bet · GT01TU13 · 2006-04-04 00:00:00 — I motionen föreslås att som ett första steg införa att alla förare i yrkestrafik måste ha handsfree-telefon vid bilkörning (yrkande 1). Därutöver föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att som ett andra steg verka för ett obligatoriskt krav på handsfreetelefon vid användandet av mobiltelefoni under bilkörning (yrkande 2). och () uppmärksammar i motion 2005/06:T595 att reglerna för körning i cirkulationsplatser inte är tydliga. I tvåfiliga rondeller är det tillåtet att ligga i höger fil före och i rondellen när man skall svänga vänster i densamma. Det gör att ytterfilen i rondellen blockeras av den vänstersvängande bilen som den bilen befinner sig i rondellen. På så sätt tvingas bilar på väg in i rondellen att stanna, och flytet i trafiken hindras. Enligt motionärerna bör en cirkulationsplats betraktas som vilken korsning som helst. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att utarbeta tydliga regler för rondellkörning i enlighet med vad som ovan sagts. () understryker i motion 2005/06:T237 att långtradarna är ett riskmoment i trafiken. I har man, som ett led i att öka trafiksäkerheten och få en lugnare trafikrytm, infört ett förbud för långtradare att vissa tider göra omkörningar. Det är viktigt att så långt möjligt har enhetliga trafikregler med grannländerna, i synnerhet när reglerna är värda att ta efter. Motionären anser att bör överväga att införa ett sådant förbud. () och () uppmärksammar i motion 2005/06:T495 de krav som styr typgodkännandet av nya fordonsmodeller. Det borde, enligt motionärerna, vara ett självklart krav att utvidga krocktesterna för att tydliggöra hur allvarligt höga hastigheter påverkar personskadornas omfattning. Även denna aspekt är av intresse för en säkerhetsmedveten köpare. I dagens krocktester tar man inte heller hänsyn till vilken effekt fordonet har på mötande fordon eller medtrafikanter i en olyckssituation, vilket vore av stort intresse i samhällets gemensamma nollvisionsarbete. Motionärerna föreslår att kraven som styr typgodkännandet av nya fordonsmodeller i fordonsförordningen ses över (yrkande 3). () diskuterar i motion 2005/06:T503 ändringar av yrkestrafiklagen. Enligt motionären arbetar många företag seriöst och lovvärt med trafiksäkerhetsarbetet. Att trafiksäkra sina transporter kan vara ett bra konkurrensmedel men kan givetvis innebära vissa merkostnader. Därför blir det inte konkurrens på lika villkor när vissa företag inte engagerar sig i trafiksäkerhetsarbetet. Ett led för att komma till rätta med detta är att skärpa yrkestrafiklagen så att den som vill starta yrkestrafik också skall prövas utifrån sina ambitioner att arbeta med ett aktivt trafiksäkerhetsarbete. Den som vill driva ett transportföretag skall kunna avkrävas ett trafiksäkerhetsprogram. Av denna anledning föreslås en ändring av yrkestrafiklagen utifrån vad som anförts i motionen. Som framgått av bakgrundsbeskrivningen har tillkännagivande till regeringen lett till att frågan om mobiltelefonering under bilkörning har blivit belyst. Resultatet visar att det är en riskökning att använda biltelefoner under bilkörning men att det framför allt är samtalets komplexitet som förorsakar denna riskökning, inte samtalet som sådant. kan inte i sina djupstudier om olycksorsaker vid dödsfall belägga samband mellan biltelefoni och olyckor. har också utarbetat informationsmaterial i frågan. Mobiltelefonering under bilkörning har tidigare behandlats i regeringens proposition 2003/04:160 och av utskottet i betänkande 2004/05:TU2 där olika motionsförslag i frågan avstyrktes. Utskottet förutsätter att både regeringen och som ansvarig sektorsmyndighet fortlöpande följer utvecklingen samt att informationsmaterial får en god spridning. Om forskning eller annat underlag kommer att visa att det finns skäl att ompröva tidigare ställningstaganden utgår utskottet från att regeringen återkommer till i frågan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2005/06:T335 yrkandena 1-3 (fp), 2005/06:T514 (s), 2005/06:T409 (s), 2005/06:T471 (kd) och 2005/06:T595 (s). När det gäller motionsförslaget om regler för körning i cirkulationsplatser vill utskottet uppmärksamma att i betänkande 2004/05:TU2 behandlades den då motionsledes aktualiserade frågan om regler för cirkulationsplatser. Enligt utskottets mening ankom det inte på att besluta i denna fråga och utskottet avstyrkte därför motionsförslaget. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan varför motion 2005/06:T595 (s) avstyrks. I motion 2005/06:T237 föreslås omkörningsförbud för långtradare. Utskottet utgår från att som ansvarig sektorsmyndighet är bäst skickat att bedöma frågan och om så behövs ta erforderliga beslut. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Beträffande förslaget i motion 2005/06:T503 om att ändra yrkestrafiklagen så att den som vill starta yrkestrafik skall prövas utifrån sina ambitioner om ett aktivt trafiksäkerhetsarbete vill utskottet påminna om att regeringen bereder ett förslag om en ny obligatorisk utbildning för yrkesförare där moment för att uppnå ökad trafiksäkerhet ingår. Mot bakgrund av pågående beredningsarbete är utskottet inte berett att föreslå att tar några initiativ i frågan varför motionen avstyrks. Slutligen avstyrker utskottet förslaget om att se över krav som styr typgodkännande för fordonsmodeller i motion 2005/06:T495. Utskottet förutsätter att dessa frågor fortlöpande ses över av berörda organ inom ramen för den fordonstekniska utvecklingen och utvecklingen av typgodkännandeinstrumentet. Utskottet vill även hänvisa till det internationella samarbete som pågår inom ramen för Euroncap och som visat sig vara framgångsrikt för utvecklingen mot mer trafiksäkra fordon. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att sanktioner vid trafikbrott är ett viktigt verktyg för att uppnå trafiksäkerhetsmålen. Utskottet anser att regeringens förslag om höjda penningbotsbelopp för ordningsböter, där trafikbrott utgör den största andelen av alla brott, är ett steg i rätt riktning för att åstadkomma en ökad efterlevnad av gällande trafikregler. Utskottet anser att tanken på ett "klippkortssystem" vid trafikförseelser är tilltalande och utskottet förutsätter att regeringen närmare överväger frågan. Därigenom torde de erfarenheter som finns i de länder som har infört sådana system kunna tillvaratas. bör mot denna bakgrund avslå aktuella motionsförslag. Jämför reservationerna 13 (kd) och 14 (mp, -). Regeringen uttalade i propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160) att det fanns skäl att överväga hur penningbotsbeloppen på ett lämpligt sätt kan anpassas till den förändring av främst penningvärdet som skett , då bötesbeloppen senast ändrades. Regeringen ansåg att en sådan förändring borde övervägas. har därefter genomfört en översyn av högsta och lägsta belopp för penningböter (Ds 2005:41). På grundval av översynen har regeringen lämnat en proposition till med förslag om att lägsta belopp för penningböter höjs från till och att högsta belopp för penningböter höjs från till samt att högsta belopp för gemensamt straff i penningböter höjs från till . Lägsta dagsbot höjs från till och minsta bötesbelopp för dagsböter höjs från till . Enligt regeringen bör den föreslagna förändringen träda i kraft (prop. 2005/06:122). Förändringen gäller för alla brott, men trafikbrott utgör den största volymen av brott som beläggs med böter. Det vanligaste trafikbrottet är fortkörning, enligt uppgifter från . Av redovisningen i avsnittet om alkohol och droger i detta betänkande framgår att en översyn av rattfyllerilagstiftningen har genomförts av en särskild utredare. I utredningen föreslås ingen skärpning av nuvarande straffskalor, där maximistraffet för grovt vållande till annans död och grovt rattfylleri uppgår till fängelse. Inga förändringar föreslås när det gäller minimistraffet. Enligt utredningen är nuvarande straffsatser utformade på ett ändamålsenligt sätt, och det saknas anledning att ytterligare höja straffet. Däremot föreslås att domstolen vid påföljdsvalet, mer än vad som sker , skall inriktas på gärningsmannens behov av behandling. Utredningens förslag är föremål för remissbehandling. Av remissunderlaget framgår att avser att komplettera betänkandet med alternativa bedömningar och förslag gällande vållande till annans död och vållande till kroppsskada eller sjukdom. Som framgått av avsnittet om alkohol i trafiken i detta betänkande anordnade justitie- och trafikutskottet en gemensam offentlig utfrågning om rattfylleri . Vid utfrågningen behandlades bl.a. sanktioner vid trafikbrott. Stenografianteckningar från utfrågningen finns i betänkande 2005/06:JuU23 Trafikbrott. Pricksystem i svensk körkortslagstiftning Frågan om ett pricksystem bör införas i den svenska körkortslagstiftningen har övervägts av flera utredningar . Utredningarna har kommit till skilda resultat när det gäller huruvida ett sådant system bör införas eller inte. Även remissinstansernas synpunkter när det gäller ett sådant förslag har skiftat. Denna fråga behandlades senast av Utredningen om körkortsingripanden (SOU 2000:26). Utredningen var positiv till att genomföra ett pricksystem i och lämnade förslag till hur ett sådant system borde konstrueras. Utredningens förslag har dock inte resulterat i något lagförslag från regeringen. () redovisar i motion 2005/06:T231 att man i vissa länder infört ett system som innebär att efter ett visst antal trafikförseelser måste man ta körlektioner och göra ett körkortsprov för att få behålla körkortet. I får man ett klipp i körkortet vid vissa förseelser, och vid tre klipp är det "kört". Den som har fått ett klipp i körkortet skall, , genomföra , åtta körlektioner samt avlägga ett körkortsprov med godkänt resultat. får man fortsätta med att köra bil. Detta innebär att bilister inte enbart kan betala sig ifrån exempelvis fortkörning. "Klippet" i körkortet ligger kvar . Erfarenheter från myndigheten för trafiksäkerhet i är att ett sådant system drabbar notoriska fortkörare och yrkeschaufförer som rutinmässigt bryter mot fartgränserna. De måste fundera på sitt beteende och ändra sig när de fått sitt första eller andra klipp. Det finns, enligt motionären, också andra länder, t.ex. , som har liknande system. Motionären föreslår att man även i bör införa ett system med klippkort för att öka säkerheten i trafiken. m.fl. (kd) föreslår i motion 2005/06:T609 också att den som tar körkort skall få det "på prov" (yrkande 8). I finns, enligt motionen, ett system där man vid trafikbrott samlar på sig prickar som kan leda till körkortsindragning längre fram, som kan tjäna som förebild. m.fl. (mp, -) uppmärksammar i motion 2005/06:T296att de manliga värderingarnas dominans inom transportsektorn är tydlig. Detta gäller även för reglerna och sanktionssystemet. Straff för trafikförseelser är låga jämfört med straff för andra brott med motsvarande risk- och skadebild. Genom återkommande trafikantundersökningar är det välbelagt att män har andra värderingar vad gäller vikten av att följa trafikregler. Män är mer toleranta mot överträdelser medan kvinnor i högre grad anser att det är viktigt att följa reglerna och att bete sig på ett sätt som inte äventyrar andras eller eget liv. Kvinnor är också mer positivt inställda till trafikövervakning och trafiksäkerhetsåtgärder. Motionärerna föreslår att sanktionerna mot trafikförseelser bör ses över så att sanktionerna bättre speglar den större vikt kvinnor lägger vid säkerhet inom transportsektorn (yrkande 8). () ifrågasätter i motion 2005/06:T361 om nollvisionen kan uppnås utan förändrade beteenden hos bilföraren. Allt talar för att oavsett hur många nya motorvägar man bygger, hur många befintliga vägar som förses med krockhinder eller hur många planfria korsningar man bygger kommer oförsvarliga beteenden hos bilförare att orsaka dödsolyckor. Rattfylla, fortkörning och andra allvarliga trafikförseelser orsakar en betydande del av de dödsolyckorna. Hur kan detta åtgärdas? En del är naturligtvis ökad information och attitydpåverkan samt ökad polisövervakning, men mycket talar för att detta inte räcker. En slutsats kan vara att fråga sig om straffen står i rimlig proportion till förseelsens karaktär och likgiltighet för andras liv och hälsa? Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en översyn av straffsanktionerna vid trafikbrott. m.fl. ( -, mp) framhåller i motion 2005/06:T562 att körkortsåterkallelse har en starkt preventiv effekt för att förhindra hastighetsöverträdelser. Många av dem som överskrider gällande hastighetsgränser anstränger sig för att hålla sig under den hastighet som leder till körkortsåterkallelse. I motionen föreslås att gränsen för körkortsåterkallelse bör sänkas med i samband med hastighetsöverskridande vid och däröver. Gränsen för körkortsåterkallelse bör sänkas med i samband med hastighetsöverskridande vid och . Hastighetsöverträdelse med skall leda till körkortsåterkallelse (yrkande 1). I samma motion redovisas att den tunga trafiken är överrepresenterad i olycksinblandningen. Den som kolliderar med ett tungt fordon har mycket små chanser att överleva. Om böterna relaterades till både hastighet och rörelsemängd skulle sålunda ett hastighetsöverskridande med ett 3-tonsfordon ge så höga böter som samma överskridande med ett 1- tonsfordon. Motionärerna föreslår att böterna för hastighetsöverträdelse skall göras proportionella mot överskridandet i rörelsemängd. Rörelsemängd är massan på fordonet gånger hastigheten (yrkande 2). Motionärerna menar även att den allmänna inställningen till fortkörning, speciellt bland män, behöver förändras om nollvisionen skall realiseras. Ett sätt för lagstiftaren att visa att man menar allvar är att övervakning och sanktioner korresponderar med det lagfästa regelsystemet. Innehav av körkort bör inte ses som en mänsklig rättighet. Det borde ses som ett förtroende som kan dras in om förtroendet missbrukas genom att man utsätter andra för fara. För att öka respekten för trafiksäkerhetsbestämmelserna bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad som här anförs om behovet av att utreda möjligheterna att införa ett pricksystem som i bl.a. tillämpas vid trafikförseelser - tre prickar (hål med hålslagare) leder till körkortsåterkallelse (yrkande 3). Utskottet delar den grundsyn som kommer till uttryck i motionerna om att sanktioner vid trafikbrott är ett viktigt verktyg för att uppnå trafiksäkerhetsmålen och att de behöver utformas på ett sådant sätt att de både uppmuntrar trafikanter till att följa gällande regler och bestraffa dem som bryter mot reglerna. Frågor som rör sanktioner för trafikbrott ligger i huvudsak inom justitieutskottets beredningsområde och frågorna har stor betydelse för utvecklingen mot ett trafiksäkert samhälle. På grundval av detta förhållande välkomnar utskottet utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv en utveckling och anpassning av påföljdssystemet. Som framgått av bakgrundsbeskrivningen togs det ursprungliga initiativet till den nu genomförda översynen av penningbotsbeloppen för ordningsböter trafiksäkerhetsproposition. I sammanhanget kan nämnas att senare i vår förväntas behandla regeringens proposition 2005/05:122 Bötesbelopp som innehåller förslag till höjda beloppsgänser för penningböter. Enligt utskottets mening finns det från trafiksäkerhetssynpunkt behov av att fortsättningsvis följa utformningen av bötetsbeloppens storlek och struktur så att de på ett effektivt sätt bidrar till att uppnå trafiksäkerhetsmålen. Utskottet har erfarit att i samband med remissbehandlingen av förslaget till nytt penningbotsbelopp har och Vägtrafikinspektionen uppmärksammat effekterna av gällande rättsprinciper som kan innebära att vid flera samtidiga förseelser vid trafikbrott reduceras bötesbeloppet för tillkommande förseelser (s.k. mängdrabatt). Enligt Riksåklagarens föreskrifter (1998:178) om ordningsbot för vissa brott gäller att vid flera förseelser påförs den förseelse som har högsta boten fullt belopp samt av beloppet för ytterligare förseelser. Utskottet kommer att återkomma till denna fråga i samband med yttrandet till justitieutskottet över proposition 2005/06:122 Bötesbelopp. Utskottet övergår därefter till de motionsförslag som har väckts om "pricksystem eller klippkortssystem" vid trafikförseelser. Utskottet konstaterar att frågan har varit föremål för utredning . Utredningarna har dock inte resulterat i att något sådant system har föreslagits. Utskottet har erfarit att detta bl.a. beror på att alla juridiska aspekter inte har varit klarlagda. Enligt utskottets mening är tanken på ett klippkortssystem tilltalande eftersom det ger en tydlig signal till den enskilde att det krävs ett förändrat beteende i trafiken för att man inte skall drabbas av körkortsåterkallelse eller andra sanktioner. vill utskottet uppmärksamma att det finns ett belastningsregister där såväl trafikbrott som annan brottslighet registreras. Utskottet har dock erfarit att det finns positiva erfarenheter från bl.a. som har infört ett "klippkortssystem". Enligt utskottets mening kan det därför finnas skäl till att ånyo pröva frågan om ett "klippkortssystem" vid trafikförseelser, varför regeringen bör överväga att utreda frågan. Därutöver vill utskottet erinra om att för nyblivna körkortsinnehavare finns redan en tvåårig prövotid som är föremål för översyn av . På grundval av det ovan sagda är inte utskottet berett att föreslå att ta några initiativ i frågan om "pricksystem eller klippkortssystem". Utskottet utgår från att regeringen tar erforderliga initiativ i frågan. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslag om åtgärder mot pisksnärtsskador med hänsyn till pågående beredningsarbete av resultat. Vidare bör avslå motionsyrkanden om lokalisering av ett kompetens- och testcentrum i , vilt i trafiken och statistikfrågor med hänsyn till att det i första hand inte ankommer på att besluta i dessa frågor. har på uppdrag av regeringen undersökt problemen med pisksnärtsskador och lämnat förslag till hur dessa problem bör åtgärdas. Det ursprungliga initiativet till utredningsinsatsen togs av försäkringsbolagen: If, , och som också har finansierat kommissionens arbete. Den förre statsministern har varit ordförande i kommissionen. lämnade kommissionen sin slutrapport. Av rapporten framgår bl.a. att de whiplashrelaterade skadorna orsakar ett stort lidande och stora kostnader för samhället. Men de flesta som upplever initiala besvär riskerar inte långvariga symptom. Kommissionen framhåller att en viktig del av lösningen för att åtgärda problematiken ligger i nya och effektiva whiplashskydd som fler biltillverkare erbjuder. När det gäller behandling av whiplashdiagnoser har kommissionens arbete bidragit till utformningen av ett svenskt konsensusdokument som skall ge enkla och effektiva råd vid en tidig behandling. Slutligen har kommissionen uppmärksammat nya lösningar på problemet med dagens långa handläggningstider av trafikskadeärenden. Regeringen avser att remissbehandla kommissionens förslag. Rapporteringssystem för data om trafikskadade (Strada) Utskottet har i samband med behandling av motioner i sitt betänkande 2002/03:TU4 pekat på att statistik för olika typer av trafikolyckor är en viktig förutsättning för ett effektivt trafiksäkerhetsarbete. Det innebär att statistiken så långt som möjligt bör ge förutsättningar för analyser av olycksorsaker. När det gäller informationssystemet Strada (Acquisition) pågår ett arbete för att komplettera polisens uppgifter med sjukvårdens uppgifter. Enligt registrerade 2005 av landets akutsjukhus uppgifter om trafikskadade i Strada. Vägtrafiken och dess infrastruktur påverkar de vilda djuren bl.a. genom att landskapet delas upp i mindre delar (fragmenteras) genom olika typer av barriäreffekter samt genom störningar och föroreningar. Dessutom förekommer ett antal kollisioner mellan fordon och vilda djur. inträffade 106 viltolyckor med dödlig eller svår personskada enligt Sikas olycksstatistik. Utöver dessa olyckor förekom även ett stort antal kollisioner som inte ledde till personskada. Det är dock svårt att göra en uppskattning av detta antal. vidtar löpande olika åtgärder för att minska trafikens och vägarnas påverkan på djurlivet samt för att förhindra olyckor. Åtgärderna som exempelvis olika faunapassager kan göras i det befintliga vägnätet, men möjligheterna att påverka är ofta större när nya vägar byggs. Påverkan på djurlivet bör, enligt , inkluderas redan vid planeringen av en ny väg. Försiktighetsprincipen är, enligt , vägledande för vilka åtgärder som vidtas. Biologisk kompetens bör även anlitas, bl.a. vid utformningen av olika faunapassager för olika arter. Per m.fl. (kd) efterlyser i motion 2004/05:T439 en riktad satsning på att bygga upp ett europeiskt kompetens- och testcentrum inom säkerhet, inklusive telematik och logistik, förlagd till . Syftet med initiativet anges vara att skapa en miljö där nya tekniska innovationer och affärsmodeller som möter morgondagens krav på säkerhet kan utvecklas och testas i . Som bakgrund till förslaget framhålls att inom bl.a. EU sker en satsning på säkerhet där insatser för planeras för forskning och utveckling inom området. För valet av anges att staden har utmärkta förutsättningar att bli ledande inom säkerhet för transporter och för hamnar eftersom här finns flera företag med spjutspetsteknik, och samt . () uppmärksammar i motion 2005/06:T381att pisksnärtsskador (whiplash) förorsakar stora kostnader för såväl samhället som enskilda människor och ett stort lidande för de drabbade. Ny forskning från med behandlingsmetoder som skulle kunna få hälften av alla svenska patienter med kroniska smärtor friska har presenterats. Forskning skulle kunna utvecklas i och komma svenska patienter till del. Forskning där behandlingsmetoder tas fram måste skyndas på, för där är det ett stort tomrum. Motionären föreslår att man bör utreda hur forskning för behandling av whiplashskador kan främjas (yrkande 1). Motionären pekar också på, i samma motion, att det behövs en förstärkning av de ekonomiska incitamenten för att en blivande bilkund skall efterfråga en ökad säkerhet i bilen, med avseende på eventuella pisksnärtsskador. Detta kan ske genom försäkringsbolagen eller från statens sida. I motionen föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska incitament för ökad säkerhet vid bilkörning (yrkande 2). () anför i motion 2005/06:T378 att geografisk informationsteknik nyttjas alltmer av den svenska polisen. Ett nytt system för att snabbt hitta rätt vid olyckor prövas nu på mellan och . Varje vägstolpe märks med ett unikt nummer som anger en exakt kartposition för polis, eftersöksjägare och räddningspersonal. Det innebär att man hittar rätt plats snabbt, oavsett om det handlar om en vilt- eller bilkollision. Polisen är nöjd med försöksverksamheten. Även från trafiksäkerhetssynpunkt har positioneringen av vägnätet ett stort värde. Om olyckor med personskador som beror på vägmiljön skall kunna förebyggas måste kunskap finnas om olyckans exakta position för att man skall kunna se samband och föreslå förbättringar. Systemet borde väcka intresse i hela landet. Motionären föreslår att får i uppdrag att utveckla positioneringssystem för olyckor och viltkrockar och sprida kunskapen om effektiva sätt att skydda både djur och människor. och () understryker i motionen 2005/06:T442 att inom olika delar av landet utgör främst klövviltet en komplikation kring de alltmer trafikerade vägarna. När det gäller förebyggande åtgärder har tyvärr inte viltstängsel, som den mest effektiva insatsen, fått den önskade prioriteten hos vägmyndigheten. Ett omfattande och framgångsrikt samarbete har skett mellan , polisen och jägarna när det gäller eftersök av trafikskadat vilt. finns stor risk att detta värdefulla arbete kommer att tvingas upphöra då ingen av de statliga huvudmännen eller vill svara för kostnaderna i samband med dessa insatser.