bet · GT01UU9 · 2006-03-14 00:00:00 — I partimotion 2005/06:Ju534 (m) yrkande 9 diskuteras behovet av tydligare biståndsinsatser i syfte att förebygga terroristhot. Enligt krävs större respekt för yttrandefriheten och för varje persons övertygelse att leva som man vill utan att skada andra. Religion skall aldrig kunna skapa legitimitet för våld och förtryck. I denna del utgörs terrorbekämpningen inte minst av att i högre grad inriktar det svenska biståndet till insatser som syftar till att förebygga terroristhot. Det handlar framför allt om att tydligare prioritera stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i och . I partnerskap med den muslimska världen kan vi bättre förebygga och förhindra att kriser eller konflikter skapar grogrund för extremiströrelser. I kommittémotion 2005/06:U255 (m) yrkande 8 lyfter fram att den internationella terrorismen utgör ett växande hot även i . Detta hot måste hanteras genom förbättrat internationellt underrättelsesamarbete. Också betonar det förebyggande arbetet i kommittémotionerna 2004/05:U225 (fp) yrkande 4 och 2005/06:U209 (fp) yrkande 4. betonar att terrorismen utgör ett hot mot demokratin, rättsstaten och enskilda människors liv och hälsa och därför måste bekämpas. Det anses naturligt och önskvärt att , tillsammans med världens demokratier, söker finna gemensamma lösningar på gränsöverskridande problem, som internationell terrorism. I kommittémotion 2005/06:Ju480 (fp) yrkande 18 föreslås ett samarbete kring införandet av biometriska kännetecken i pass, även för länder utanför EU. I kommittémotion 2004/05:U314 (kd) yrkande 2 hävdas att svensk säkerhetspolitik skall fokusera på förebyggande av kriser i det civila samhällets sektorer för att stärka den internationella kampen mot terrorism. EU och dess medlemsstater har kommit jämförelsevis långt vad gäller förmågan att utföra civila förebyggande uppgifter och krishanteringsuppgifter även om det finns utrymme till förbättringar. Vidare beskrivs, av , EU:s östutvidgning som ett lysande exempel på en civil fredsinsats. EU:s medlemsstater är alla stabila demokratier med marknadsekonomi och fungerande rättssamhällen. Sådana samhällen är direkt beroende av fungerande flerpartistrukturer, ett fungerande rättsväsende, respekt för mänskliga fri- och rättigheter, äganderätten, jämlikhet och jämställdhet, goda myndigheter, fungerande och goda utbildningsstrukturer, och mycket mer. Erfarenheten och kunskapen om dessa funktioner är något som EU:s medlemsstater måste dela med sig av. I kommittémotion 2004/05:U313 (kd) yrkande 9 lyfter fram behovet av att nationsgränsöverskridande handelsavtal också omfattar insatser i kampen mot den internationella brottsligheten. anser att nationsgränsöverskridande handelsavtal även skall omfatta insatser mot organiserad brottslighet eftersom korruption och organiserad brottslighet utgör ett stort problem i många utvecklingsländer. Det skrämmer bort investerare och försvårar handel. anser, i partimotion 2004/05:U219 (c) yrkande 2, att i FN bör verka för ett effektivare arbete för att förhindra terrorism. Dagens form av terrorism har en annan struktur än den tidigare. Terrorismens strukturer präglas inte av att vara toppstyrda utan är snarare en rörelse, idéer och en ideologi som innebär en global utmaning. De nya terroristnätverken utmärks av att de är ideologiskt och politiskt ledda. De består av regionala och nationalistiska grupperingar som omfattar den ideologi som är samt använder sig av extremt våld och är likgiltiga för mänskliga offer och mänskligt lidande. I sin verksamhet blandas sofistikerade mål och enkla metoder. bör arbeta för en kontrollfunktion inom FN som kan granska hur enskilda länder följer riktlinjerna för att motverka terrorism. bör vidare verka för att en särskild internationell rapportör tillsätts för att leda olika staters arbete mot terrorism och att rådgivningen till effektiviseras. Internationell terrorism har i ökad utsträckning kopplats till orättvisor, ojämlikhet, förtryck och motsättningar mellan olika befolkningsgrupper. Insikten har vuxit om att säkerhet förutsätter demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, ekonomisk och social utveckling, rättvis fördelning, miljöhänsyn och förstärkt internationellt samarbete. Internationell terrorism och spridning av lätta vapen och massförstörelsevapen fortsätter att vara allvarliga säkerhetspolitiska hot. Det finns en tydlig koppling mellan narkotikahandel, sexslavhandel, terroristgrupper och organiserad brottslighet. Fattigdom, förtryck och diskriminering har säkerhetspolitiska konsekvenser, och det internationella utvecklingssamarbetet bidrar till att stärka säkerheten både i närområdet och globalt. Utskottet menar, i likhet med tidigare gjorda uttalanden (t.ex. betänkandena /02:UU11, 2002/03:UMJU1 och 2003/04:UU3), att globaliseringen i grunden är en positiv process som, om den utvecklas rätt, kan hjälpa oss att förverkliga målen om en rättvisare och tryggare värld. Den hjälper oss därvidlag också att genomföra målet om en hållbar global utveckling. Den nya synen på säkerhet ("det bredare säkerhetsbegreppet") omfattar också hot som inte är militära. ses bl.a. frågor som miljöhot, ökande fattigdom, befolkningstillväxt, resursknapphet, internationell terrorism och okontrollerad vapenspridning som relevanta i ett säkerhetspolitiskt sammanhang. Det förebyggande arbetet innehåller olika komponenter. Flera aspekter av det förebyggande arbetet uppmärksammas, vilket utskottet redovisat tidigare i detta betänkande, i det fempunktsprogram som lagts fram av generalsekreterare . En punkt handlar om att förebygga så att missnöjda grupper inte tar till terrorism för att förändra sin situation. En annan punkt handlar om hur terrorister skall förhindras att komma över hjälpmedel för att genomföra terroristattacker. I andra avseenden kan det förebyggande arbetet handla om att minska möjligheterna för terrorrekrytering. Ett direkt sätt att förebygga terrorism handlar om att strypa de finansiella tillgångarna för terrororganisationer. Författarinnan , som bevistade ett av utrikespolitiska klubb anordnat möte, har i sin bok krig - den moderna terrorismens ekonomiska rötter beskrivit de stora finansiella källorna bakom den världsomspännande terrorismen. I boken beskrivs terroristnätverkens nära förbindelser med den organiserade brottsligheten, från den italienska maffian till de nya östeuropeiska ekonomiska nätverken. Penningtvätt och terrorismfinansiering är såväl internationella som nationella företeelser. Utskottet anser att kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism är ett viktigt inslag i kampen mot den internationella terrorismen. I arbetet med att bekämpa dessa typer av brottslighet har FN en central roll men arbetet bedrivs också inom bl.a. internationella organ som Financial Action Task Force (FATF). Det ledande organet på området är FATF som består av 31 medlemsländer, Europeiska kommissionen och . FATF utarbetar regler och riktlinjer för bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering. De rekommendationer som antas av organet är bindande för dess medlemmar som har att genomföra nationella åtgärder för att uppfylla dessa. reviderades och består , efter ett tillägg , av dels 40 rekommendationer som gäller penningtvätt och terrorismfinansiering, dels 9 specialrekommendationer avseende terrorismfinansiering. inledde FATF en utvärdering av hur uppfyller FATF:s 49 rekommendationer. Utvärderingen väntas resultera i en rapport . Även på europeisk nivå har det tagits fram regler som har till syfte att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering. beslutades ett EG-direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (91/308/EEG). Betydande utvidgningar av regelverket gjordes sedan genom ett ändringsdirektiv (2001/97/EG). Senast har regelverket reviderats genom ett nytt direktiv (2005/60/EG). Detta direktiv ersätter helt direktiv och innebär bl.a. att åtgärder mot finansiering av terrorism förts in i de nya reglerna. EG-reglerna har byggt på de rekommendationer som tagits fram inom FATF. Således inbegriper direktiv den revidering av rekommendationerna som gjordes . Regeringen har, genom direktiv 2006:17, tillkallat en utredare som skall analysera hur bekämpningen av penningtvätt och terrorismfinansiering kan bli effektivare i . Utredaren skall se över vilka ändringar som krävs i den nuvarande svenska regleringen för att genomföra EU:s penningtvättdirektiv, 2005/60/EG från , och lämna förslag till hur sådana bestämmelser bör utformas. Uppdraget skall redovisas . En central aspekt av det förebyggande arbetet, vilket också påtalas motionsledes, är stödet till demokrati och god samhällsstyrning. Utskottet vill understryka att det i slås fast att "det bästa skyddet för vår säkerhet är en värld med välstyrda demokratiska stater". Också den svenska politiken för global utveckling och svenska biståndsinsatser tillhandahåller, vilket uppmärksammas i olika motioner, viktiga verktyg för det förebyggande arbetet. Politiken för global utveckling innebär i denna del ett starkt stöd för det internationella samfundets arbete för demokrati och mänskliga rättigheter också i odemokratiska stater och stater präglade av etniska konflikter, diskriminering, korruption och bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet kan i denna del, och såvitt särskilt gäller demokratisering i och i vissa länder i den muslimska världen, hänvisa till betänkande 2005/06:UU8 Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Utskottet noterar att regeringen i regleringsbrevet till (Sida) givit myndigheten i uppdrag att redovisa och bedöma hur redan pågående insatser i utvecklingssamarbetet, i synnerhet i sårbara stater, kan bidra till att motverka uppkomsten eller förekomsten av terrorism. I regleringsbrevet anges att det föreligger ett behov av ökade kunskaper om sambanden mellan utveckling, radikalisering och rekrytering till terrorism. Ökad kunskap behövs även om förutsättningarna för att motverka radikaliseringsprocesser genom förebyggande insatser. Vidare hävdas i regleringsbrevet att utvecklingssamarbetet, inom ramen för det biståndspolitiska målet, kan vara ett av instrumenten för att på lång sikt förebygga terrorism. Utskottet delar denna uppfattning. Det är viktigt att såväl enskilda stater som internationella organisationer och sammanslutningar av stater, såsom EU, ger stöd åt ambitioner att få till stånd politiska reformer i auktoritära statssystem. Instabila, icke-demokratiska stater, vars legitimitet är djupt ifrågasatt hos de egna befolkningarna, är farliga i sin oberäknelighet både gentemot omvärlden och gentemot den egna befolkningen. Förtryck föder intolerans, fundamentalism och benägenhet att använda massivt våld. Det är t.ex.värt att notera att de flesta av flygplanskaparna kom från , ett land vars regim utgör en av de mest repressiva i regionen. Också i utgör den internationella terrorismen ett växande hot. Terrordåden i och 2005 visar att på intet sätt går säkert från storskaliga terrorhandlingar. Utskottet vill understryka vikten av EU:s gemensamma arbete för ökad demokrati i den muslimska världen, vilket utskottet också uppmärksammat i det ovan nämnda betänkandet 2005/06:UU8. Det ökade kontaktutbytet till följd av en alltjämt pågående globalisering och internationalisering ställer också, utifrån ett perspektiv om att förebygga terrorism, viktiga frågor om gräns- och passkontroller. Möjligheterna att införa biometriska kännetecken i pass och nya tekniska lösningar för genomförandet av passkontroll, vilket omtalas i en motion, utreds på internationell nivå inom ett flertal olika organ. (), som bl.a. har till uppgift att utfärda rekommendationer om säkerhet i resehandlingar, antog en rekommendation till sina medlemsländer, varav är ett, om att införa biometri i pass. I rekommendationen föreslås att ansiktsjämförelse skall användas som minimistandard, medan avläsning av fingeravtryck eller iris rekommenderas som frivilligt komplement. kräver alltså inte att dess medlemsländer utfärdar pass med biometrisk information. Om de väljer att göra detta, skall dock kännetecknet i första hand vara en ansiktsbild som kan användas för maskinell ansiktsjämförelse. Också inom Europeiska unionen har det pågått ett arbete som avser biometriska kännetecken i resehandlingar. Vid Europeiska rådets möte uppmanades kommissionen att utarbeta förslag till en gemensam strategi för biometriska kännetecken. Kommissionen presenterade därför ett förslag till en förordning om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resehandlingar, KOM (2004) 116 slutlig. En reviderad version av denna förordning antogs vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte (Rådets förordning nr 2252/04/EG av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resedokument). Genom proposition 2004/05:119 och betänkande 2004/05:JuU27 infördes ändringar i reglerna för svenska pass (passlagen, SFS 1978:302). I syfte att höja säkerheten skall svenska pass förses med s.k. biometriska uppgifter som kan utgöra underlag för datorstödd jämförelse och identifiering. Det biometriska underlaget skall bestå av en ansiktsbild i digitalt format, som lagras i passet i komprimerad form på ett lagringsmedium. Lagändringarna trädde i kraft . I det förebyggande arbetet i kampen mot terrorismen har också, vilket tydligt framkommit vid föredragningar inför utskottet, underrättelsetjänsternas arbete stor betydelse. Det är viktigt att det finns såväl ett nationellt som internationellt samarbete. Utskottet konstaterar att den svenska Säkerhetspolisen har ett omfattande sådant nationellt och internationellt samarbete. På initiativ av Säkerhetspolisen har elva svenska myndigheter inlett ett formellt samarbete för att bekämpa terrorism. hade det nybildade för terrorismbekämpning sitt första möte. Rådet skall bl.a. koordinera myndigheternas verksamhet och samordna informationsutbytet. leds av Säkerhetspolisens generaldirektör. 12[De medverkande myndigheterna är , , , , , , , , och Riksåklagaren.] Säkerhetspolisen har ett bilateralt samarbete med ett antal säkerhets- och underrättelsetjänster i världen. Det multilaterala samarbetet mellan säkerhetstjänster sker till stor del inom ramen för den informella samarbetsgruppen . Säkerhetspolisens internationella samarbete fokuseras på det internationella samarbetet för att bekämpa terrorism. Säkerhetspolisen deltar i det arbetet och har kontakter med ett antal organisationer, arbetsgrupper och kommittéer - t.ex. (), Europol, on Terrorism (PWGT), () och (Sit ). Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2005/06:U289 (m) yrkande 20, 2005/06:U313 (m) yrkande 10, 2005/06:Ju534 (m) yrkande 9, 2005/06:U255 (m) yrkande 8, 2004/05:U225 (fp) yrkande 4, 2005/06:U209 (fp) yrkande 4, 2005/06:Ju480 (fp) yrkande 18, 2004/05:U314 (kd) yrkande 2, 2004/05:U313 (kd) yrkande 9 samt 2004/05:U219 (c) yrkande 2. Flera motioner tar allmänt upp vikten av att föra en kamp mot den internationella terrorismen. I motionerna betonas att terrorismen är ett gränsöverskridande problem och därför också behöver hanteras gränsöverskridande. Ipartimotion 2005/06:U289 (m) yrkande 21 argumenterar för att bör delta i Natooperationen Operation Endeavour i syfte att visa att tar ett ansvar i kampen mot den internationella terrorismen och den organiserade brottsligheten. Också kommittémotion 2005/06:U251 (fp)yrkande 1lyfter fram bekämpningen av terrorism. Terrorism är ett av de största hoten mot mänskligheten, då massförstörelsevapen i händerna på en terrororganisation kan skapa oöverskådlig förstörelse och död. Framtidens säkerhetspolitik måste därför rikta in sig på att arbeta förebyggande mot terror, något som innebär en bred agenda för ökad säkerhet. Massförstörelsevapen, liksom regionala konflikter och globala epidemier, utgör också hot mot såväl u- som i-land och måste således hanteras utifrån ett vidare säkerhetsbegrepp. Enligt har EU tagit flera initiativ i kampen mot terrorism och formulerat åtskilliga förslag. Alltför lite har dock hänt och anser att det är oerhört viktigt att de förslag som har beslutats verkligen genomförs i de olika medlemsländerna. måste kampen mot terrorism alltid föras med internationella rättsprinciper och respekt för de mänskliga rättigheterna som ledstjärna. Terrorism måste också bemötas genom samarbete i många andra internationella organisationer såsom FN, WTO och . Mot terrorism kan vi bara skydda oss i gemenskap. Den långsiktiga kampen mot terrorism formas i en allians mellan världens demokratiskt styrda stater. I kommittémotion 2004/05:U314 (kd) yrkande 12 framförs uppfattningen att alla former av nationell och internationell terrorism skall fördömas och bekämpas oavsett terroristernas motiv. Alla former av terrorism, terrorister och terrordåd måste alltid fördömas. Det finns ingen ursäkt för terrorism och det går inte att vara neutral inför terrorism. Kampen mot terrorism bygger i allt väsentligt på samarbete och samverkan. Ingen stat kan på egen hand bekämpa terrorismen effektivt. Respekten för de mänskliga rättigheterna är ett oomtvistligt grundkriterium i kampen mot terrorism. Kampen mot terrorism förutsätter också, enligt , utvecklade underrättelsetjänster som verkligen kan samarbeta för att kunna säkerställa förmågan att tidigt upptäcka och analysera hot från terrorister och, om så är nödvändigt, utfärda tidiga varningar. I den enskilda motionen 2004/05:Fö212 (m) yrkande 3 argumenteras för gemensamma insatser mot terrorismen eftersom inget land på egen hand klarar av att hantera dagens hot mot internationell fred och säkerhet. Terrorn är ett gemensamt problem som kräver att gemensamma insatser inriktas på att se till att terroristerna inte kan slå till igen. bör ha vilja och kapacitet att delta i internationella insatser mot terrorism, som har mandat från . Andra exempel på internationell samverkan som nämns i motionen är utbyte av information från personella källor, signalspaning och satellitspaning mellan underrättelsetjänster, polissamarbete om information och konkreta insatser vid enskilda fall av gränsöverskridande terrorism, samarbete för att bryta terroristers finansiella styrka, ekonomiska sanktioner mot länder som på olika sätt stöder terrorgrupper, samarbete kring internationell flygsäkerhet samt stöd och gemensamt agerande vid insatser i enlighet med . Också i den enskilda motionen 2005/06:U247 (m) yrkande 3 framför motionären ett likalydande resonemang. Motionärerna bakom den enskilda motionen 2004/05:U318 (c) yrkande 2 begär att det i manifesteras mot barbariska terrorhandlingar i världen. Utskottet kan konstatera att den internationella utvecklingen har visat på nya, mer komplexa och svårförutsägbara former av hot. Terrordåden i 2001, på 2002, i och i visar på det öppna demokratiska samhällets sårbarhet. Ingen stat kan på egen hand bekämpa den internationella terrorismen. Ett nära samarbete mellan stater och internationella organisationer är en nödvändig förutsättning för såväl staters som individers säkerhet. Det förebyggande arbetet att motverka orsakerna och grunderna till terrorism måste intensifieras. Kampen mot terrorismen får inte heller styras av enskilda, om än tragiska och hänsynslösa, händelser och terrordåd. Det är viktigt att kampen präglas av långsiktighet och att ryckighet i utvecklingen undviks. Samtliga insatser i kampen mot terrorismen måste alltid vägas och balanseras mycket noga mot olika motstående intressen. Utskottet menar, vilket utskottet tidigare uttryckt i betänkande 2003/04:UU11, att kampen mot terrorismen måste föras på bred front och med många olika verktyg. Militära medel kan inte anses vara de primära eller mest verkningsfulla metoderna för att bemästra terrorismen som fenomen. Rekryteringen av terrorister är enklare i miljöer av förtryck, hopplöshet, upplevd fattigdom och bristande delaktighet. Solidariteten med människor i andra länder är därför viktig också i kampen mot terrorismen. Utskottet anser att övertygelsen om varje människas rätt till ett värdigt liv utgör grunden för den solidaritet med fattiga, förtryckta och utsatta människor som är en viktig del i svensk utrikespolitik och som också kommer till uttryck i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Insikterna har vuxit om att säkerhet och en framgångsrik kamp mot terrorismen förutsätter demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, ekonomisk och social utveckling, rättvis fördelning, miljöhänsyn och förstärkt internationellt samarbete. Utskottet delar regeringens uppfattning att FN, genom sin unika legitimitet och nära nog universella medlemskrets, står i centrum för det internationella samarbetet ikampen mot terrorismen. I detta samarbete är FN:s konventioner, de av generalförsamlingen och säkerhetsrådet antagna resolutionerna, samt den internationella rätten i övrigt, centrala.En samsyn råder om att alla de instrument som det öppna samhället disponerar skall kunna användas i denna kamp, och inom ramen för EU har ingått viktiga överenskommelser om harmonisering av lagstiftning för att underlätta europeiskt samarbete mot terrorism. Detta arbete får inte medföra att medborgerliga fri- och rättigheter samt rättssäkerheten hotas, vilket utskottet återkommer till längre fram i detta betänkande. Inom ramen för det internationella samarbetet i kampen mot terrorismen, som också tar aktiv del i, skall våldsdåd med utländska politiska motiv förebyggas, oavsett var dessa avses att utföras. I detta avseende vägleds kampen mot terrorismen bl.a. av FN:s resolution omåtgärder för bekämpandet av internationell terrorism. Enligtresolutionen är länderskyldiga att samarbeta för att ställa terrorister inför rätta och att utbyta information så att terrordåd förhindras. Vidare behandlar resolutionen vikten av att förhindra att olika länderutgör s.k. safe havens, dvs. skyddade zoner, där terrorister kan etablera baser för genomförande av såväl nationella som internationella attacker. Samarbetet innebär också att terrorister inte under falsk identitet skall kunna få asyl i något av de anslutna länderna. I den internationella debatten om hur kampen mot terrorismen skall föras är det enligt utskottets mening viktigt att upprätthålla distinktionen mellan "kamp" och "krig". och Europeiska unionens uppfattning om hur man bäst bekämpar internationell terrorism går ut på att man bedriver "en kamp" mot terrorismen, ikontrast mot som bedriver "ett krig" mot terrorismen. Även om olika förhållningssätt behövs i kampen mot terrorismen anser utskottet att alltför stor kraft, relativt sett, kommit att läggas vid inriktningen på att straffa och bekämpa terrorister, i vissa fall rent militärt. En ökad tonvikt på terrorismens orsaker och mål är, enligt utskottets uppfattning, angelägen. Det USA-ledda kriget mot terrorismen har på ett negativt sätt utmanat folkrätten, där grundläggande principer om rättssäkerhet satts ur spel. Kritiken från och andra länder har varit stark mot att inte har följt internationella konventioner när det gäller fångarna på Guantánamobasen. Det torde vara bäst att bekämpa terrorismen genom att gå till roten av problemet, förutsatt att det låter sig göras, att man kan finna konkreta orsaker och att dessa är av en sådan art att de praktiskt sett kan avlägsnas. Orsakerna till terrorismen kan emellertid vara många och ligga på flera olika plan, från individorienterade till strukturorienterade bakgrundsfaktorer. Därmed är det inte säkert att det är alldeles enkelt att verkställa åtgärder som riktar sig mot terrorismens orsaker. Likväl måste det anses vara en huvuduppgift att göra ytterligare försök i den riktningen om man långsiktigt skall lyckas åstadkomma en hållbar förändring. Kampen mot terrorismen kan också innebära stöd för säkerhet och återuppbyggnad i olika delar av världen.