bet · GT01NU17 · 2006-06-01 00:00:00 — Förnybar el med gröna certifikat infördes elcertifikatssystemet med syfte att främja en kostnadseffektiv produktion av förnybar el. Enligt systemet tilldelas den som producerar förnybar el kostnadsfritt elcertifikat av staten. är elanvändarna ålagda en skyldighet att förvärva elcertifikat i förhållande till elförbrukningen. Bestämmelser om systemet finns i lagen om elcertifikat. Regeringen har framlagt förslag om ändringar i lagen dels i en proposition om förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154), dels i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2005/06:100). Regeringens olika förslag syftar främst till att effektivisera och renodla elcertifikatssystemet, så att systemets ändamål förstärks. Inledningsvis i betänkandet framförs kritik mot elcertifikatssystemet i fyra reservationer: i den första (m) förordas en utfasning av systemet; i den andra (fp) framläggs förslag om en snar avveckling av systemet; i den tredje (kd) efterlyses en reformering av systemet med syfte att uppnå en differentiering mellan de förnybara energislagen; i den fjärde (mp) pläderas för en komplettering av systemet genom införande av ett garanterat minimipris för den förnybara elproduktionen. Enligt regeringens förslag, som får stöd av utskottet, skall certifikatsystemet förlängas och målet för ny produktion av förnybar el höjas till (jämfört med nivå). införs en begränsning av tiden under vilken en anläggning får tilldelas elcertifikat. Nya produktionsanläggningar (fram ) garanteras tilldelning av elcertifikat under 15 sammanhängande år. Vidare föreslås att kvotplikten, med vissa undantag, flyttas från elanvändaren till elleverantören. Andra förslag till ambitionsnivå för ny produktion av förnybar el redovisas i reservationer dels av Moderata samlingspartiets företrädare (), dels av företrädare (). El som används i tillverkningsprocessen i elintensiv industri är undantagen från kvotplikten. Undantaget baseras på de aktuella industriernas branschtillhörighet. Regeringen föreslår en ny definition av elintensiva företag, som bygger på den mängd el som används i tillverkningsprocessen i förhållande till företagets försäljningsvärde. Utskottet tillstyrker detta förslag men föreslår att skall anmoda regeringen att undersöka om det finns anledning att utvidga undantaget till att möjliggöra för företag att välja alternativa sätt att mäta elintensiteten i företaget, t.ex. genom att mäta elförbrukningen i relation till företagets förädlingsvärde. Avslag på regeringens förslag yrkas med olika motiveringar i två reservationer (m, kd; fp). Slutligen tillstyrker utskottet förslaget i den ekonomiska vårpropositionen att den småskaliga vattenkraften skall undantas från elcertifikatssystemet i syfte att minska risken för en växande konflikt med de uppställda miljöpolitiska målsättningarna. Regeringens förslag avvisas i en reservation (m, kd, c). Utskottets ställningstaganden i betänkandet har föranlett sammanlagt 13 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:N27 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2005/06:N28 yrkande 1, 2005/06:N29 yrkande 1, 2005/06:N30 yrkandena 1, 2 och 8, 2005/06:N436 yrkande 10 och 2005/06:N441 yrkande 15. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Reservation 4 (mp) Begränsningar i rätten att tilldelas elcertifikat antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat såvitt avser 2 kap. 7 och 8 §§. Därmed bifaller proposition 2005/06:154 punkt 1 i denna del. Elcertifikat för småskalig vattenkraft a) antar det av regeringen i proposition 2005/06:100 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat, b) antar det av regeringen i proposition 2005/06:154 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat såvitt avser 2 kap. 9 och 10 §§ samt 6 kap. 6 §, dock med lydelse enligt den i proposition 2005/06:100 av regeringen föreslagna lydelsen. Därmed bifaller proposition 2005/06:100 punkt 8, bifaller delvis propositionerna 2005/06:100 punkt 11 och 2005/06:154 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Fi13 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N28 yrkande 5, 2005/06:N29 yrkande 2, 2005/06:N30 yrkande 3, 2005/06:N425 och 2005/06:N447 yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (m, kd, c) avslår motion 2005/06:N30 yrkande 5. Reservation 6 (mp) avslår motionerna 2005/06:N30 yrkande 4 och 2005/06:N338 yrkande 9. Reservation 7 (mp) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat såvitt avser 4 kap. 3 §. Därmed bifaller proposition 2005/06:154 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:N28 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:N30 yrkandena 6, 7 och 12. Reservation 8 (m) Reservation 9 (mp) Flyttning av ansvaret för kvotplikten antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat såvitt avser dels 4 kap. 1 §, dels förslaget att 4 kap. 10 § enligt nuvarande lydelse skall upphöra att gälla. Därmed bifaller proposition 2005/06:154 punkt 1 i denna del och avslår motion 2005/06:N28 yrkande 4. Reservation 10 (m, kd) Undantag från kvotplikten för elintensiva företag a) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat såvitt avser 4 kap. 4 § 3, b) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller proposition 2005/06:154 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:N27 yrkande 3, 2005/06:N28 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:N30 yrkande 11. Reservation 11 (m, kd) Reservation 12 (fp) Övriga ändringar i lagen om elcertifikat antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat i den mån det inte omfattas av utskottets förslag till riksdagsbeslut i det föregående. Därmed bifaller proposition 2005/06:154 punkt 1 i denna del. antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), dock med ändrad lydelse enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2005/06:154 punkt 2. avslår motion 2005/06:N30 yrkandena 9 och 10. Reservation 13 (mp) - motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), ()1, (), (), (), (), (), (), ()2, (), (), (), () och (). Avstår från ställningstagande under punkterna 2-7, 9 och 10. Avstår från ställningstagande under punkterna 2-7, 9 och 10. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:100 (ekonomiska vårproposition) såvitt gäller förslag rörande rätten att tilldelas elcertifikat för småskalig vattenkraft (punkterna 8 och 11), dels proposition 2005/06:154 om förnybar el med gröna certifikat, dels en motion som väckts med anledning av proposition 2005/06:100, dels fyra motioner som väckts med anledning av proposition 2005/06:154, dels fem motioner från allmänna motionstiden. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats dels av företrädare för , dels av företrädare för Sveriges Energiföreningars (Sero). Skrivelser har inkommit från i , Preem och samt från en europeisk organisation för småskalig vattenkraft (). infördes elcertifikatssystemet efter beslut av tidigare (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6). Bestämmelser om systemet finns i lagen (2003:113) om elcertifikat. Syftet med lagen är att främja en kostnadseffektiv produktion av förnybar el. Jämfört med nivå är målet att användningen av förnybar el skall öka med (terawattimmar) . Enligt systemet tilldelas den som producerar förnybar el kostnadsfritt elcertifikat av staten. är elanvändarna ålagda en skyldighet att förvärva elcertifikat i förhållande till elförbrukningen. Denna s.k. kvotplikt innebär att elanvändaren måste inneha ett visst antal elcertifikat i förhållande till sin elanvändning under det föregående året. Den som inte förfogar över tillräckligt antal elcertifikat måste betala en kvotpliktsavgift till staten, som överstiger priset för elcertifikat (var dock kvotpliktsavgiften maximerad till en viss nivå). En elanvändares kvotplikt skall i normalfallet hanteras av den elleverantör som levererar el till elanvändaren. Sedan införandet av elcertifikatssystemet gäller att el som produceras med användning av vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi, biobränslen och viss vattenkraft utgör certifikatberättigande elproduktion. Efter förslag av regeringen beslutade - med verkan från - att även elproduktion som sker med användning av torv i godkända kraftvärmeverk skall berättiga till elcertifikat (prop. 2003/04:42, bet. 2003/04:NU8). har till uppgift att bl.a. godkänna anläggningar, registrera kvotpliktiga, fatta beslut om kvotpliktsavgifter samt i övrigt utöva tillsyn över systemet (tillsynsmyndighet), medan har ansvar för att driva elcertifikatsregistret och sköta kontoföringen av certifikat (kontoföringsmyndighet). I proposition 2005/06:154 föreslås olika ändringar i lagen om elcertifikat som syftar till att effektivisera elcertifikatssystemet med ökat fokus på nyinvesteringar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ambitionsnivån höjs till en ökning av användningen av förnybar el med jämfört med nivå. Tilldelningen av elcertifikat planeras att upphöra vid utgången av . För tiden föreslås en begränsning av tilldelningsperioderna som bygger på om en anläggning är ny eller gammal i systemet. Nya produktionsanläggningar (fram ) garanteras tilldelning av elcertifikat under 15 sammanhängande år. Produktionsanläggningar som tagits i drift före skall fasas ut ur systemet vid utgången av , om elproduktionen sker med biobränslen eller vindkraft och anläggningen har fått bidrag enligt den stödform som gällde före elcertifikatssystemets införande. Övriga anläggningar fasas ut vid utgången av . Regeringen gör vidare en bedömning av vilka biobränslen som fortsättningsvis skall vara certifikatberättigande. Enligt regeringens förslag skall kvotplikten flyttas från elanvändarna till elleverantörerna, utom för elanvändare i den utsträckning de har använt el som de själva producerat, importerat eller köpt på den nordiska elbörsen och elanvändare som är elintensiva företag. En ny definition av elintensiva företag föreslås, vilken bygger på den mängd el som används i tillverkningsprocessen i förhållande till företagets försäljningsvärde. Regeringen redovisar slutligen sin bedömning att den svenska elcertifikatsmarknaden bör utvecklas till en internationell marknad och att det är lämpligt att inför en kommande översyn överväga en utvidgning av systemet. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2005/06:100) framläggs förslag om att den småskaliga vattenkraften skall undantas från elcertifikatssystemet. Även dessa lagändringar föreslås träda i kraft . För vattenkraftsanläggningar som har en installerad effekt som inte är högre än 1 500 kW (kilowatt) skall rätten att tilldelas elcertifikat upphöra vid utgången av . Dock skall för anläggningar som tagits i drift efter lagens ikraftträdande , men före , rätten att tilldelas certifikat upphöra , dvs. vid utgången av . Utskottets förslag i korthet bör med hänvisning till översyn och den nu aktuella propositionen avslå motioner med allmänna synpunkter på elcertifikatssystemet. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (mp). Utskottet behandlar inledningsvis ett antal motioner med allmänna synpunkter på elcertifikatssystemet. Motionerna har väckts dels med anledning av proposition 2005/06:154, dels under den allmänna motionstiden. I motionerna 2005/06:N28 (m), 2005/06:N27 (fp) och 2005/06:N29 (kd) erinras om att Moderata samlingspartiet, och motsatte sig införandet av systemet med elcertifikat. Bland annat hävdas att elcertifikatssystemet är ett administrativt krångligt system och att andra styrmedel är att föredra. konstateras i den förstnämnda motionen att marknadens aktörer nu har anpassat sig efter det nya systemet. Därför är det orimligt att avskaffa systemet. I stället förordar motionärerna en successiv utfasning så att företag som investerat i förnybar elproduktion inte drabbas av alltför negativa konsekvenser. I motionen föreslås att regeringen skall anmodas att återkomma till med förslag om en sådan avveckling av elcertifikatssystemet. I motion 2005/06:N441 (m) sägs att det inte finns några godtagbara skäl för att behålla stora subventionssystem för produktion av viss el, t.ex. genom tvingande subventioner via elcertifikat. Förslag om en avveckling av elcertifikatssystemet framläggs också i motion 2005/06:N27 (fp). Enligt motionärerna bör tilldelningen av elcertifikat till anläggningar som ingår i systemet upphöra vid utgången av , då kvotplikten enligt nu gällande bestämmelser skall upphöra. Någon förlängning av systemet bör inte genomföras. Anläggningar som tas i drift skall enligt förslag i motionen inte tilldelas elcertifikat. Även i motion 2005/06:N436 (fp)föreslås en avveckling av elcertifikatssystemet. En något annorlunda inställning i frågan redovisas i motion 2005/06:N29 (kd). Motionärerna säger sig ha respekt för att de flesta aktörerna på energimarknaden nu är inställda på att elcertifikatssystemet kommer att finnas kvar . Med hänvisning till vikten av fasta spelregler inom energipolitiken föreslås i motionen ingen avveckling men väl en omfattande reformering av systemet med elcertifikat. Enligt motionärerna bör tilldelningen av elcertifikat differentieras bland produktionssystemen utifrån det marknadsmässiga behovet. Vidare anser de att systemet måste förenklas och administrationen minskas väsentligt. bör genom ett tillkännagivande till regeringen ställa sig bakom motionärernas krav på en snabb utredning av dessa frågor. I motion 2005/06:N30 (mp) framhålls att det i princip finns två sätt att "tvinga fram" förnybar energi, nämligen antingen genom att reglera kvantiteten (i form av ett certifikatsystem) eller genom att reglera priset för förnybar el (i form av ett s.k. fastprissystem). Fördelen med det förra systemet är att det lämnas till marknaden att välja på vilket sätt kvoten skall fyllas, vilket kan skapa kostnadseffektivitet. Ytterligare kostnadseffektivitet kan uppnås om elcertifikatssystemet internationaliseras, påpekar motionärerna som de noterar att har valt att inte gå med i ett gemensamt system med . Vidare hävdas i motionen att elcertifikatssystemet upplevs som instabilt; priserna för certifikaten kan när som helst rasa när släpper ut all sin certifikatberättigande el på marknaden, heter det i motionen. Fördelen med fastprissystemet är att det för den som vill bygga t.ex. ett vindkraftverk kan ge en solid kalkyl att visa upp för den långivande banken. Emellertid känner motionärerna tveksamhet inför att nu förorda en avveckling av det införda elcertifikatssystemet - en avveckling skulle skapa ett ännu mer avvaktande investeringsklimat. Därför blir slutsatsen i motionen att efterlysa en förbättring och stabilisering av certifikatsystemet, t.ex. genom att staten garanterar ett minimipris för förnybar el. bör anmoda regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att dels utvärdera elcertifikatssystemet, dels överväga förändringar av systemet i enlighet med vad motionärerna förordar. I motionen framställs vidare ett yrkande om att den kraftutbyggnad som följer av elcertifikatssystemet bör motsvaras av en lika stor minskning av elproduktionen i form av fossil kraft och kärnkraft. Dessutom efterlyser motionärerna större insatser för att minska elanvändningen - särskilt elvärmen - genom hushållning och effektivisering. Som tidigare nämnts gäller nu som mål för elcertifikatssystemet att användningen av förnybar el skall öka med jämfört med nivå. Av propositionen framgår att användningen har ökat med sammanlagt ca . Dessutom ingick förnybar el i systemet vid dess start . På regeringens uppdrag har gjort en första översyn av elcertifikatssystemet. Uppdraget, som genomfördes i två etapper, slutredovisades med rapporterna Översyn av elcertifikatssystemet, delrapport etapp 1 (ER 2005:08) och delrapport etapp 2 (ER 2005:09). bedömer att de underliggande målen med systemet har goda förutsättningar att uppnås, dvs. att systemet skall ge stabila spelregler och rimliga villkor för befintliga anläggningar, som det skall stimulera kostnadseffektivitet och nyetablering. I översynen konstateras emellertid att elcertifikatssystemet inte lett till några omfattande investeringar i ny produktionskapacitet; den produktion som tillkommit är i första hand ett resultat av produktionsökningar i redan befintliga bränsleeldande anläggningar. Enligt myndigheten upplever aktörerna på marknaden systemet som inte tillräckligt långsiktigt och tillförlitligt med hänvisning till osäkerhet om systemets fortlevnad som det marknadsbaserade systemet upplevs som riskfyllt. Det finns risk för att målet om en ökning med förnybar el inte kommer att nås om inte systemet permanentas och långsiktiga kvoter fastställs. bedömer att den högsta rimliga potentialen för ny förnybar elproduktion är en ökning med ca respektive ca , jämfört med nivå. Vidare redovisas i översynen att konsumenterna har fått betala mycket för stödet till förnybar el. av de totala intäkterna från elcertifikatssystemet gick till producenter av förnybar el. Till statskassan gick i form av moms och kvotpliktsavgifter, medan övriga stannade hos elleverantörerna i form av administrativa avgifter samt eventuell vinst. Det finns enligt en betydande risk för att elcertifikatssystemet tappar trovärdighet om endast en mindre del av det som konsumenterna betalar går till förnybara energikällor. översyn resulterar i bl.a. följande rekommendationer: - elcertifikatssystemet bör permanentas som en bestående del i den svenska politiken för ett uthålligt samhälle, - ambitionsnivå och kvoter bör sättas så långt fram i tiden att de skapar rimliga investeringsvillkor för aktörerna i systemet, - kvotplikten för fysiska personer bör läggas på elleverantörerna, - priset för elcertifikat bör bakas in i elpriset till konsumenterna, - det finns anledning att analysera införandet av en begränsning av tiden under vilken en anläggning kan erhålla elcertifikat och därmed en utfasning av befintliga anläggningar ur systemet. Med utgångspunkt i utvärdering av elcertifikatssystemet gör regeringen sammanfattningsvis bedömningen att stödet till den förnybara elproduktionen har breddats och fördjupats i förhållande till tidigare stödsystem. Översynen visar emellertid att ytterligare förbättringar av systemet kan göras för att öka systemets långsiktiga effektivitet, funktion och måluppfyllelse, anför regeringen och framlägger i proposition 2005/06:154 olika förslag med detta syfte. Till grund för regeringens förslag ligger också departementspromemorian Förslag om ett utvecklat elcertifikatssystem (Ds 2005:29) som tagits fram inom . I promemorian föreslås bl.a. att ambitionen för systemet bör höjas till en ökning av produktionen av förnybar el med jämfört med nivå. En fortsatt omställning av energisystemet och en hög försörjningstrygghet är två viktiga skäl för att främja elproduktion med förnybara energikällor. Främjandet av sådan produktion har också betydelse i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Syftet med elcertifikatssystemet, som infördes , är att främja en kostnadseffektiv produktion av förnybar el. Som framgår av den tidigare redovisningen har genomfört en första översyn av systemet med elcertifikat. Enligt Energimyndighetens bedömning finns det goda förutsättningar för att de underliggande målen med elcertifikatssystemet kan uppnås. pekar myndigheten på behovet av förändringar av systemet för att bl.a. öka dess långsiktiga effektivitet. Regeringen instämmer i bedömning och framlägger i propositionen olika förslag till förbättringar av systemet, till vilka utskottet återkommer i följande avsnitt. Enligt utskottets mening bör de här behandlade motionsyrkandena inte föranleda någon åtgärd av ; de avstyrks följaktligen. Begränsningar i rätten att tilldelas elcertifikat Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till begränsningar av den period under vilken en anläggning får tilldelas elcertifikat. Jämför särskilda yttrandena 1 (m) och 2 (fp). Som framgår av senare avsnitt föreslås i proposition 2005/06:154 att elcertifikatssystemet skall förlängas . menar regeringen att ett ökat fokus bör sättas på drivkrafter till etablering av nya anläggningar för produktion av förnybar el. Det finns, påpekas det i propositionen, ett tydligt stödbehov för sådana investeringar. Dock varierar stödbehovet mellan de olika produktionsslagen, vilket innebär att med ett gemensamt elcertifikatspris kommer lönsamheten för investeringar i skilda produktionsslag att variera. Den grundläggande tanken med elcertifikatssystemet är att priset på elcertifikaten skall spegla marginalkostnaden för en nyinvestering i den billigaste tillgängliga anläggningen för produktion av förnybar el. En följd av det är att de investeringar som är mest kostnadseffektiva och enklast att genomföra skall komma till stånd först. Emellertid kommer en successiv höjning av kvotnivåerna att skapa en större efterfrågan på elcertifikat, vilket medför att produktionsanläggningar med allt högre marginalkostnad kan byggas och bli lönsamma inom systemet. Enligt regeringen bedöms elprisutvecklingen fram vara sådan att flertalet anläggningar inom elcertifikatssystemet blir kommersiellt lönsamma, varför dessa anläggningar saknar ett långsiktigt behov av stöd. Regeringen finner det därför rimligt att dessa anläggningar successivt fasas ut ur systemet. Därigenom kommer också de kvotpliktigas - och indirekt även konsumenternas - kostnader för elcertifikatssystemet att minska. Mot den bakgrunden framläggs i propositionen förslag om en begränsning av den tid under vilken anläggningar skall ha rätt att tilldelas elcertifikat. Begränsningen genomförs genom en ändring i lagen om elcertifikat (2 kap. 7 och 8 §§). Efter en sammanvägning av olika faktorer och utifrån kravet på en lämplig avvägning mellan rimliga produktionsvillkor och god effektivitet i systemet bedömer regeringen att en tilldelningsperiod om 15 sammanhängande år är tillräckligt lång för huvuddelen av de tekniker som ingår i elcertifikatssystemet. En tilldelningsperiod innebär att de anläggningar som tas i drift t.o.m. kommer att ha samma möjligheter att tilldelas elcertifikat som andra anläggningar som har tagits i drift efter systemets start. För de anläggningar som tas i drift skall tilldelningen upphöra vid utgången av . För de produktionsanläggningar som togs i drift innan systemet med elcertifikat infördes skall tilldelningsperioden bestämmas med hänsyn bl.a. till tidigare erhållet stöd. Regeringens argumentation tar sikte på att dessa anläggningar skall ha haft möjlighet till stöd i en omfattning som motsvarar de som nya anläggningar kommer att få. Förslaget i propositionen innebär att tilldelningsperioden för dessa äldre anläggningar, som alltså togs i drift före , skall upphöra efter utgången av , om elen producerats med användande av biobränslen eller vindkraft och anläggningen fått investeringsstöd inom ramen för den kortsiktiga delen av energipolitiska program. För övriga anläggningar som togs i drift före skall rätten att tilldelas elcertifikat upphöra vid utgången av . Utskottet ansluter sig till uppfattningen i propositionen att det bör införas begränsningar av tidsperioden under vilken certifikat kan tilldelas anläggningsinnehavarna. Det är rimligt att anta att flertalet anläggningar inom certifikatsystemet kommer att bli kommersiellt lönsamma och att de därigenom kommer att sakna ett långsiktigt behov av stöd. Utfasningen medför att de kvotpliktigas - och därmed indirekt konsumenternas - kostnader för elcertifikatssystemet kan minska, då de slipper betala för kommersiellt självbärande anläggningar eller för anläggningar som har fått ett omfattande stöd genom certifikatsystemet eller andra stödformer. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till tilldelningsperioder, vare sig för nya produktionsanläggningar eller för de anläggningar som togs i drift före . De nu aktuella förslagen till ändring i lagen om elcertifikat tillstyrks sålunda av utskottet.