bet · GT01BoU5 · 2006-02-23 00:00:00 — Det krävs ett modernt jord- och skogsbruk som ger möjligheter till ett generationsskifte så att vår landsbygd även består av livskraftiga företag. En levande landsbygd kräver människor som bor och arbetar med jord- och skogsbruk. Jordförvärvslagen har ändrats. Syftet var att komma till rätta med de s.k. skogsklipparna som köpt upp mark utan att ha haft en inriktning på att skogsbruket skall vara långsiktigt hållbart. Genom lagändringen ges de stora skogsbolagen lättnader i förhållande till de mindre jord- och skogsbruken. Dessa lättnader för de stora bolagen sker på bekostnad av de mindre företagen. Det medför även att ägarbalansen mellan stora och små företag riskerar att rubbas. Enligt vår mening är detta ytterst olyckligt. Lagen måste därför ses över. Översynen skall syfta till att dels utvärdera hur den nya lagstiftningen påverkat ägarbalansen för skogsägande i , dels stärka ett småskaligt, långsiktigt ägande och brukande av jord- och skogsbruksfastigheter. Vad vi nu med anslutning till förslagen i 2005/06:Bo225 (c) samt 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 58 anfört om utformningen av jordförvärvslagen bör som sin mening tillkännage för regeringen. Permanentboende - fritidsboende, punkt 12 (m, fp, kd, c) av (), de (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo307 yrkande 8, 2005/06:Bo244 yrkande 6 och 2005/06:Bo255 yrkande 10 och avslår motionerna 2004/05:Bo287, 2005/06:N381 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Bo223, 2005/06:Bo278 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Bo299 yrkandena 1 och 3. Erfarenheten från jordförvärvslagen visar att bestämmelserna om krav på bosättning inte bidragit till ökad bosättning i glesbygd. Boplikten leder ofta till att det är en befintlig markägare på orten som får köpa fastigheten till ett pris som understiger det pris som säljaren skulle ha fått om ingen förvärvsprövning funnits. Trots att förvärvslagens bestämmelser om bosättningsplikt uppenbarligen är verkningslösa förs införandet av boplikt med jämna mellanrum fram som ett sätt att lösa problemet med omvandling av permanentbostäder till fritidshus bl.a. i attraktiva skärgårdsområden. Den rent principiella invändningen är naturligtvis också i detta fall att införande av boplikt är ett stort ingrepp i den enskilda äganderätten. De erfarenheter som har redovisats från , där boplikt finns i ca 75 kommuner, visar dessutom att resultatet inte blivit det förväntade. I stället har ett flertal negativa effekter kunnat konstateras. Exempel på detta är sänkta fastighetspriser för helårshus. De sänkta priserna ökar i sin tur riskerna med att investera i sin fastighet som de hus som klassas som fritidshus inom samma område stiger i värde. Det ger en konstgjord snedvriden marknad, där de helårsboende blir fattigare och fritidhusägarna blir rikare. En annan följd är att man, med stöd av det släktskapsundantag som finns i lagen, ofta behåller husen inom familjen och använder dem för fritidsboende hellre än att sälja till lågt pris. Lösningen på problemet måste i stället vara att genom en företagarvänlig politik skapa förutsättningar för arbetstillfällen, en utbyggnad av infrastrukturen som ger möjlighet till arbetspendling samt en sänkning av fastighetsskatten. Detta är exempel på åtgärder som gör att människor bor kvar även om fastigheten är attraktiv som fritidsbostad, vilket i sammanhanget säkrar värdet på fastigheten. Varierande upplåtelseformer är också ett verksamt medel för att säkra möjligheter till åretruntboende i attraktiva områden. Möjligheten till uppdelning av större befintliga bostadshus i enskilda ägarlägenheter skulle också kunna bidra till ökat permanentboende. Vad vi nu med anslutning till förslagen i motionerna 2004/05:Bo307 (fp) yrkande 8, 2005/06:Bo244 (fp) yrkande 6 samt 2005/06:Bo255 (fp) yrkande 10 anfört om åtgärder för att främja permanentboende bör som sin mening tillkännage för regeringen. Betesrätt vid fäbodbruk, punkt 13 (fp, kd, v, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 30 och 2005/06:MJ230. Fäbodbruket spelar en viktig roll när det gäller att uppfylla nationella och internationella åtaganden inom miljövård, naturvård och biologisk mångfald. Fäbodarna var i äldre tid en livsnödvändig förutsättning för jordbruket. Kunskapen om fäbodkulturen är därför också en omistlig del i vårt kulturarv som riskerar att försvinna om inte fäbodbruket ges förutsättningar att fortleva. En av de åtgärder som kan bidra till att säkra fäbodbrukets rättigheter är att införa en lag om betesrätt vid fäbodbruk. En sådan lag kan ta sin utgångspunkt i de förslag som lagts fram i betänkandet Betesrätt vid fäbodbruk m.m. (SOU 2003:116). Förslagen berör bl.a. de nuvarande bestämmelserna i ägofredslagen och innebär att det fria skogsbetet skall ges möjlighet att leva vidare. Vi anser att bör begära att regeringen återkommer med ett förslag om en moderniserad lagreglering som säkrar fäbodbrukets fortbestånd. Det innebär ett bifall till förslagen i motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 30 och 2005/06:MJ230 (fp). En handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar måste givetvis innefatta fler frågor än den här berörda betesrätten. Dessa frågor ligger emellertid i huvudsak utanför bostadsutskottets beredningsområde. Häradsallmänningar, punkt 14 (m, fp) av de (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo210 och 2005/06:L372 yrkande 3. Häradsallmänningarna är ostyckade jordområden, som tillhör ägarna av vissa fastigheter inom häradet. Äganderätten är i princip oskiljaktigt förenad med fastigheten. Det finns ca 60 häradsallmänningar i från historisk tid. De omfattar ca ostyckad mark. Bestämmelser om häradsallmänningar finns i en lag , som i många stycken överensstämmer med den tidigare lagen . Mot bakgrund av den långa tid som förflutit sedan lagen infördes har det successivt visat sig att denna reglering hunnit bli omodern i olika avseenden. Det finns därför ett stort behov av att utreda regleringen av häradsallmänningar och modernisera lagstiftningen. I motionerna 2004/05:Bo210 (m) och 2005/06:L372 (fp) yrkande 3 framhålls ett antal frågor som bör övervägas i detta sammanhang. - möjligheten att välja en bolagsform för häradsallmänningen som säkrar en effektiv förvaltning, - möjligheten till regler om hembud i syfte att stärka ett lokalt och samlat ägande, - möjligheten att under vissa förutsättningar lämna delägandet genom att skilja delaktigheten i häradsallmänningen från berörd fastighet, - frågor om en häradsallmännings upphörande eller ombildande. bör med bifall till de aktuella motionerna tillkännage för regeringen som sin mening vad vi ovan anfört om behovet av att utreda regleringen av häradsallmänningar. Ledningsrätt, punkt 15 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ442 yrkande 3. Människan exponeras för olika typer av strålning från bl.a. mobiltelefoner, mobilmaster, bildskärmar och diverse elektrisk utrustning. Fler och fler ställer sig frågan om vilken påverkan den ökade förekomsten av elektromagnetisk strålning har på hälsan, både på kort och på lång sikt. Enskilda människor upplever mycket stora besvär vid användandet av datorer, mobiltelefoner och vid exponering för elektromagnetisk strålning i alla dess former. Forskningen på området kan fortfarande inte ge klara besked om strålningens hälsorisker. Det finns därför all anledning att tillämpa en försiktighetsprincip vid alla installationer som utsätter människor för strålning. Många upplevde det som en katastrof när beslutade om en ändring i ledningsrättslagen som innebär att markägare, såväl privata som offentliga, som inte vill ha en basstation uppsatt på sin mark ändå kan tvingas att upplåta sin mark. Särskilt för elöverkänsliga kan detta innebära stora inskränkningar i rörelsefriheten. Regeringen bör därför genomföra en analys av vilka konsekvenser lagändringen medfört, särskilt för de elöverkänsliga. Vad vi ovan anfört bör med bifall till motion 2005/06:MJ442 (v) yrkande 3 tillkännage för regeringen som sin mening Herrelösa fastigheter, punkt 16 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo303 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Bo332. Herrelös mark har på flera orter orsakat stora problem under en följd av år. Regeringen lade fram en proposition med förslag om vissa lagändringar som syftade till att begränsa dessa problem. Det framstod emellertid redan vid riksdagsbehandlingen som helt klart att regeringens förslag var otillräckliga. I en c-reservation till bostadsutskottets betänkande föreslogs därför att regeringen skulle uppmanas att återkomma med förslag som garanterar en lösning av problemen med herrelösa fastigheter genom att staten tar det huvudsakliga ansvaret för dem. Utskottets och majoritet ställde sig emellertid bakom regeringsförslaget. Det har visat sig att problemen med de herrelösa fastigheterna kvarstår även efter lagändringarna. Det gäller bl.a. för bostadsområdet i i som är ett ingenmansland och ser ut som ett krigshärjat område. Det är bara ren tur att ingen allvarlig olycka ännu har hänt på platsen. Jag anser att staten bör ta sitt ansvar så att Hästhagen i blir sanerat. Detta bör ges regeringen till känna. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo303 (c) yrkande 1. Informationsansvaret vid markarbeten, punkt 17 (m, kd, c) av (), de (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo302 yrkande 17 och 2005/06:Bo300 yrkande 12 och avslår motion 2004/05:Bo245. I en relativt stor omfattning förekommer det att gator, torg och andra allmänna platser grävs upp för att nya ledningar skall kunna läggas ned eller för att befintligt ledningsnät skall kunna repareras. Arbetena är i många fall så omfattande att de allvarligt inskränker tillgängligheten till omkringliggande fastigheter. Ett stort antal butiker och andra serviceinrättningar kan drabbas hårt i detta sammanhang. Inte sällan leder avstängningarna till minskade intäkter och kännbara ekonomiska förluster. Trots detta föreligger det normalt sett inte något krav på att information skall lämnas till eller samråd hållas med fastighetsägare eller andra berörda. De ekonomiska skadorna kan sannolikt påtagligt begränsas om näringsidkarna och övriga berörda informeras och om ett samråd kommer till stånd med den som skall utföra markarbetena. Då kan olika åtgärder diskuteras som tidpunkten för markarbetet, olika lösningar på tillgängligheten för kunderna och frågor om extra skyltning. Vi föreslår att kommuner eller andra som utför trafikavstängningar, vägarbeten och liknande skall åläggas samrådsplikt enligt med dem som berörs av ingreppen. Skyldighet till samrådsplikt bör dock inte gälla vid akuta reparationer. Det vi nu anfört om informationsansvaret vid markarbeten bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motionerna 2004/05:Bo302 (m) yrkande 17 och 2005/06:Bo300 (m) yrkande 12. Marklösen, punkt 18 (m, c) av de (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Fi7 yrkandena 1-6 och 8 samt lägger redogörelse /06:RRS14 till handlingarna. har alltfler naturreservat bildats runt om i . Markägarna upplever ofta att de står mycket ensamma mot staten i dessa sammanhang. har också i sin granskningsrapport - Marklösen - påpekat det ojämlika förhållande som råder mellan markägare och staten, oavsett om det är för naturreservat eller för samhällsgemensam infrastruktur som förfoganderätten begränsas. Det statliga markövertagandet ger anledning till att överväga hur frågorna kring marklösen hanteras. Det finns därför skäl att genomföra en uppföljning för att få en bättre bild av villkoren och formerna för marklösen. Processen när staten tar över mark måste förbättras i flera avseenden. I motion 2005/06:Fi7 (m) lämnas ett antal förslag om åtgärder i detta syfte, varav alla utom två bereds av bostadsutskottet. Vi ställer oss bakom dessa förslag som i korthet innebär följande: - Berörda myndigheter bör förtydliga om en enskild har rätt att få ersättning för ombudskostnader även i andra fall än när ett marklösenärende handläggs enligt expropriationslagen. - Regeringen bör initiera en översyn av de nuvarande värderingsmetoderna i samband med marklösen. Behovet av en översyn gäller särskilt i fråga om 1950 års skogsnorm. - Det bör skapas förutsättningar för en systematisk uppföljning av marklösen, t.ex. genom en ökad återrapportering från berörda myndigheter eller genom särskilda utvärderingsuppdrag. - Regeringen bör ge i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur olika typer av ersättningar bör deklareras samt vidta de åtgärder som behövs för att fastighetsägare skall få relevant och tillräcklig information om skattekonsekvenser vid marklösen. - Berörda myndigheter bör se över och stärka sina interna rutiner i frågor som rör marklösen. Det finns bl.a. behov av styrdokument som garanterar en tydlig information till fastighetsägare. - Regeringen bör begränsa reservatsbildning som drabbar mindre, familjeägda fastigheter. Staten är en stor markägare och det finns stora börsnoterade bolag med betydande ägor. Inom dessa bör det gå att finna intressanta områden med artrikedom och biologisk mångfald som är värda att bevara. - Regeringen bör stoppa bildandet av nya naturreservat där pengar till skötsel saknas. Tyvärr lever staten inte upp till det skötselkrav som följer av en reservatsbildning. Regeringen bör verka för att de åtgärder som här föreslagits blir vidtagna och vid behov underställa förslag i frågor om marklösen. Vad vi nu förordat bör med bifall till motion 2005/06:Fi7 (m) yrkandena 1-6 och 8 tillkännage för regeringen som sin mening. Marklösen, punkt 18 - motiveringen (fp) av () och (). har i sin granskningsrapport framhållit de ojämlika förhållanden som råder mellan markägare och staten när frågor om marklösen aktualiseras. I den redogörelse som lämnat till föreslås också ett antal åtgärder i syfte att tillförsäkra att ärenden om marklösen handläggs på ett sätt som så långt som möjligt tillförsäkrar fastighetsägarna en saklig och likvärdig behandling. Dessa förslag är emellertid riktade till regering och myndigheter. Något riksdagsbeslut i frågan har inte ansetts erforderligt . Även i den motion som väckts med anledning av redogörelsen läggs ett antal förslag fram som primärt rör åtgärder som regering och myndigheter bör vidta. Vi anser att lyft fram flera väsentliga frågor om marklösen i sin redogörelse. bör därför beakta de iaktagelser som gjorts i granskningen och de förslag som redovisas i redogörelsen när frågor om marklösen behandlas. Vi står också till stor del bakom såväl som motionärernas bedömning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att stärka markägarnas ställning i marklösenfrågor samt för att garantera en rättssäker handläggning av dessa ärenden. Det gäller bl.a. de av motionärerna framhållna behovet av att se över möjligheterna att få ersättning för ombudskostnader, att genomföra en översyn av värderingsmetoderna, att utreda skatteeffekterna av marklösen samt att systematiskt följa och återrapportera erfarenheten av marklösenärenden. Utskottet har emellertid kunnat konstatera att granskning föranlett ett antal utredningsuppdrag och åtgärder med den av förordade inriktningen. Vi förutsätter att även de åtgärder som föreslås i den aktuella motionenkommer att övervägas i detta sammanhang. Ett tillkännagivande från i frågan kan därför tills vidare undvaras. Om de åtgärder som vidtagits för att se över formerna för marklösen inte leder fram till en påtaglig förbättring finns det emellertid all anledning för att återkomma i frågan. Ersättningsreglerna vid expropriation, punkt 4 (m, fp, kd) (), de (), (), (), () och () anför: Expropriationslagens ersättningsregler fick sin nuvarande utformning . Det har mot den bakgrunden stått klart att reglerna behöver ses över. På förslag av bostadsutskottet gjorde också ett tillkännagivande till regeringen som innebar att regeringen borde ta initiativ till en utvärdering av hur ersättningsreglerna fungerar och om de, allmänt sett, leder till rimliga resultat för den enskilde. Trots detta klara ställningstagande från sida dröjde det närmare innan regeringen utfärdade direktiven för en sådan översyn. Det är en enligt vår mening helt oacceptabel fördröjning. Någon förklaring till dröjsmålet har inte heller lämnats. Regeringen borde självfallet i detta fall liksom i andra fall ha efterkommit beslut utan onödig tidsspillan. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /06:RRS14 styrelses redogörelse angående marklösen. 2005/06:Fi7 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheterna förtydligar om en enskild har rätt att få ersättning för ombudskostnader även i andra fall än när ett marklösenärende handläggs enligt expropriationslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en översyn av de nuvarande värderingsmetoderna, främst skogsnorm. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa förutsättningar för en systematisk uppföljning av marklösen t.ex. genom en ökad återrapportering från berörda myndigheter eller genom särskilda utvärderingsuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur olika typer av ersättningar bör deklareras samt vidta de åtgärder som behövs för att fastighetsägare skall få relevant och tillräcklig information om skattekonsekvenser vid marklösen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheter ser över och stärker sin interna process i frågor som rör marklösen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphöra med reservatsbildningar som drabbar främst små, enskilt ägda fastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa nya naturreservat där pengar till skötsel saknas. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:MJ437 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att värna äganderätten. begär att regeringen gör en översyn av ändamålen i expropriationslagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen. 2004/05:MJ497 av m.fl. (kd): begär att regeringen lägger fram förslag till lag om betesrätt vid fäbodbruk. 2004/05:Bo210 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda regleringen av häradsallmänningar. 2004/05:Bo245 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över kommuners ansvar gentemot näringsidkare i samband med kommunala åtgärder som t.ex. gatuarbeten. 2004/05:Bo258 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidigare exproprierad mark som inte längre behövs skall erbjudas tidigare markägare. 2004/05:Bo259 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återköpsrätt av mark som tidigare exproprierats. 2004/05:Bo287 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för att motverka ett segregerat kustboende. 2004/05:Bo302 av de m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten utgör grunden för välstånd och trygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om expropriation. beslutar om avskaffande av presumtionsregeln vid expropriation i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa lagstiftning om tomträttsinstitut i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa den kommunala förköpsrätten i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information och samrådsplikt inför markarbeten. 2004/05:Bo307 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tomträtt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa presumtionsregeln vid expropriation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boplikt. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:L372 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en modernisering av lagstiftningen om häradsallmänningar. 2005/06:MJ230 av (): begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i lagstiftningen att fäbodarna kan brukas effektivt även . 2005/06:MJ442 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om analys av konsekvenser på grund av ändrad lag avseende ledningsrätt. 2005/06:MJ449 av m.fl. (mp, -): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen gällande överlåtelser av skogsmark i syfte att främja småskaligt, långsiktigt ägande och brukande. 2005/06:N381 av och (båda kd): begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge tilläggsdirektiv till av plan- och bygglagstiftningen. 2005/06:Bo214 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tomträtt. 2005/06:Bo223 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att motverka ett segregerat kustboende. 2005/06:Bo225 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av jordförvärvslagen i syfte att stärka de s.k. familje/jord- och skogsbruken. 2005/06:Bo226 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten skall stärkas genom att grundlagsskyddas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att expropriering ej får ske med mindre än att alla andra förslag till lösningar är prövade och att den lösning som gör minst intrång är den som skall väljas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliga ersättningsregler skall utarbetas och följas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättning vid expropriation skall vara klar innan projektet påbörjas. 2005/06:Bo238 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fastighetsreglering. 2005/06:Bo243 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt utreda förutsättningarna för att få ett rationellt och rättssäkert system med fastighetskoordinater med rättsverkan. 2005/06:Bo244 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boplikt. 2005/06:Bo255 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa jordförvärvslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till fulla marknadsvärdet vid expropriation.