bet · GT01TU5 · 2006-05-16 00:00:00 — Den olönsamma interregionala trafiken upphandlas genom Rikstrafiken. SJ:s ensamrätt utan skyldigheter är orimlig och förhindrar en önskvärd utveckling av tågtrafiken. Vi vill också erinra regeringen om den granskningsrapport av bolagiseringen av SJ som gjort (RiR 2005:11) och som behandlats av näringsutskottet (2005/06:NU9). I denna rapport konstaterades att det inte finns "några klara ställningstaganden från regeringen i olika regleringsfrågor av betydelse för järnvägssektorns utveckling". bedömde att detta är till nackdel för såväl statliga som privata järnvägsbolag. Utskottsmajoriteten slog ifrån sig kritiken genom att hänvisa till föreliggande trafikpolitiska proposition. Vi noterar att några långsiktiga spelregler fortfarande inte presenterats av regeringen och att kommentarer är aktuella. Regeringen har i flera avseenden kullkastat förutsättningarna för den påbörjade avregleringen, bl.a. genom att tilldela ett omfattande kapitaltillskott och en låneram i . Regeringen har försvårat förberedandet av SJ och dess konkurrenter för en fortsatt avreglering av den svenska järnvägsmarknaden. Genom att hämma konkurrensen och inte "ta tag" i de strukturproblem som finns på den svenska järnvägsmarknaden, främst när det gäller fordonsförsörjningen, omöjliggör åtgärderna en sund utveckling av järnvägsmarknaden. Det finns dock väl genomarbetade förslag för en sådan sund utveckling. Den av regeringen tillsatta utredde förutsättningarna för en fortsatt utveckling av konkurrensen inom den nationella persontrafiken på järnväg. Det är ofrånkomligt att denna utveckling av konkurrensen inom persontrafiken innebär att fråntas sin ensamrätt på lönsamma sträckor. Utöver detta måste ur marknadssynpunkt också mycket väl definierade krav ställas på vad SJ skall åstadkomma i sin nuvarande roll som dominerande aktör, som Järnvägsstyrelsen måste stärka sin roll som kontrollerande myndighet. Bland annat måste en samordning av biljettförsäljning komma snabbt på plats i en form där villkoren inte kan dikteras av SJ. I propositionen föreslås en försöksverksamhet med upphandling av persontrafik under högst på det statliga järnvägsnätet i delar av . Relaterat till en verklig avreglering av marknaden är det av regeringen föreslagna provet alltför begränsat, och genom försökets snäva avgränsning skickar regeringen negativa signaler till andra delar av landet där intresse finns att få till stånd en upphandling av de trafikeringsrätter som innehas av SJ. Vi förordar i stället klara och tydliga riktlinjer för en fortsatt avreglering av den svenska järnvägsmarknaden. bör därför avslå propositionens förslag om försöksverksamhet med upphandling av persontrafik under högst på det statliga järnvägsnätet i delar av till förmån för en mer långtgående avreglering av järnvägstrafiken i hela landet. Vi föreslår att tillkännager att regeringen skall genomföra förordningsändringar och/eller lägga fram förslag på lagändringar som innebär att all interregional persontrafik på stomjärnvägarna öppnas för konkurrens mellan alla intresserade tågoperatörer. Med vårt ställningstagande tillstyrks vår gemensamma motion 2005/06:31 samt en rad motioner från våra respektive partier som förordar en framtidsinriktad järnvägspolitik som bygger på marknadsmässighet där järnvägen frigörs från hämmande monopol. Angående utvecklingen i EU anser vi att besluten om avreglering av europeiska järnvägar är ett steg i rätt riktning, men att detta måste omsättas i praktisk handling i alla medlemsländer. Flera medlemsländer har visat prov på en alltför långsam tillämpning. Statliga järnvägsförvaltningar i medlemsländerna måste omvandlas till moderna transportföretag med vilja och förmåga att konkurrera på marknadens villkor. För att godstransporter på järnväg skall kunna hävda sig i en hårdnande konkurrens samt vara kundnära måste järnvägsföretagen i övervinna de hinder som nationsgränserna utgör. Detta bör ge regeringen till känna. Flygplatser m.m., punkt 35 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om flygplatser m.m. 2005/06:T16 av () yrkandena 1-5, 2005/06:T21 av (), 2005/06:T26 av m.fl. (m) yrkande 5, 2005/06:T27 av (m) yrkandena 1-3 och 5 samt 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 16 och avslår proposition 2005/06:160 punkt 9 och motionerna 2005/06:T15 av och (båda kd), 2005/06:T17 av m.fl. (s), 2005/06:T25 av () och 2005/06:T34 av (). Den ökade konkurrensen inom luftfarten har lett till lägre priser för såväl inrikes- som utrikesresor. Detta innebär att tillgängligheten ökar genom att fler kan resa, vilket är positivt för enskilda och näringsliv, inte minst turistnäringen. Lågprisbolagen har här haft stor betydelse. Denna trend är värd att bejaka och stimulera. Etablering av fler flygbolag i skulle sätta ytterligare press på priserna. Tyvärr motarbetar regeringen denna utveckling bl.a. genom att införa en flygskatt. I detta sammanhang vill vi dock uppmärksamma en annan fråga. Det är angeläget att man slår vakt om de regionala flygplatserna. På många håll spelar dessa en viktig roll för kontakterna mellan storstadsregionerna och övriga delar av . De har stor betydelse för turistnäringen. Även av arbetsmarknadsskäl är det nödvändigt med flygförbindelser mellan olika regioner och deras omvärld, då detta vidmakthåller eller ökar näringslivets förutsättningar att skapa en ökad tillväxt. bör således leva upp till en väl fungerande flygtrafik i enlighet med det transportpolitiska målet. Staten måste därför ha en långsiktig syn på de regionala flygplatserna och skapa sådana förutsättningar att de kan konkurrera på likvärdiga villkor. En viktig aspekt som måste beaktas i detta sammanhang är att flygtrafikens huvudsakliga funktion och komparativa fördel jämfört med andra transportslag är snabba resor till mer avlägsna mål, ofta utanför landet. Det är därför underligt att regeringens förslag till ny fördelning av driftbidraget till icke-statliga flygplatser endast beaktar avståndet till . Eftersom dessa resor ofta går ut i eller övriga världen är närheten till i många fall irrelevant. Vi motsätter oss därför regeringens förslag i detta avseende. För att ytterligare effektivisera flygtransportsystemet föreslår vi vidare att det skall bli möjligt för andra aktörer än att utföra flygtrafiktjänster och att därmed göra det möjligt att upphandla flygtrafiktjänster i konkurrens. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motionerna 2005/06:T16 (m) yrkandena 1-5, 2005/06:T21 (c), 2005/06:T26 (m) yrkande 5, 2005/06:T27 (m) yrkandena 1-3 och 5 samt 2005/06:T31 (kd, m, fp, c) yrkande 16. Flygplatser m.m., punkt 35 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om flygplatser m.m. 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 16 och avslår proposition 2005/06:160 punkt 9 och motionerna 2005/06:T15 av och (båda kd), 2005/06:T16 av () yrkandena 1-5, 2005/06:T17 av m.fl. (s), 2005/06:T21 av (), 2005/06:T25 av (), 2005/06:T26 av m.fl. (m) yrkande 5, 2005/06:T27 av (m) yrkandena 1-3 och 5 samt 2005/06:T34 av (). Den ökade konkurrensen inom luftfarten har lett till lägre priser för såväl inrikes- som utrikesresor. Detta innebär att tillgängligheten ökar genom att fler kan resa, vilket är positivt för enskilda och näringsliv, inte minst turistnäringen. Lågprisbolagen har här haft stor betydelse. Denna trend är värd att bejaka och stimulera: Etablering av fler flygbolag i skulle sätta ytterligare press på priserna. Tyvärr motarbetar regeringen denna utveckling bl.a. genom att införa en flygskatt. I detta sammanhang vill vi dock uppmärksamma en annan fråga. Det är angeläget att man slår vakt om de regionala flygplatserna. På många håll spelar dessa en viktig roll för kontakterna mellan storstadsregionerna och övriga delar av . De har stor betydelse för turistnäringen. Även av arbetsmarknadsskäl är det nödvändigt med flygförbindelser mellan olika regioner och deras omvärld, då detta vidmakthåller eller ökar näringslivets förutsättningar att skapa en ökad tillväxt. bör således leva upp till en väl fungerande flygtrafik i enlighet med det transportpolitiska målet. Staten måste därför ha en långsiktig syn på de regionala flygplatserna och skapa sådana förutsättningar att de kan konkurrera på likvärdiga villkor. liberalerna vill framhålla att på många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll för kontakten med övriga . Vi anser att dessa mindre flygplatser också kommer att ha stor betydelse. De måste därför ges ett visst statligt stöd för att kunna överleva. Det är inte minst viktigt i glesbygdsområden. liberalerna föreslår en viss ökning av driftsbidraget till de regionala flygplatserna i avvaktan på ett nytt system för stödet. För att ytterligare effektivisera flygtransportsystemet föreslår vi vidare att det skall bli möjligt för andra aktörer än att utföra flygtrafiktjänster och att därmed göra det möjligt att upphandla flygtrafiktjänster i konkurrens. Detta bör ge regeringen till känna. Kontroll av flygbesättningar, punkt 36 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kontroll av flygbesättningar. 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 18. har anmodat regeringen att lägga fram ett förslag om ett system som säkerställer att flygbesättningar uppfyller uppställda krav på nykterhet och drogfrihet. Bakgrunden är att piloter som på grund av sjukdom, uttröttning, påverkan av alkoholhaltiga drycker eller andra medel eller av andra sådana skäl inte kan fullgöra sina uppgifter på ett betryggande sätt inte får tjänstgöra ombord. Polisen kan genom stickprov kontrollera nykterheten hos bilförare och lokförare. Om en flygkapten kör sin bil till flygplatsen kan polisen utan vidare kontrollera dennes nykterhet vid en stickprovskontroll. När piloten därefter lämnat bilen för att flyga 350 passagerare får polisen inte utföra stickprovskontroll. Vi anser att luftfarten självfallet skall utsättas för samma kontrollsystem som vägtrafiken. Nykterhetskontroller i form av stickprov kommer att ha en starkt brottsförebyggande effekt. Vi konstaterar att regeringen fortfarande inte återkommit till riksdagem med förslag i enlighet med tillkännagivande. Den orimliga situation som uppmärksammat kvarstår därmed. Givet denna frågas vikt kräver vi att regeringen återkommer till i detta ärende. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motion 2005/06:T31 (kd, m, fp, c) yrkande 18. Alternativa drivmedel, punkt 37 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alternativa drivmedel. 2004/05:T461 av m.fl. (kd) yrkande 7, 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 11, 2005/06:T212 av m.fl. (fp, m, kd, c) yrkande 9 och 2005/06:T610 av m.fl. (kd) yrkande 2 och 2004/05:T347 av m.fl. (mp) yrkandena 1-4, 2004/05:N307 av m.fl. (mp) yrkande 6, 2005/06:T309 av m.fl. (v) yrkandena 1-4, 2005/06:T424 av m.fl. (s) och 2005/06:MJ350 av m.fl. (fp) yrkande 5. Vägtransporter är nödvändiga i det moderna samhället eftersom det ofta inte finns något alternativ. är det uppenbart att vägtrafikens miljöbelastning måste minska. För att bilen även skall kunna utgöra ett bra kommunikationsmedel, utan att äventyra klimatet och tillgången på drivmedel, är det av stor vikt att utveckla bränslen som ersätter de fossila bränslena. Det handlar även om att sänka bränsleförbrukningen i vägtrafikens fordon genom effektivare motorer. Tillverkare och konsumenter måste därför stimuleras till att satsa på bränslesnåla fordon och fordon drivna med miljövänliga bränslen. Vi tror följaktligen på stimulans av dessa alternativ, dvs. morötter i stället för piska, så att människor ges en möjlighet att välja ett miljövänligt bränsle. Med en ökad efterfrågan följer teknikutveckling och infrastruktur, utan vidare påtryckningar från politiskt håll. På detta sätt låses utvecklingen inte till ett enda alternativ. I stället skapas förutsättningar för utveckling av flera förnybara bränslen. Det är också viktigt att i samarbetet inom Europeiska gemenskapen verkar för att främja en utveckling i denna riktning. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motionerna 2004/05:T461 (kd) yrkande 7, 2005/06:T31 (kd, m, fp, c) yrkande 11, 2005/06:T212 (fp, m, kd, c) yrkande 9 och 2005/06:T610 (kd) yrkande 2. Vissa miljöfrågor, punkt 38 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vissa miljöfrågor. 2004/05:T398 av m.fl. (c) yrkande 23 och 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 12 och 2005/06:Ub385 av m.fl. (c) yrkande 2, 2005/06:T241 av () yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:T374 av (). har bland de äldsta bilparkerna i . Detta innebär att ett stort antal fordon saknar modern reningsteknik, exempelvis katalysatorer. En förnyelse av bilparken skulle därmed leda till stora miljövinster. Vi föreslår därför att skrotningspremien höjs tillfälligt från till . Den höjda skrotningspremien skall riktas mot ej avställda bilar som inte omfattas av de avgaskrav som infördes obligatoriskt 1989, dvs. För övriga delar av bilparken kvarstår gällande ersättningsnivåer. Kunskap om bränslesnål körning, sparsam körning, kan också bidra till minskade utsläpp. Vi anser därför att detta kan utgöra ett inslag i körkortsutbildningen. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motionerna 2004/05:T398 (c) yrkande 23 och 2005/06:T31 (kd, m, fp, c) yrkande 12. Rattfylleri, punkt 39 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rattfylleri. 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 5. Det individuella ansvaret att inte köra under påverkan av alkohol eller andra droger är grundläggande. måste staten bidra med ett strikt regelverk för att minska det rattfylleri som ökar och skördar fler offer. Under den borgerliga regeringen genomfördes en rad åtgärder för att minska rattfylleribrotten. Straffvärdet för rattfylleribrott höjdes och promillegränsen för grovt brott sänktes. Grovt rattfylleri skulle leda till fängelse. har Socialdemokraterna "sjabblat bort" kampen mot rattfylleribrotten. har en mindre andel av dem som dömts för grovt rattfylleri fått en fängelsedom. är insatserna för att hjälpa dömda bort från missbruk otillräckliga. Partierna inom anser att ytterligare insatser måste göras för att upprätthålla principen att droger och bilkörning inte hör ihop. Principen om att grovt rattfylleri skall leda till frihetsberövande straff skall återupprättas. Påföljden för rattfylleribrott skall kombineras med obligatoriska behandlingsprogram. Alkolås skall kunna krävas för att dömda skall få tillbaka körkortet. Den som kör bil berusad och dödar någon kommer ofta alltför lindrigt undan. Även om flera människor har mist livet och brottet bedömts som grovt, leder det till oproportionerligt korta straff. Det behövs en ny bestämmelse i , vållande till annans död genom rattfylleri, för att markera samhällets stränga syn på alkohol och droger i trafiken. Vi anser också att det är hög tid att komma till ett avgörande i den länge övervägda frågan om att straffbelägga s.k. eftersupning, dvs. att en alkoholpåverkad förare undgår straff genom att hänvisa till att han eller hon varit nykter under körningen och berusat sig först efteråt. En lagstiftning som förbjuder eftersupning bör komma till stånd. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motion 2005/06:T31 (kd, m, fp, c) yrkande 5. Bilens betydelse, punkt 40 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bilens betydelse. 2004/05:T241 av (), 2004/05:T307 av (), 2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkandena 12 och 13, 2005/06:T219 av (), 2005/06:T273 av (), 2005/06:T319 av och (båda c) och 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkandena 13 och 14 samt 2004/05:Sk342 av () yrkandena 3 och 4, 2004/05:T511 av m.fl. (s) och 2004/05:T512 av (). I är många beroende av bilen för att kunna ta sig till och från arbete och aktiviteter. Detta är viktigt att ha i åtanke när frågor kring bilen och pålagor på bilismen diskuteras. En rapport från , , visar att nya personbilars miljö- och säkerhetsegenskaper har bidragit till att samhällets kostnader för miljö och olyckor har sjunkit. Sammantaget visar att vägtrafiksektorn är överbeskattad. pekar bl.a. på att bensindrivna bilar med katalysator i landsbygden gott och väl täcker sina externa kostnader via bensinskatten. nya slutsatser ställer bilskatterna i ett nytt ljus. Eftersom bilskatterna slår hårt mot övriga samhällspolitiska mål, exempelvis regional balans, och mot dem som behöver bilen allra mest är det viktigt att slutsatser leder till politisk handling. En utveckling mot miljövänligare fordon och bränslen måste främjas, som människors möjligheter att äga och köra egen bil inte försvåras eller fördyras. För att belysa bilens roll för privatpersoner, för företagare, i gles- och landsbygd och i andra perspektiv föreslår vi att en bilsocial utredning tillsätts. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motionerna 2004/05:T241 (fp), 2004/05:T307 (m), 2004/05:T468 (fp) yrkandena 12 och 13, 2005/06:T219 (fp), 2005/06:T273 (fp), 2005/06:T319 (c) och 2005/06:T559 (fp) yrkandena 13 och 14. Fordonshobbyn, punkt 41 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fordonshobbyn. 2005/06:T30 av m.fl. (kd). har en lång och välrenommerad tradition av tillverkning och ombyggnad av fordon. Förutom de klassiska svenska biltillverkarna finns ett antal karosseribyggare vars arbeten har erhållit internationell berömmelse. Ett antal företag, ofta med lång erfarenhet, sysslar med ombyggnad och tillverkning av fordon för speciella ändamål, såsom ambulanser och limousiner. Dessa företag levererar mestadels ett begränsat antal fordon men har en stor kundkrets både i och utanför . De fordon som levereras till andra länder möter sällan problem med registrering i dessa länder, men väl i . Omfattande krångel med lagar, detaljregler och utformning av regelverk från myndigheter har riskerat fortsatt verksamhet med åtföljande hot om nedläggning av verksamheten. Hela systemet för registrering och besiktning av dessa specialfordon måste ses över och förändras i riktning mot den ordning som råder i andra EU-länder, exempelvis , där man som fordonsföretag kan vända sig till en instans. Vidare måste typgodkännandet förenklas så att företag som producerar specialfordon kan erhålla typgodkännande för en viss serie utan orimliga detaljbesiktningar av redan typgodkända fordon. Vi vill även kommentera den i propositionen aviserade förenklade processen vid registrering av importerade fordon. Vi föreslår att inrättar ett begränsat antal besiktningsanläggningar lämpligt fördelade över landet med särskild kompetens och befogenhet att typbesiktiga och registrera fordon som faller inom kategorin specialfordon. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motion 2005/06:T30 (kd). Förarbevis för vissa fritidsbåtar, punkt 42 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förarbevis för vissa fritidsbåtar. 2005/06:T26 av m.fl. (m) yrkande 3 och avslår proposition 2005/06:160 punkt 6 och motion 2005/06:T33 av m.fl. (fp) yrkande 2. Visserligen förekommer en hel del olyckor och tillbud med fritidsbåtar. Dock är det väl känt att det stora flertalet dödsolyckor och andra allvarliga olyckor till sjöss beror på sjöfylleri snarare än bristande kompetens att framföra båten. Vad som krävs är givetvis omdöme och ansvarskänsla, men sådant kommer inte självklart som resultat av att ha klarat proven för ett båtförarbevis. Det viktigaste är att polisen och följer upp efterlevnaden av det gällande regelverket och att tillräckliga resurser ställs till förfogande för detta ändamål. Vi anser således att något obligatoriskt förarbevis inte bör införas och följaktligen att någon utredning med ett sådant syfte inte behövs. Däremot bör förutsättningarna undersökas för att i nu gällande lagstiftning införa krav på lägsta åldersgräns för att få framföra en båt som har särskilt hög motorstyrka och därmed är snabbgående. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motion 2005/06:T26 (m) yrkande 3. Fritidsbåtsregister, punkt 43 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fritidsbåtsregister. 2005/06:Sk343 av () yrkande 1, 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkande 17 och 2005/06:T33 av m.fl. (fp) yrkande 1 och 2005/06:T462 av (), 2005/06:T494 av och (båda s) yrkande 1, 2005/06:T542 av och (båda s), 2005/06:T575 av m.fl. (s), 2005/06:T580 av och (båda s) och 2005/06:T598 av (). Regeringens intresse av att införa ett obligatoriskt register över fritidsbåtar skall ses mot bakgrund av att den socialdemokratiska partikongressen 2001 beslutades att en båtskatt skall införas, men att det kan bli aktuellt först när det föreligger ett färdigt förslag om hur ett obligatoriskt båtregister skulle kunna vara utformat. Denna inriktning framgår även tydligt av i avsnittet behandlade motioner från socialdemokratiska ledamöter, där ett fritidsbåtsregister föreslås i syfte att möjliggöra en framtida skatt på fritidsbåtar. Det är högst anmärkningsvärt att den socialdemokratiska regeringen i propositionen inte öppet redovisar betydelsen av ett återinfört båtregister för möjligheterna att införa en båtskatt, i synnerhet när frågan varit så aktuell och angelägen på regeringspartiets senaste partikongresser. Vi anser inte att en båtskatt skall införas, och vi finner det anmärkningsvärt att regeringen inte öppet redovisar bakgrunden till och ambitionerna med det förslag som förväntas ta ställning till. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed bifalls motionerna 2005/06:Sk343 (m) yrkande 1, 2005/06:T31 (kd, m, fp, c) yrkande 17 och 2005/06:T33 (fp) yrkande 1. Regelsystemet för enskilda vägar, punkt 46 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regelsystemet för enskilda vägar. 2005/06:T31 av m.fl. (kd, m, fp, c) yrkandena 2 och 3, 2005/06:T224 av (), 2005/06:T228 av () yrkande 3, 2005/06:T288 av och (båda c), 2005/06:T393 av () yrkande 2, 2005/06:T435 av m.fl. (fp, m, kd, c), 2005/06:T477 av och (båda c), 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkande 19, 2005/06:N304 av m.fl. (fp) yrkande 9 och 2005/06:N380 av och (båda m) yrkande 9 och 2005/06:T285 av (), 2005/06:T286 av och (båda s), 2005/06:T357 av och (båda s) och 2005/06:T437 av () yrkande 1. Enligt vår uppfattning är de enskilda vägar som är öppna för allmänhet och näringsliv en mycket viktig del av vår gemensamma infrastruktur. Det är också den uppfattning som framförs i de motioner som har väckts om enskilda vägar. Det är viktigt att påminna om att en så stor del som av det svenska vägnätet består av enskilda vägar.