bet · GT01SkU20 · 2006-03-23 00:00:00 — Allmänna motioner om energibeskattning m.m. I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika punktskattefrågor. I ett inledande avsnitt om allmänna energiskattefrågor behandlas förslag om en reformering av energiskattesystemet, den gröna skatteväxlingen bl.a. om att skatteväxlingen skall utvärderas, tjänstenäringens och industrins energiskatter, skattebefrielse på el för landanslutna fartyg, EU-samarbetet såvitt avser gemensam miniminivå för koldioxidskatt och beslutsordningen i rådet för miljöskatter, miljöavgift på dansk kolkraftproducerad el, incitament för ökad användning av vegetabilisk smörjolja samt slutligen frågan om skatterabatt för att stimulera hushållen att byta till energisnålare vitvaror. I de följande avsnitten behandlas förslag som rör jordbrukets miljö- och energiskatter, effektskatt på kärnkraft, torvens energi- och koldioxidskattebefrielse, vindkraft bl.a. slopande av miljöbonusen, röd finsk olja, skatt på naturgrus, reklamskatt, skatt på fritidsbåtar, skatt på djurförsök, skatt på socker och fett och slutligen miljöavgift på brandvarnare. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet har lämnats 14 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Sk336, 2005/06:Sk362, 2005/06:Sk388, 2005/06:Sk416, 2005/06:Sk455 yrkande 5, 2005/06:Sk466, 2005/06:Sk470, 2005/06:Sk479 yrkande 2, 2005/06:Sk513, 2005/06:MJ292 yrkande 6, 2005/06:MJ531 yrkande 3, 2005/06:N338 yrkande 7, 2005/06:N436 yrkande 1, 2005/06:N439 yrkande 7, 2005/06:N441 yrkandena 3-5 och 2005/06:N476 yrkandena 4, 5, 13 och 14. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Reservation 4 (v) Reservation 5 (c) Reservation 6 (mp) Jordbrukets miljö- och energiskatter avslår motionerna 2005/06:MJ448 yrkandena 8 och 9 samt 2005/06:N380 yrkande 2. Reservation 7 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sk290, 2005/06:Sk491, 2005/06:Sk503, 2005/06:N307 yrkande 2, 2005/06:N436 yrkande 8 och 2005/06:N476 yrkande 3. Reservation 8 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:N436 yrkandena 22 och 23. Reservation 9 (fp) avslår motionerna 2005/06:N436 yrkande 21 och 2005/06:N476 yrkandena 19 och 20. Reservation 10 (fp) Reservation 11 (kd) avslår motionerna 2005/06:Sk252, 2005/06:Sk338 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Sk381. avslår motionerna 2005/06:Sk205, 2005/06:Sk304 och 2005/06:Sk380. Reservation 12 (m) avslår motion 2005/06:Sk203. avslår motionerna 2005/06:Sk343 yrkande 2 och 2005/06:T494 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Sk492. Reservation 13 (mp) Skatt på socker och fett avslår motion 2005/06:MJ351 yrkande 3. Reservation 14 (mp) avslår motion 2005/06:Sk354. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett 40-tal motioner från den allmänna motionstiden på punktskatteområdet. Förslagen rör energi- och koldioxidskatt på bränslen inom olika områden, energiskatt på el, effektskatt på kärnkraftverk, naturgrusskatt, reklamskatt, skatt på fritidsbåtar, skatt på djurförsök, skatt på socker och fett och miljöavgift på brandvarnare och är för sitt genomförande inte kopplade till innevarande budgetår och har därför inte behandlats i anslutning till budgetpropositionen . Motionärernas förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1. I tre särskilda betänkanden /06:SkU15 Ny vägtrafikskattelag m.m. samt allmänna motioner om vägtrafikbeskattning, 2005/06:SkU22 Motioner om alkoholskatt m.m. respektive ett betänkande med anledning av en aviserad proposition om skatt på flygresor behandlar utskottet övriga återstående motioner från den gångna höstens allmänna motionstid på punktskatteområdet. Beskattningen av energi i Mervärdesskatt tas ut på all energiförbrukning med undantag för flygbränslen. Enligt energiskattelagen (1994:1776) beskattas fossila bränslen som bensin, dieselolja, eldningsolja, kol och naturgas samt el. Ett nytt energiskattedirektiv (2003/96/EG) gäller och har ersatt äldre direktiv som bara omfattade mineraloljor. Administrationen av harmoniserade punktskatter regleras i cirkulationsdirektivet (92/12/EEG). Bränslen beskattas med tre olika punktskatter - energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt. Alla tre punktskatterna tas ut för bensin, eldningsolja, fotogen, gasol, metan, naturgas, kol och petroleumkoks. Svavelskatt tas ut för torv. Energiskatt tas ut för råtallolja. Den allmänna principen är att skatt endast tas ut när bränslet används som motorbränsle eller för uppvärmning. Bränslen kan användas skattefritt för vissa i lagen specificerade ändamål. Förutom de nämnda bränslena beskattas alla andra motorbränslen. Vidare beskattas andra mineraloljor och alla flytande och gasformiga kolväten när de säljs eller förbrukas för uppvärmning. Emellertid beskattas inte flygbensin och flygfotogen som används för flygning. Svavelskatten på torv, kol, petroleumkoks och andra fasta och gasformiga produkter motsvarar per kg svavel. Svavelskatten på flytande bränslen, t.ex. dieselolja och eldningsolja, är per m3 för varje tiondels viktprocent svavel i oljan. Skattesatserna för energiskatt och koldioxidskatt på bränslen anges i tabellform i energiskattelagen. Skatten på oblyad bensin är indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaper såsom innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, olefiner, forfor och ångtryck. I den bästa miljöklassen, miljöklass 1, ingår alkylatbensin som företrädesvis används i tvåtaktsmotorer. Alkylatbensinen har en lägre skattesats än annan miljöklass 1-bensin. Bensin i miljöklass 2 beskattas ännu något högre. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1. Omärkt dieselolja i miljöklass 1 beskattas något högre än grönmärkt eldningsolja. Omärkt dieselolja måste användas för drift av privata fritidsbåtar och alla slags motordrivna fordon. Skatten på dieselolja differentieras med hänsyn till miljökvaliteten i tre miljöklasser beroende på innehållet av exempelvis svavel, polycykliska aromatiska kolväten och andra aromater. Skatten på energiprodukter sätts ned när de förbrukas för uppvärmning och i stationära motorer inom tillverkningsindustrin och i jordbruk inklusive växthusuppvärmning, skogsbruk och vattenbruk. Skattenedsättningen innebär att ingen energiskatt och av den generella koldioxidskatten betalas. Sedan de gäller dessutom en särskild skattenedsättning motsvarande ca per liter för dieselolja som används i arbetsmaskiner i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Ytterligare skattenedsättning kan medges för företag med mycket hög energiförbrukning. Om den betalade nedsatta koldioxidskatten överstiger av försäljningsvärdet för företagets tillverkade produkter kan företaget ansöka hos skattemyndigheten om en nedsättning av den överstigande skatten så att behöver betalas. Den kvarstående skatten måste i genomsnitt dock alltid minst motsvara EU:s minimiskattesats för de förbrukade energislagen. För vissa industrier som tillverkar produkter av andra mineraliska ämnen än metaller t.ex. cement, kalk, sten och glas gäller en alternativ möjlighet till nedsättning av koldioxidskatten på andra bränslen än mineraloljor. I detta fall begränsas skatten till av produkternas försäljningsvärde. EU:s minimiskattesatser för de förbrukade energislagen får dock inte underskridas. Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan medges för vissa särskilda ändamål: - bränslen som används för andra ändamål än som motorbränslen eller för uppvärmning, - kol och petroleumkoks som används för metallurgiska processer, - andra bränslen än bensin som används för järnvägstransporter, - bränslen, utom flygfotogen och flygbensin, som används vid luftfart för annat än privat ändamål, - flygfotogen och flygbensin som används vid luftfart (såväl för kommersiella som privata ändamål), - bränslen som används för produktion av mineraloljor, kol, petroleumkoks och andra bränslen för vilka skatten betalas av tillverkaren, - bränslen som används för produktion av el. Befrielse från svavelskatt medges för de sex första ändamålen ovan. Några andra ändamål kvalificerar också för befrielse från svavelskatt. Ett ändamål är tillverkning av produkter av andra mineraliska ämnen än metaller. Svavelskatt tas heller inte ut för svavel som binds vid svavelrening eller i askan vid förbränning och därigenom inte emitteras till atmosfären. Skattenedsättning medges vidare med hela energiskatten och av koldioxidskatten på bränslen som används för produktion av värme vid samtidig produktion av el och värme i en kraftvärmeanläggning. Vid beräkningen av skattenedsättningen skall bränslet fördelas proportionellt mot produktionen av värme respektive el. Regeringen kan medge skattebefrielse eller skattenedsättning för bränslen som används vid pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter och särskilt för förnybara bränslen. Med hänvisning till denna möjlighet har regeringen gett hel skattebefrielse för t.ex. etanol och rapsmetylester () som används som motorbränsle. Statens punktskatteinkomster från bränslen uppgick till ca . Energiskatt tas ut vid förbrukning av el. Skattesatserna varierar beroende på t.ex. vem som är förbrukare och var i landet förbrukningen sker. Energiskatten är per kWh för el som förbrukas i tillverkningsindustrin, jordbruket och skogsbruket inklusive yrkesmässig växthusuppvärmning. Vid annan förbrukning än detta är energiskatten per kWh i vissa kommuner i norra . I övriga fall är energiskatten per kWh. Skattebefrielse medges för el som produceras på särskilt sätt eller används för vissa ändamål. El är inte skattepliktig om den: - framställs i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar el, - i annat fall framställs av en producent som förfogar över en installerad generatoreffekt av mindre än 100 kW och som inte yrkesmässigt levererar el, - till lägre effekt än 50 kW utan ersättning levereras av en producent eller en leverantör till en förbrukare som inte står i intressegemenskap med producenten eller leverantören, - framställs eller förbrukas på ett fartyg eller annat transportmedel, - förbrukas i samband med framställning av el, eller - produceras i ett reservkraftverk. Den som yrkesmässigt levererar el som framställts i ett vindkraftverk får göra avdrag på energiskatten med per kWh för landbaserad vindkraft och med per kWh för havsbaserad vindkraft. Avdragsrätten upphör när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppgår till 20 000 kWh. Förutom energiskatt vid förbrukning av el finns det ytterligare en skatt på el. Kärnkraftverk betalar s.k. effektskatt. Skatten baserar sig på den termiska produktionsförmågan i kärnkraftsaggregatet. Skattesatsen är per kalendermånad per MW av den termiska effekten. El som producerades i kom till från kärnkraft och till från vattenkraft. Endast kom från biobränslen och fossila bränslen, huvudsakligen producerat i kraftvärmeverk. Statens punktskatteinkomster från el uppgick till ca . (Fi 1994:04) granskade idén om en grön skatteväxling och redovisade sina slutsatser i betänkandet (SOU 1997:11) Skatter, miljö och sysselsättning. Kommittén presenterade bl.a. en modell för hur energiskattesystemet kunde reformeras i syfte att göra det mer överskådligt och stabilt som miljörelateringen ökade. analysarbete beträffande energiskattemodell presenterades i promemorian (Ds 2000:73) Utvärdering av energiskattemodell. I budgetpropositionen drogs riktlinjerna upp för en stegvis reformering av energiskattestrukturen med utgångspunkt i principskiss. godkände en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom en grön skatteväxling. Det samlade utrymmet för skatteväxling var . Genom förslag i de senaste årens budgetpropositioner har en skatteväxling om ca genomförts. (Fi 2001:09) tillsattes inför arbetet med att förverkliga strategin för fortsatt grön skatteväxling med uppgift att utreda utformningen av reglerna för nedsättning av skatt på energi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer inom sektorer som är utsatta för internationell konkurrens (dir. 2001:29). I uppdraget ingick att föreslå lämpliga kriterier för vad som bör anses vara konkurrensutsatt verksamhet och analysera i vad mån sådan verksamhet bör motivera energiskattelättnader. I uppdraget ingick också att utreda andra avgränsningar av området för energiskattenedsättning för de konkurrensutsatta sektorerna än vad som gäller . Utredningen skulle även följa utvecklingen inom EU och särskilt beakta om statligt stöd. Utredningen avlämnade betänkandet Svåra skatter! (SOU 2003:38). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. en ny energibeskattningsmodell som omfattar all näringsverksamhet. Betänkandet bereds i . Elcertifikat och handel med utsläppsrätter Ett system för elcertifikat för att främja förnybara energikällor infördes . Elanvändarna är skyldiga att köpa elcertifikat i relation till sin förbrukning, och inkomsterna från försäljningen skall täcka merkostnaden för att producera förnybar el. Industrier som behöver mycket el för sin tillverkning skall undantas från kravet att köpa elcertifikat. infördes ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från energiomvandlingssektorn och energiintensiv industri. Utsläppshandeln är ett klimatpolitiskt instrument som skall styra mot minskade utsläpp av koldioxid. De svenska anläggningar som ingår i handelssystemet, med undantag för kondenskraftverk och oljeraffinaderier, betalar koldioxidskatt för sin bränsleförbrukning. Införandet av utsläppshandel innebär därför att två medel används för att styra mot samma mål. Utsläppshandeln har genomförts i den svenska lagstiftningen (bet. 2004/05:MJU5). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att koldioxidskatten skall slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av handelssystemet med utsläppsrätter. Utskottet avvaktar kommissionens beslut i frågan. EU:s handelssystem genomförs i perioder. Regeringen planerar att lägga fram en proposition med förslag till principer för tilldelning av utsläppsrätter för samt därefter till kommissionen ge in en nationell allokeringsplan för perioden. har under den gångna höstens behandling av statsbudgeten för ställt sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen på punktskatteområdet. genomförs en grön skatteväxling på . Den innefattar en höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar, höjning av skatterna på kärnkraftsel, naturgrus och avfall som deponeras samt höjda elskatter. De senare höjningarna avser el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning, elleverantörernas egenförbrukning och hushålls- och servicesektorn. Höjningen för hushålls- och servicesektorn var per kWh utöver den fastställda indexuppräkningen om per kWh. ställde sig vidare vid budgetbehandlingen positiv till regeringens intentioner att under budgetåret som en del i skatteväxlingen införa en skatt på flygresor och att införa en avfallsförbränningsskatt. Budgetbeslutet innebär vidare att de förhöjda energiskattesatserna på el som förbrukas i större elpannor slopas, att avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk fortsätter, att reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning sänks och att beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress respektive populär- eller fackpress höjs. Regeringen föreslog i budgetpropositionen, under förutsättning av kommissionens godkännande, att koldioxidskatten skulle slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av handelssystemet med utsläppsrätter. Koldioxidskatten skulle slopas helt även för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet och vars verkningsgrad uppgick till . Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet skulle enligt förslaget i ett första steg sättas ned med belopp motsvarande per kg koldioxid. För kraftvärmeanläggningar skulle nedsättningen gälla utöver den befintliga skattenedsättningen om och totalt bli . Regeringen föreslog slutligen att en förlängning av den övergångsvis gällande begränsningsregeln för koldioxidskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsregeln) inte var nödvändig eftersom berörda företag omfattades av systemet för handel med utsläppsrätter. 2005/06:FiU1), som i sak inte hade några invändningar mot ett genomförande av regeringens förslag fr.o.m. beslutade emellertid att kommissionens godkännande skulle avvaktas innan lagförslaget antogs. Regeringens förslag i denna del bröts därför ut och överlämnades till skatteutskottet för fortsatt beredning. ansåg dock att det inte var lämpligt att låta kalk- och cementindustrins undantag löpa ut och beslutade om en treårig förlängning, dvs. Utskottet avvaktar kommissionens beslut i fråga om ett slopande av koldioxidskatten i industrianläggningar som omfattas av handelssystemet med utsläppsrätter. avslog slutligen motionsförslag bl.a. om att avskaffa skattebefrielsen för torv och att avskaffa skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en reformering av eller en översyn av energibeskattningen, en utvärdering av den gröna skatteväxlingen, tjänstenäringens främsthotell- och restaurangnäringens energiskatter, industrins energibeskattning, skattebefrielse på el för landanslutna fartyg, miljöavgift på dansk kolkraftproducerad el, EU-samarbetet bl.a. om gemensam miniminivå för koldioxidskatt i EU och att miljöskatter skall kunna beslutas med kvalificerad majoritet i rådet, incitament för ökad användning av vegetabilisk oljai stället för mineralolja som smörjmedel och slutligen en skatterabatt för att stimulera till utbyte av vitvaror i hemmen. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (v), 5 (c) och 6 (mp). I motion Sk470 av () anförs att man med årets gröna skatteväxling som totalt omfattar har hunnit halvvägs men att det ännu inte har gjorts någon utvärdering av de samlade effekterna av inkomstfördelning och regionalt utfall. Enligt motionen bör en uppföljning nu göras. I motion Sk513 av () sägs att det är angeläget att regeringen gör en utvärdering av hur eventuella regionala skillnader av grön skatteväxling kan förhindras. I motion Sk336 av () föreslås att det införs positiva incitament för ökad användning av vegetabilisk olja i stället för mineralolja som smörjmedel inom verkstads-, anläggnings-, bygg-, skogs- och sågverksbranscherna. I motion Sk388 av och () sägs att det behövs en skyndsam översyn av energibeskattningen för hotell- och restaurangföretagen för att skapa rättvisa konkurrensförhållanden och ett företagsklimat som gagnar viktiga tillväxtsektorer. I Moderata samlingspartiets kommittémotion N439 yrkande 7 av Per m.fl. (m) anförs att den gröna skatteväxlingen är kontraproduktiv. Höjda energi- och koldioxidskatter drabbar hela samhällsekonomin negativt. Höjda priser slår mot kollektivtrafiken och i glesbygd blir bussturerna allt glesare och bilberoendet ökar. Skogsnäringens konkurrenskraft försämras och turismen drabbas, framhåller motionärerna. I kommittémotion N441 yrkandena 3-5 av Per m.fl. (m) föreslås en reformerad energibeskattning som innebär att syftet med skatterna på energiområdet renodlas genom att skatter som syftar till att generera intäkter för staten tas ut i konsumentledet medan miljöskatter tas ut i producentledet. Det bör vidare ske en harmonisering av energiskatter och miljöavgifter i . Skillnaderna leder till snedvridningseffekter och att produktionsresurserna inte används optimalt samt att industrin kan flytta produktion utomlands. I motion MJ292 yrkande 6 av och () anförs att regeringen bör stimulera användningen av elkabel för strömförsörjningen på fartyg i hamn t.ex. genom att skattebefria elen. Eftersom bunkerolja varken beskattas med moms eller miljöavgift är det lönsamt för fartyg att fortsätta använda motorerna i hamn. I motion MJ531 yrkande 3 av m.fl. (fp) föreslås att energibeskattningen utreds. I motionen sägs att det i är rätt hög beskattning av förbrukningen av el och drivmedel. anser det principiellt riktigare att i stället för att beskatta energianvändningen lägga skatten på just de anläggningar som ger upphov till miljöskador. syftar därvid främst på koldioxidutsläpp men även andra miljörelaterade utsläpp t.ex. försurande, övergödande eller hälsofarliga utsläpp av olika slag. I kommittémotion N436 yrkande 1 av m.fl. (fp) framhåller motionärerna att el inte i sig är miljöfarlig och därmed icke önskvärd. Insatser bör i stället göras mot produktionssättet och inte elen i sig. Ökad elanvändning kan leda till miljövinster. Elskatten är ingen miljöskatt och bör inte ses som en del i grön skatteväxling. I motion Sk362 av () vill motionären utreda en skattebefrielse på elström till landanslutna fartyg. El genereras vanligen med hjälp av fartygets hjälpmotor som alstrar både avgaser och buller. Genom landanslutning undviks miljöpåverkande utsläpp. Många fartygsmotorer drivs med bunkerolja som är skattebefriad. Det är rimligt att även el till landanslutna fartyg skattebefrias, framhåller motionären. I kommittémotion N476 yrkande 4 av m.fl. (kd) sägs att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift. Enligt motionen bör utredningen om energiskatter arbeta med inriktning på ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras (yrkande 5). Vidare bör EU bli mer handlingskraftigt på miljöområdet, och enligt motionen bör EU kunna fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet (yrkande 13). har det på grund av ett fåtal länders blockering visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter (yrkande 14). Motionärerna beklagar att regeringen konsekvent motsatt sig en förändring med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. I motion Sk455 yrkande 5 av m.fl. (v) anförs att det är viktigt med en utvärdering av den gröna skatteväxlingen utifrån effekter på miljön, inkomstfördelningen mellan olika grupper, regional fördelning och industrins konkurrenskraft. Det bör enligt motionen också göras en avstämning mot de miljö- och transportpolitiska målen. Det gäller exempelvis förlängd skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel, gynnande av förmånsbilar som drivs med etanol/gas, koldioxidrelaterade fordonsskatter och skatt på flyg. I motion Sk466 av och () beskrivs den verksamhet för utveckling av fordon och komponenter i kallt klimat som bedrivs i inland. Motionärerna föreslår en skyndsam översyn av energiskatten för fordonsindustrin och näraliggande verksamheter i syfte att skapa konkurrensneutralitet. Fordonsindustrin i är befriad från energiskatt. Eftersom det utvecklingsarbete som bedrivs på egna anläggningar hos lokala entreprenörer är identiskt med det som utförs av entreprenörer på anläggningar ägda av kundföretag, bör enligt motionen beskatt-ningen vara lika. I motion Sk479 yrkande 2 av () vill motionären ge svensk hotell- och restaurangnäring samma energibeskattning som tillverkningsindustrin. I motion N338 yrkande 7 av m.fl. (mp) sägs att koldioxidskatten för lätt industri bör höjas och att undantag och nedsättningar för industrin skall villkoras med långsiktiga energiavtal med staten. Den lätta industrin, t.ex. verkstadsindustrin, har haft svaga incitament att bry sig om oljenotan. Enligt motionärerna är det orimligt att villaägare eller sjukhus betalar i koldioxidskatt medan industrin betalar . Det finns alternativa uppvärmningsformer, tätning, isolering och värmeåtervinning i samma utsträckning för industrier som för bostäder och lokaler. Den lätta industrin ingår heller inte i handelssystemet för utsläppsrätter.