bet · GT01UU19 · 2006-05-02 00:00:00 — och anslutning till Europeiska unionen Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 2005/06:106 och anslutning till Europeiska unionen vari regeringen föreslår att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft under förutsättning att samtliga ratifikationsinstrument då har deponerats. Utskottet föreslår i betänkandet att godkänner anslutningsfördraget om och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner fördraget om Republiken och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Därmed bifaller proposition 2005/06:106 punkt 1. Lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Därmed bifaller proposition 2005/06:106 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 1* 2005/06. Omtryck S. 8 rad 3. Ärendet och dess beredning Anslutningsfördraget är ett mellanstatligt avtal mellan de nuvarande 25 medlemsstaterna i EU och de två blivande medlemsstaterna och . inleddes arbetet med att utforma den juridiska texten till anslutningsfördraget. Undertecknandet skedde efter kommissionens formella yttrande och samtycke. För att avtalet skall bli gällande krävs att det ratificeras av EU:s medlemsstater och de blivande medlemsstaterna. Anslutningsfördraget träder i kraft förutsatt att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Även om samtliga ratifikationsinstrument har deponerats får rådet emellertid under vissa förutsättningar besluta att den planerade tidpunkten för en eller båda staternas anslutning senareläggs med till . Vid inträdet i unionen antar de nya medlemsstaterna i sin helhet, med de övergångslösningar och tekniska anpassningar som har överenskommits under förhandlingarna. Dessa återspeglas i fördraget. Innebörden av anslutningsfördraget och behovet av lagändringar har redovisats i departementspromemorian och anslutning till Europeiska unionen (Ds 2005:37). I propositionen föreslås att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft , förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument då har deponerats. Enligt fördraget finns en möjlighet att under vissa förutsättningar genom rådsbeslut skjuta upp en stats eller båda staternas anslutning till , varvid också ikraftträdandet av fördraget skjuts upp. Ett tillträde till anslutningsfördraget föranleder en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs fram förslag till en sådan lagändring. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet konstaterar inledningsvis att EU och dess föregångare har utvidgats med nya medlemsstater . Första gången nya länder anslöt sig var , och det gällde då , och . Härefter följde , och samt , och . Därtill innebar återföreningen av Väst- och att EU utvidgades geografiskt och befolkningsmässigt. upptogs tio nya medlemsländer - , , , , , , , , och - i unionen. I samma utvidgningsprocess ingår även och , vilka blir medlemmar under förutsättning att de är redo att träda in i unionen. Utskottet konstaterar vidare att , alltsedan inträdet i EU , har varit pådrivande i arbetet med att utvidga EU. förespråkade tidigt att alla länder som uppfyllt de politiska kriterierna (av de s.k. Köpenhamnskriterierna)1[Köpenhamnskriterierna, vilka fastslogs vid i , är av politisk, ekonomisk respektive administrativ karaktär. De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland, för att bli medlem, skall uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. De ekonomiska kriterierna innebär att landet skall vara en fungerande marknadsekonomi samt ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre marknad. De administrativa kriterierna innebär att landet skall ha förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap i . Kriterierna avser ländernas förmåga att överta och efterleva , vilket till stor del är beroende av ländernas administrativa förmåga och nivån på deras rättsväsende. Kriterierna skall vara uppfyllda för inträdet.] skulle få möjlighet att inleda förhandlingar om medlemskap i unionen. Förhandlingarna skulle sedan föras enligt den s.k. differentieringsprincipen som innebär att varje land bedöms på basis av sina egna framsteg och att länderna därför kan gå fram i olika takt. Det är med stor tillfredsställelse som utskottet nu kan välkomna och som blivande medlemmar i unionen. De bägge länderna har genomfört omfattande politiska, ekonomiska och administrativa reformer i syfte att uppfylla Köpenhamnskriterierna och därmed kvalificera sig för medlemskap i unionen. Detta genomgripande och mycket svåra arbete har präglats av stor målmedvetenhet och sund flexibilitet som manar till omvärldens eftertanke och beundran. Utskottet vill understryka att hot mot freden och vår säkerhet bäst kan avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. Utvidgningen av EU till att omfatta och utgör, liksom utvidgningen , ett viktigt steg bort från det realpolitiska uppdelning av i intressesfärer och buffertzoner, mot en alleuropeisk ordning präglad av öppenhet, demokrati, rättssäkerhet och goda grannskapsrelationer. Genom utvidgningen ges förbättrade möjligheter till ett effektivt bekämpande av de delvis nya och komplexa hotbilder som präglar dagens säkerhetspolitiska agenda, dvs. den internationella terrorismen, spridningen av massförstörelsevapen, den gränsöverskridande miljöförstöringen, den organiserade brottsligheten m.m. Därtill ges möjligheter för företag att utvecklas på nya marknader med gemensamma spelregler. Större ekonomisk aktivitet och ökad konkurrens leder till bättre utbud för konsumenterna. Dessa faktorer bör , anser utskottet, leda till en högre tillväxt och därmed ökat välstånd för både gamla och nya medlemsstater. Utskottet konstaterar att unionens utgifter kommer att öka något som en följd av utvidgningen. Dessa kostnader är emellertid begränsade i relation till de politiska, ekonomiska och andra vinster som utvidgningen innebär. Utskottet anser att ett vidgat EU bidrar till att säkra fred och samverkan i vår del av världen och välkomnar därför att förhandlingar om ett medlemskap även har inletts med och . Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att det gemensamma målet inom EU - att skapa garantier för fortsatt demokrati i de europeiska staterna - har skapat en stark vilja i stater som ännu inte deltar i samarbetet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och kulturella gemenskap som svetsar samman medlemsstaterna i unionen. Värdet i de politiska, ekonomiska och administrativa reformer som genomförs i ett flertal stater i EU:s närområde, med det uttalade målet att uppfylla Köpenhamnskriterierna, skall inte underskattas. Dessa ansträngningar har säkerhetshöjande och tillväxtbefrämjande effekter för hela EU. Det är därför angeläget, anser utskottet, att i synnerhet och - två stater vars geografiska och kulturella närhet till EU ytterligare understryks genom och inträde i unionen - ges ett framtida medlemskapsperspektiv. Utskottet tillstyrker, med det ovan anförda, att godkänner anslutningsfördraget samt slutakten till detta fördrag. Utskottet tillstyrker även den av regeringen föreslagna ändringen av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:106 och anslutning till Europeiska unionen: Regeringen föreslår att godkänner fördraget om Republiken och anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget (avsnitt 6.1). Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen.