelverket inom WTO liksom multilaterala konventioner på miljöområdet och det sociala området är viktiga delar av det internationella regelverk som och EU har att leva upp till. Dessa regler får inte spelas ut mot varandra, utan bör i samverkan användas för att stärka miljöhänsynen, skyddet för de mänskliga rättigheterna och frihandeln i världen. Utskottet poängterade i betänkande 2003/04:UU3 att framtidens handelsregler måste utformas på ett sätt som bidrar till en bättre miljö och respekt för de mänskliga rättigheterna. I detta sammanhang vill utskottet betona att inte får hindra, utan bör stödja, ambitionerna på miljöområdet och vad gäller mänskliga rättigheter. WTO-reglerna bör således inte få företräde framför de multilaterala miljökonventionerna respektive FN:s konventioner om mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att detta synsätt överensstämmer med den linje som regeringen företräder i WTO-förhandlingarna. I betänkande UU12 påpekade utskottet också att FN:s ekonomiska kommission för (ECE) i den s.k. Århusdeklarationen slagit fast att WTO-regler helt och fullt måste ta hänsyn till behovet av en hög nivå på skyddet av miljön. I fråga om motionsförslaget om att främja handel med varor som framställts enligt kraven om en hållbar utveckling anför utskottet följande. Utskottet konstaterar att arbetar för att liberalisering av handeln med miljörelaterade produkter, teknik och tjänster skall prioriteras i bilaterala och multilaterala förhandlingar. ser dessa frågor som en del i arbetet för en hållbar utveckling. En liberalisering av handeln med miljöprodukter kan vara ett ekonomiskt effektivt sätt att lösa de problem med föroreningar och utarmning av miljön som bl.a. följer av befolkningstillväxt och, som en följd av detta, ökad energiproduktion och användning av kemikalier och andra material och ämnen. Åtgärder för att liberalisera handeln med miljöprodukter kan också användas för att visa hur det går att främja ett positivt samspel mellan handel och miljöhänsyn. Frågan om borttagande av tullar och andra handelshinder på miljövaror och tjänster förhandlas nu i WTO. anser att det är viktigt att marknadstillträde också inkluderar miljövänliga varor från utvecklingsländer. arbetar därför för att främja utvecklingsländers ökade marknadstillträde för ekologiskt producerade jordbruksprodukter, t.ex. inom ramen för arbetet med för ekologisk produktion. En utgångspunkt för agerande i denna fråga är slutsatserna från Världstoppmötet i där de deltagande länderna uppmanades att stödja initiativ för att skapa och utöka marknader för ekologisk produktion, särskilt i utvecklingsländer. Kommissionen skriver i sitt tidigare nämnda förslag till reviderad hållbarhetsstrategi för EU (KOM [2005] 658) att unionen skall arbeta för en förbättring av den internationella , bl.a. genom att ett fackorgan för miljön inrättas inom FN-systemet och genom en förstärkning av de multilaterala miljöavtalen.