bet · GT01BoU6 · 2006-03-07 00:00:00 — Hyresrätt och bostadsrätt m.m. I detta betänkande behandlar bostadsutskottet riksdagsledamöternas förslag från den allmänna motionstiden rörande hyresrätt, bostadsrätt och kooperativ hyresrätt. Utskottet föreslår att med bifall till ett motionsförslag tillkännager som sin mening för regeringen vad utskottet anför om att en genomlysning utförs av fastighetsägarnas förmedlingsprinciper, omfattande formella krav respektive grunder för vilka som erbjuds bostad, och hur dessa principer tillämpas. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. Till betänkandet har fogats29 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Villkoren för att få hyra en bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo274 yrkande 10. Reservation 1 (s) Överprövning av en hyresvärds skäl att neka kontrakt avslår motionerna 2005/06:Bo274 yrkande 11 och 2005/06:Bo301 yrkande 2. Reservation 2 (v) avslår motion 2005/06:Bo274 yrkande 12. Reservation 3 (fp) - motiveringen Reservation 4 (v) avslår motion 2005/06:Bo214 yrkande 8. Reservation 5 (fp) Förutsättningar för vräkning av hyresgäst avslår motionerna 2005/06:Bo274 yrkandena 8 och 9 samt 2005/06:Bo337 yrkande 4. Reservation 6 (fp) - motiveringen Reservation 7 (v) Reservation 8 (kd) avslår motionerna 2005/06:Bo214 yrkande 10, 2005/06:Bo230 yrkande 1 i denna del och 2005/06:Bo335 yrkande 4. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Reservation 10 (mp) avslår motion 2005/06:Bo300 yrkande 6. Reservation 11 (m) avslår motionerna 2005/06:L290 yrkande 6, 2005/06:Bo298 yrkande 20 och 2005/06:Bo338 yrkande 13. Reservation 12 (m, c) Reservation 13 (fp) Reservation 14 (kd) avslår motionerna 2005/06:N444 yrkande 2 och 2005/06:Bo308. Reservation 15 (fp, c) Kooperativ hyresrätt - information, råd och stöd avslår motionerna 2005/06:Bo293, 2005/06:Bo302 yrkande 6 och 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del. Reservation 16 (m, fp) - motiveringen Reservation 17 (v, mp) Kooperativ hyresrätt - insatsen avslår motionerna 2005/06:Bo302 yrkande 3, 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del och 2005/06:Bo335 yrkande 30. Reservation 18 (m, c) Reservation 19 (v) Reservation 20 (mp) avslår motionerna 2005/06:Bo286 och 2005/06:Bo318. Reservation 21 (kd) Hyran vid andrahandsupplåtelse av bostadsrättslägenhet avslår motion 2005/06:Bo214 yrkande 6. Reservation 22 (fp, c) Bostadsrätt - underrättelse till socialnämnd vid förverkande avslår motion 2005/06:Bo300 yrkande 9. Reservation 23 (m, fp, kd) Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna avslår motionerna 2005/06:Bo214 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo276 yrkande 5, 2005/06:Bo298 yrkande 34, 2005/06:Bo335 yrkande 33 och 2005/06:Bo338 yrkande 15. Reservation 24 (m, fp, kd, c) Ombildning till bostadsrätt - rätten att delta avslår motion 2005/06:Bo207. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelse avslår motion 2005/06:Bo276 yrkande 7. Reservation 25 (m) Turordning till förvärv av allmännyttiga bostäder m.m. avslår motionerna 2005/06:Bo242 yrkandena 5 och 8, 2005/06:Bo302 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del. Reservation 26 (m, fp) - motiveringen Reservation 27 (v, mp) Giftormar och liknande djur i bostäder avslår motionerna 2005/06:Bo221, 2005/06:Bo229, 2005/06:Bo282 och 2005/06:Bo292. Reservation 28 (fp, c) avslår motionerna 2005/06:So425 yrkande 2 och 2005/06:MJ351 yrkande 21. Reservation 29 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), de (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden (fristående motioner) och som gäller lagstiftningen inom det hyresrättsliga området, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken). De fristående motionerna som gäller hyressättning kommer dock utskottet att behandla först i samband med regeringens proposition 2005/06:80 Reformerad hyressättning jämte de motioner som väckts med anledning av denna proposition. I det föreliggande betänkandet behandlas vidare frågor som gäller kooperativ hyresrätt och bostadsrätt samt ombildning från hyresrätt. Utskottet avser att i ett senare betänkande som gäller bostadsförsörjningsfrågor behandla ägarlägenheter som ny upplåtelseform. Motion 2005/06:Bo230 (mp) yrkande 1 behandlas i detta betänkande endast i den del den avser svarthandel med hyresrätter. Återstående del kommer att behandlas i det nämnda betänkandet om bostadsförsörjningsfrågor. Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma en del av de utredningsinsatser och andra överväganden som sker med betydelse för flera av de frågor som behandlas i detta betänkande. Regeringen har tillsatt en nationell bostadssamordnare med uppgift att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden (dir. 2005:37). Samordnaren skall kartlägga hinder för ungdomar att skaffa sig ett eget boende samt kartlägga och sprida kunskap om framgångsrika initiativ, såväl privata som kommunala. Vidare skall samordnaren se över behovet av nationell övergripande information om lediga bostäder och överväga i vilken form en sådan tjänst kan utföras. I uppdraget ingår också att se över vilka insatser som behövs för att stimulera omflyttning och därmed få i gång flyttkedjor. Målgruppen för samordnarens uppdrag är främst ungdomar, men förslag till åtgärder kan även komma andra grupper till del. Uppdraget skall slutredovisas . En interdepartemental arbetsgrupp inom har i uppdrag att lämna ett förslag om åtgärder för att göra innebörden av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar tydlig för kommunerna (se prop. 2005/06:1 utg.omr. Avsikten är att stärka kommunernas möjligheter att effektivt och ändamålsenligt fullgöra sitt ansvar för en fungerande bostadsförsörjning. Arbetsgruppen skall också lämna förslag till åtgärder för att uppnå ökad jämlikhet och rättvisa bland dem som söker en bostad. Statsrådet har i en interpellationsdebatt (interpellation 2005/06:64) beskrivit att arbetsgruppen har till uppgift att föreslå åtgärder som leder till att kommunerna har och lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar, som skall vara baserat på kunskap om bostadsbehoven hos olika grupper av invånare i kommunen, bl.a. unga, gamla och hemlösa. Alla skall kunna söka och få en bostad på rättvisa och jämlika villkor. Medborgarna skall känna till var, hur och på vilka grunder de kan söka såväl privata som kommunala bostäder i kommunen. Ingen diskriminering skall förekomma när man söker en bostad. Tillgången på bostäder skall öka för utsatta grupper. Statsrådets avsikt är att remitteraett förslag till ett förtydligat kommunalt ansvar för att planera och genomföra en fungerande bostadsförsörjning som ger alla människor förutsättningar att leva i goda bostäder samt ger insyn i vilka principer som fastighetsägare använder vid förmedling av bostäder. Regeringen har i budgetpropositionen för behandlat frågor om mål och indikatorer för integration i boendet som kommer att följas upp (prop. 2005/06:1 utg.omr. I propositionen anger regeringen bl.a. följande. Det finns skillnader mellan olika grupper på bostadsmarknaden. Personer med utländsk bakgrund är exempelvis i mycket högre utsträckning trångbodda, bor mer ofta i hyresrätt och trivs generellt sett mer sällan med sin bostad än personer med svensk bakgrund. För att fånga olika gruppers inflytande över sitt boende behöver fler indikatorer utvecklas. Likaså när det gäller att visa eventuella skillnader mellan olika gruppers möjligheter att hyra eller köpa bostad, framför allt gällande förekomst av diskriminering på bostadsmarknaden. Det bör påpekas att uppdelningen i statistiken i svensk/utländsk bakgrund är starkt generaliserande och att grupperna är heterogena. För att statistik skall kunna ge en något mer rättvisande bild skulle statistikunderlaget behöva breddas för att möjliggöra nedbrytningar både på exempelvis mindre grupper och på områdesnivå. Den utredare som fått ett uppdrag att göra en översyn av allmännyttans villkor och förutsättningar (dir. 2005:116) skall se över de villkor och förutsättningar som gäller för allmännyttiga och kommunala bostadsföretag. Utredaren skall undersöka vilka förändringar som kan vara nödvändiga i de lagar och förordningar som direkt styr villkoren för hyresmarknaden i allmänhet och för de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagen i synnerhet. En viktig fråga är om olika delar av regelverken behöver förstärkas för att syftet med lagstiftningen lättare skall kunna uppnås. Eventuella förslag skall utformas med hänsyn till intresset av att slå vakt om kärnan i den svenska bostadspolitiken, inklusive grunderna för allmännyttans och de kommunala bostadsföretagens roll. Utredaren skall i sitt arbete särskilt beakta vikten av att kommunerna har möjlighet att använda bostadsföretagen som ett bostadspolitiskt verktyg, t.ex. som ett instrument för att främja integration och motverka hemlöshet men också redovisa de komplikationer som detta kan innebära. Uppdraget skall redovisas . Statens bostadskreditnämnds - unga vuxnas etablering på bostadsmarknaden bereds inom . har haft regeringens uppdrag att se över ungdomars förutsättningar att förvärva eller hyra en egen bostad. Nämnden lämnade den nämnda rapporten. När det gäller åtgärder för att underlätta ungas etablering i befintliga hyresrätter redovisas bedömningen att en statlig hyresgaranti som kan ställas ut av en bostadsförmedling, kombinerat med obligatorisk bostadsförmedling och regler kring bostadsanvisning, bör vara den mest effektiva åtgärden. I rapporten läggs även ett förslag fram om att införa statliga kreditgarantier för att underlätta för unga på tillväxtmarknader att etablera sig i en ägd bostad. En arbetsgrupp inom Regeringskansliethar i promemorian Bostadsfinansiering (Ds 2005:39) föreslagit bl.a. att medel skall avsättas för utvecklingsarbete inkl. demonstrationsprojekt och information för att underlätta ungdomars och svaga gruppers etablering på bostadsmarknaden. Vidare skall staten lämna bidrag till kommunerna som kan användas för att täcka förluster för borgen för lån eller kommunala betalningsgarantier till ungdomar och svaga grupper som köper eller genom hyresavtal med besittningsskydd får en första bostad. För ungdomar och svaga grupper med låne- eller betalningsgaranti för en första bostad skall lämnas ett statligt etableringsstöd efter beslut av kommunen. Promeorian bereds inom . Enpropositionom vissa bostadsfinansieringsfrågor är aviserad till . Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer har överlämnat sitt betänkande (SOU 2005:88). Utredningen gör bl.a. följande bedömningar samt föreslår, förutom åtgärder för att kunskapsläget skall förbättras, följande. Utredningen bedömer att socialtjänstlagens regler om rätten till bistånd borde vara tillräckliga för att garantera att barn inte vräks. Problemet ligger snarare i lokal tillämpning av lagen, organisation och metoder, situationen på den lokala bostadsmarknaden, bristande medvetenhet om problemet samt varierande lokalt intresse för att med hjälp av befintliga bostadspolitiska instrument förbättra situationen. Det är viktigt att diskutera både individuella och strukturella aspekter av problemet vräkning och hemlöshet. Det kan inte reduceras till vård och behandling av avvikande personer. Inte heller kan ensam klara problemen med bostadsbrist och hemlöshet. Bostadsmarknaden i stort, den kommunala bostadspolitiken och möjligheterna för människor i små omständigheter att få en bostad måste därför uppmärksammas. Utredningen gör bedömningen att kommunerna måste använda de bostadspolitiska instrument som finns, ta större ansvar för bostadsförsörjningen, understryka sina bostadsföretags sociala ansvar genom ägardirektiv samt utveckla kunskaper om levnadsförhållandena i kommunen och använda den i bostadsplaneringen. Barns villkor behöver särskilt uppmärksammas. Utredningen gör vidare bedömningen att , där det är aktuellt, bör ompröva sin dubbla roll att vara både hyresvärd och socialtjänst. Kommunerna bör verka för att den sekundära bostadsmarknaden minimeras och att de boende får förstahandskontrakt. Utredningen föreslår att och får i uppdrag att tillsammans kartlägga och fortlöpande studera den sekundära bostadsmarknadens utbredning och utveckling. Utredningen gör bedömningen att kommunerna måste organisera det bostadssociala arbetet för att möta lagstiftningens krav på ett kompetent, snabbt och säkert agerande vid hyresskulder, störningar och/eller risk för vräkning. Arbetet med barns bostadssituation måste prioriteras. måste arbeta aktivt uppsökande i förhållande till barnfamiljer som riskerar att vräkas. Barnperspektivet behöver uppmärksammas och metoder utvecklas för hur barnet skall kunna göra sin röst hörd i utredningen. I de fall en vräkning påverkar barnets boende eller umgänge med en förälder skall förändringar ske utifrån en bedömning om vad som är bäst för barnet och familjerättslig kompetens kopplas in. Tillsynen av kommunernas arbete med att förhindra vräkning av barnfamiljer behöver utvecklas. Utredningen föreslår att socialtjänstförordningen kompletteras med en bestämmelse om att när får ett meddelande från hyresvärden om att hyresavtalet sagts upp skall nämnden omgående utse handläggare i ärendet, meddela hyresvärden och kontakta den enskilde. bör vidare bidra till utvecklingen av det bostadssociala arbetet genom att ge ut en med att motverka att barnfamiljer vräks. För att utveckla samverkan mellan , hyresvärdar och kronofogdemyndigheterna föreslås att socialtjänstförordningen kompletteras med en bestämmelse om samverkan för att förebygga och motverka vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. Utredningen föreslår att hyreslagen ses över bl.a. för att göra den överskådlig, förenkla och modernisera reglerna, införliva ett barnperspektiv och tydliggöra lagens karaktär av social skyddslag. En översyn av utsökningsbalken föreslås också i de delar som rör avhysning från bostad. De sociala skyddsaspekterna och barnperspektivet bör särskilt beaktas. För att tidigt uppmärksamma hushåll som inte betalar hyran gör utredningen bedömningen att hyresvärdarna bör ha effektiva och tydliga hyresrutiner kombinerat med god information till hyresgästerna om konsekvenserna av bristande betalning. Utredaren uppmärksammar att informella vräkningar inte har ingått i utredningsuppdraget. Utredningsbetänkandet beredes nu inom i interdepartemental ordning. Utskottets förslag i korthet bör tillkännage som sin mening för regeringen vad utskottet anför om att en genomlysning utförs av fastighetsägarnas förmedlingsprinciper, omfattande formella krav respektive grunder för vilka som erbjuds bostad, och hur dessa principer tillämpas. Därmed bifaller ett motionsförslag om att en inventering och kartläggning av hur kraven och villkoren för att få en hyresbostad ser ut. Jämför reservation 1 (s). bör avslå motionsförslagen om överprövning av en hyresvärds skäl att neka hyreskontrakt. Jämför reservation 2 (v). Villkoren för att få hyra en bostad I motion 2005/06:Bo274 (v) yrkande 10 (partimotion) föreslås att genom försorg en inventering och kartläggning sker av hur kraven och villkoren för att få en hyresbostad ser ut (förslag om tillkännagivande). Utskottet anser givetvis att åtgärder måste vidtas om det framkommer att diskriminerande villkor ställs upp i samband med förmedling och uthyrning av bostäder. Det kan gälla en särbehandling av vissa grupper eller att enskilda hyresgäster utpekas som klandervärda utan saklig grund. Det skall i sammanhanget erinras om att den typ av diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder är förbjuden vid yrkesmässigt tillhandhållande av bostäder [9 § lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering]. Vid föregående års behandling av ett motionsförslag om att det bör genomföras en kartläggning av de villkor som tillämpas vid uthyrning av bostäder uppmärksammade utskottet att det tidigare förutsatt att regeringen följer utvecklingen och tar de initiativ som behövs (bet. 2004/05:BoU10). Som då framgick hade en översyn av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar aviserats och att denna översyn skulle omfatta frågan om att ge kommunerna tillgång till uppgifter om fastighetsägarnas förmedlingsprinciper och hur dessa tillämpas. Det konstaterades att avsikten var att information skall lämnas bl.a. om antalet bostäder, vilken typ av bostäder som förmedlas samt vilka bostadssökande som inte kvalificerar sig och orsaken till detta. En interdepartemental arbetsgrupp som skall behandla kommunernas bostadsförsörjningsansvar har sedermera tillsatts (se det inledande avsnittet). Utskottet har erfarit att arbetsgruppen, mot bakgrund av den kunskap man har om att vissa grupper i samhället har svårare än andra att kvalificera sig för att få en hyreslägenhet förmedlad till sig, nu övervägeratt lägga fram ett förslag om att ge i uppdrag att i samverkan med de fyra diskrimineringsombudsmännen utföra en genomlysning av fastighetsägares förmedlingsprinciper, omfattande formella krav respektive grunder för vilka som erbjuds bostad, och deras tillämpning. Samhällsbyggnadsministern har även tagit initiativ till och genomfört en serie möten med kommuner, fyra av de statliga ombudsmännen och fastighetsägare där förmedling av bostäder och förmedlingsprinciper diskuterats. Även när det gäller de särskilda problem som ungdomar kan ha att finna sin första bostad har regeringen nu vidtagit flera åtgärder. En nationell bostadssamordnare med uppgift att bl.a. kartlägga de olika hinder som finns för ungdomar att skaffa sig ett eget boende (dir. 2005:37) har utsetts. Vidare har i Statens bostadskreditnämnds rapport och i promemorian Bostadsfinansiering behandlats ungdomarnas möjligheter att hävda sig på bostadsmarknaden (se det inledande avsnittet). Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer har överlämnat sitt betänkande (se det inledande avsnittet). Utredningens fokus har varit vräkningar som verkställs av kronofogden där barnfamiljer drabbas. Utredningen tar med anledning av sitt uppdrag upp mer vittgående frågor som gäller bostadsmarknaden bl.a. "ingången" till denna marknad och uppmärksammar i detta sammanhang flera strukturella problem. Det gäller t.ex. den kommunala bostadspolitiken och de kommunala bostadsföretagens sociala ansvar och att försörjningsstöd inte accepteras av många hyresvärdar. Det är välbekant att vissa grupper i samhället har svårare än andra att godkännas som hyresgäster. Mot bakgrund av de insatser av utredningskaraktär som genomförs och den vidare beredningen av redan genomförda utredningsinsatser anser utskottet att det är väsentligt att riksdag och regeringen får en klar bild av de krav och villkor som ställs av hyresvärdar på bostadssökande för att acceptera dem som hyresgäster. Det bör därför utföras en genomlysning av fastighetsägarnas förmedlingsprinciper, omfattande formella krav respektive grunder för vilka som erbjuds bostad, och hur dessa principer tillämpas. Utskottet anser det viktigt att de hinder många bostadssökande möter på hyresmarknaden blir ordentligt klarlagda. Det är lämpligt att får detta uppdrag. Vad utskottet nu föreslår bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo274 (v) yrkande 10. Överprövning av en hyresvärds skäl att neka kontrakt Förslagen i motionerna 2005/06:Bo274 (v) yrkande 11 och 2005/06:Bo301 (v) yrkande 2 (båda partimotioner) avser att det skall införas en rätt till överprövning i fråga om en hyresvärds skäl att vägra en bostadssökande hyreskontrakt (förslag om tillkännagivande). I den senare motionen utvecklas förslaget till att en hyressökande skall få veta på vilka grunder denna avvisas liksom vilka urvalskriterier och prioriteringar hyresvärden använder. har tidigare ställt sig avvisande till förslag som innebär att en överprövningsrätt införs för en bostadssökande som inte accepterats som hyresgäst av en fastighetsägare. Flera både principiella och praktiska förhållanden har ansetts tala mot en sådan lösning (se t.ex. bet. 2003/04:BoU8). Utskottet avstyrker nu liksom vid tidigare tillfällen motionsförslagen om en sådan överprövningsrätt. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om besittningsskyddet vid viss typ av andrahandsuthyrning. Jämför reservationerna 3 - motiveringen (fp) och 4 (v). I motion 2005/06:Bo274 (v) yrkande 12 (partimotion) lämnas förslag om att hyresgästens besittningsskydd vid andrahandsuthyrning skall förstärkas i de fall där juridiska personer innehar förstahandskontraktet. Motionsförslaget avser i första hand att andra regler skall gälla för den del av andrahandsmarknaden där s.k. sociala/kommunala kontrakt används (sekundära bostadsmarknaden). Syftet är att hyresgästen i varje fall inte skall ha orimliga hyresvillkor som rör vård och tillsyn med hänsyn till bl.a. integritetsskydd, men frågan gäller också om särskilda villkor för förhyrning över huvud taget skall kunna ställas. Vidare omfattar förslaget att hyresgästen skall ges möjligheter att få ett förstahandsboende, antingen att andrahandskontraktet omformas till ett förstahandskontrakt eller, om hyresgästen själv vill, denna garanteras en annan bostad med förstahandskontrakt (förslag om tillkännagivande om en översyn). Kommunen har rätt att utan hyresvärdens medgivande eller hyresnämndens tillstånd i andra hand upplåta en lägenhet den hyr (39 § andra stycket hyreslagen). En andrahandshyresgäst har inte något besittningsskydd, om hyresförhållandet upphör innan det varat i följd (45 § första stycket 1 hyreslagen). Iakttar hyresvärden gällande hyres- och uppsägningstid är andrahandshyresgästen skyldig att flytta, oavsett hyresvärdens skäl för uppsägningen. Vid längre hyresförhållanden kan hyresgästen ha avstått från sitt besittningsskydd. godkänt ett avstående av besittningsskydd föreligger inte något skydd vad gäller en uppsägning som grundas på de omständigheter som föranlett avståendet. Även om ett andrahandsavtal är förenat med besittningsskydd är det i allmänhet svagare än när det gäller ett förstahandskontrakt. Det anses så att säga ligga i sakens natur att andrahandsavtal inte skall gälla på samma sätt som avtal i första hand. En andrahandshyresgästs rätt till lägenheten faller i och med att förstahandshyresgästens avtal upphör, t.ex. på grund av att denne säger upp avtalet. Hyreslagen har ändrats så att en hyresgäst som hyr en bostad i andra hand av en hyresvärd som i sin tur har hyrt den tillsammans med minst två andra lägenheter för att hyra ut dem i andra hand (blockhyra) skall ha samma besittningsskydd som en förstahandshyresgäst (bet. 2001/02:BoU3). Lagändringen berör en del av de hyresgäster som motionen avser men torde inte innebära en reell förändring av de förhållanden motionärerna avser. Skälet till detta är bl.a. att andrahandshyresgästens avstående av sitt besittningsskydd kan göras till förutsättning för förhyrningen. behandlade utskott och riksdag regeringens förslag i proposition 2005/06:13 Avstående från besittningsskydd jämte en motion som väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag innebar att kravet på att avtal om avstående från besittningsskydd skall godkännas av vara gällande tas bort för vissa slag av upplåtelser. Förslaget omfattade inte den här behandlade typen av andrahandsupplåtelser. Enligt regeringens bedömning bör det inte införas några särskilda regler om besittningsskydd för lägenheter för s.k. kategoriboenden, dvs. lägenheter som tillhandahålls personer med särskilda behov, t.ex. studerande. Det bör inte heller införas något besittningsskydd för upplåtelser i andra hand som är avsedda att upphöra innan hyresförhållandet har varat längre än i följd. Enligt ett förslag i en följdmotion till propositionen skall den som hyr en lägenhet i andra hand erhålla besittningsskydd [motion 2005/06:Bo1 (v) yrkande 2].