bet · GT01JuU14 · 2006-03-14 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet 214 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . De behandlade yrkandena tar i huvudsak upp olika frågor som rör polisen. Det handlar bl.a. om polisens organisation och arbetsmetoder, antagningen till polisutbildningen, ledarskap inom polisen och ordningsfrågor. Utskottet behandlar i betänkandet även ett antal yrkanden om åtgärder internationellt och i mot människohandel och prostitution. Utskottet föreslår med anledning av ett motionsyrkande från ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för att tillse att handledning för polisens personal blir en obligatorisk del av polisverksamheten. I övrigt föreslår utskottet att avslår samtliga övriga motionsyrkanden. I ärendet finns 54 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Metodutveckling för polisen, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 6-8, 2005/06:Ju507 yrkande 1 och 2005/06:Ju514 yrkande 15. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju451 yrkandena 1-6, 2005/06:Ju493 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ju514 yrkande 13 och 2005/06:Ju555. Reservation 2 (fp) avslår motion 2005/06:Ju386 yrkande 4. Reservation 3 (v) avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkande 12 och 2005/06:Ju402 yrkande 2. Reservation 4 (m, fp, c) avslår motionerna 2005/06:Ju294 och 2005/06:Ju487 yrkande 1. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Renodling av polisens verksamhet, m.m. avslår motionerna 2004/05:Ju501 yrkande 21, 2005/06:Ju338, 2005/06:Ju384 yrkande 11 och 2005/06:Ju514 yrkandena 25-27. Reservation 6 (fp, c) Reservation 7 (mp) avslår motionerna 2004/05:Ju427 yrkande 1 och 2004/05:Ju474 yrkande 3. Reservation 8 (m, fp, c) Effektivisering av polisens dokumentation avslår motionerna 2004/05:Ju427 yrkande 2, 2004/05:Ju501 yrkande 24 och 2005/06:Ju514 yrkande 29. Reservation 9 (m, fp, c) Polisens kostnader för evenemangsbevakning avslår motionerna 2004/05:Ju273, 2004/05:Ju341 yrkandena 1-3, 2004/05:Ju501 yrkande 22, 2004/05:Kr365 yrkande 14, 2004/05:N409 yrkande 4, 2005/06:Ju417, 2005/06:Ju458, 2005/06:Ju514 yrkande 28, 2005/06:Kr375 yrkande 16 och 2005/06:N443 yrkande 6. Reservation 10 (fp) Reservation 11 (kd) avslår motionerna 2004/05:Ju486 yrkande 2, 2004/05:Ju487 yrkande 2 och 2005/06:Sk372 yrkande 2. Reservation 12 (fp, c) Tullens polisiära befogenheter, m.m. avslår motionerna 2004/05:Ju487 yrkandena 1, 3-5 och 9, 2004/05:Ju489 yrkande 10, 2005/06:Sk372 yrkandena 3 och 8, 2005/06:Sk529 yrkande 5, 2005/06:Ju293, 2005/06:Ju379 yrkande 4, 2005/06:Ju527, 2005/06:Ju532 yrkande 7 och 2005/06:Kr305 yrkande 2. Reservation 13 (fp, kd, c) Reservation 14 (mp) Samordning av brottsbekämpande underrättelseverksamheter m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju379 yrkande 7, 2005/06:Ju480 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:Ju514 yrkandena 14 och 34. Reservation 15 (fp) Samverkan mellan lokal polis och andra myndigheter avslår motionerna 2005/06:Ju329 yrkande 2 och 2005/06:Ju358 yrkande 31. Reservation 16 (m, fp, c) Sekretess mellan brottsbekämpande myndigheter avslår motion 2005/06:Ju379 yrkande 6. Reservation 17 (m, fp, c) Samverkan mellan tull och polis, m.m. avslår motionerna 2004/05:Ju486 yrkande 4, 2004/05:Ju487 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Sk372 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Sk529 yrkande 2 och 2005/06:Ju410 yrkande 16. Reservation 18 (m) Reservation 19 (fp, kd, c) Polisens samverkan med HBT-organisationer avslår motion 2005/06:L375 yrkande 19. Reservation 20 (v, mp) Polisiärt samarbete inom EU avslår motionerna 2004/05:Ju480 yrkande 1, 2005/06:Ju358 yrkande 32, 2005/06:Ju463 yrkande 18 och 2005/06:U290 yrkande 23. Reservation 21 (m, fp, kd) Utveckling av Europol och Eurojust till operativa organisationer avslår motion 2004/05:Ju501 yrkande 30. Reservation 22 (m, fp) Breddad rekrytering till polisutbildningen avslår motionerna 2005/06:Ju319 yrkande 2, 2005/06:Ju358 yrkande 15, 2005/06:Ju463 yrkande 11, 2005/06:Ju507 yrkande 9, 2005/06:Ju514 yrkandena 21-23, 2005/06:Sf336 yrkande 51 och 2005/06:Sf389 yrkande 21. Reservation 23 (m, fp, kd, c) Rekrytering av specialister, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju313, 2005/06:Ju320 yrkande 1 och 2005/06:Ju514 yrkande 20. Reservation 24 (m, fp, kd, c) Omvandling av polisutbildning till högskoleutbildning, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju368 yrkande 5, 2005/06:Ju463 yrkande 10, 2005/06:Ju507 yrkande 6, 2005/06:Ju514 yrkandena 17 och 19 samt 2005/06:Ju523 yrkandena 1 och 2. Reservation 25 (fp, kd, v, c) avslår motionerna 2005/06:L341 yrkande 5 och 2005/06:L375 yrkande 30. Reservation 26 (v, c) Innehållet i polisutbildningen, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 16, 17, 19, 23 och 24, 2005/06:Ju472 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A365 yrkandena 1 och 2. Reservation 27 (m, c) avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkande 18, 2005/06:Ju507 yrkande 4 och 2005/06:Ju514 yrkande 12. Reservation 28 (m, fp, c) Operativ ledning inom polisen avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 4 och 5 samt 2005/06:Ju514 yrkande 8. Reservation 29 (fp) avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 20-22, 2005/06:Ju507 yrkande 7 och 2005/06:Ju514 yrkande 11. Reservation 30 (m, fp, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i betänkandet om handledning inom polisen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju368 yrkande 6. avslår motion 2005/06:Ju514 yrkandena 9 och 10. Reservation 31 (fp, c) Uppsägning av dömda poliser, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju255, 2005/06:Ju306 yrkande 9 och 2005/06:Ju330. Reservation 32 (kd) Utredningsenhet avseende brottsmisstänkta poliser avslår motion 2005/06:Ju514 yrkande 33. Reservation 33 (fp) Tillsyn över polis- och åklagarväsendet, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju331, 2005/06:Ju376 yrkande 15, 2005/06:Ju416, 2005/06:Ju436 yrkande 4 och 2005/06:Ju463 yrkande 12. Reservation 34 (fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju463 yrkande 13. Reservation 35 (kd) Hantering av klagomål mot polisen avslår motion 2005/06:Ju358 yrkande 11. Reservation 36 (m, fp, c) Polisens befogenheter vid demonstrationer, m.m. avslår motionerna 2004/05:Ju246, 2004/05:Ju255, 2004/05:Ju256 yrkande 2, 2005/06:Ju367 yrkande 2, 2005/06:Ju384 yrkandena 12 och 13 samt 2005/06:Ju457. Reservation 37 (v) Reservation 38 (mp) Omhändertagande av berusade personer avslår motionerna 2005/06:Ju209, 2005/06:Ju239, 2005/06:Ju292 och 2005/06:Ju434. Reservation 39 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju456. Polisens våldsanvändning, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju329 yrkande 1, 2005/06:Ju349 yrkandena 1, 3 och 4, 2005/06:Ju368 yrkandena 9-11 och 2005/06:Ju465 yrkandena 1 och 2. Reservation 40 (v) Reservation 41 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ju203, 2005/06:Ju276 och 2005/06:Ju514 yrkandena 30 och 31. Reservation 42 (m, fp, c) avslår motionerna 2005/06:Ju217 och 2005/06:Ju257. Reservation 43 (m, fp, c) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut avslår motionerna 2005/06:Ju365 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sf329 yrkande 2. Reservation 44 (mp) Förhindrande av att barn bortförs avslår motion 2005/06:Ju351. Eftersökning av försvunna personer avslår motionerna 2004/05:Ju216 yrkandena 1-3 och 2005/06:Ju449 yrkandena 1-3. Reservation 45 (m) Ökade internationella insatser mot människohandel avslår motionerna 2004/05:K431 yrkande 15, 2004/05:Ju294 yrkandena 2 och 4, 2004/05:Ju485 yrkandena 7, 9 och 11, 2005/06:Ju326 yrkande 2, 2005/06:Ju383 yrkandena 3 och 11, 2005/06:U338 yrkande 16, 2005/06:U340 yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:U379 yrkande 12. Reservation 46 (m, fp, kd, c) Jämställdhetsinsatser för att motverka människohandel avslår motionerna 2005/06:Ju383 yrkande 8 och 2005/06:U340 yrkandena 1 och 2. Reservation 47 (fp, c) Reservation 48 (mp) Transportörers ansvar för att motverka människohandel avslår motionerna 2005/06:Ju519 och 2005/06:Ju525. Polisens internationella samarbete mot människohandel avslår motionerna 2004/05:Ju294 yrkande 3, 2005/06:Ju231 och 2005/06:U382 yrkande 11. Reservation 49 (fp, kd, c) Nationella åtgärder mot människohandel avslår motionerna 2004/05:Ju294 yrkande 5, 2004/05:Ju304 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ju326 yrkande 1, 2005/06:Ju485 och 2005/06:Ju561. Människohandel som eget politikområde, m.m. avslår motionerna 2005/06:K341 yrkande 2 och 2005/06:So467 yrkande 3. Reservation 50 (v) Ökad myndighetssamverkan mot människohandel avslår motion 2005/06:So469 yrkande 9. Reservation 51 (fp) Information om rätten att söka asyl avslår motionerna 2004/05:Ju313 och 2005/06:Ju402 yrkande 3. Reservation 52 (v, mp) Gränskontroll och tullens befogenheter, m.m. avslår motion 2005/06:A310 yrkande 11. Reservation 53 (c) avslår motion 2005/06:Ju363. Psykosocialt stöd till poliser, m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 13 och 14 samt 2005/06:Ju471. Reservation 54 (m, fp, c) avslår motion 2005/06:Ju419 yrkande 4. avslår motion 2005/06:Ju358 yrkande 30. avslår motion 2005/06:Ju445. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlar utskottet ett stort antal motionsyrkanden som huvudsakligen rör polisen och som väckts under den allmänna motionstiden . Organisation av polisarbetet, m.m. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden rörande bl.a. polisens organisering av det brottsbekämpande arbetet, renodling och effektivisering av polisen, tullens polisiära befogenheter samt polisens samarbete med andra myndigheter. Utskottet föreslår, bl.a. med hänvisning till arbete som bedrivs inom polisen samt pågående beredning, att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservationerna 1-22 samt särskilt yttrande 1. Polisens organisering av det brottsbekämpande arbetet, m.m. I motion Ju358 (m) påtalas i mer allmänna ordalag ett behov av metodutveckling för den svenska polisen. I samma motion anförs vidare att polisen vid påringning på larmnumret 112 bör svara efter max en minut. I motion Ju507 (c) anförs också i mer allmänna ordalag att polisens arbete bör förbättras, bl.a. genom att polisen blir mer tillgänglig, professionell och tydlig. I motion Ju514 (fp) förespråkas att polisverksamheten blir mer underrättelsestyrd och att en utvärdering av polisens arbetstidsavtal genomförs i syfte att öka polisens effektivitet. I motionerna Ju451 (m) och Ju493 (kd) förespråkas effektivare polisiära metoder med förebild från bl.a. polisen i . I motion Ju555 (kd) förespråkas att polisen tillämpar en arbetsmetod med nolltolerans mot alla brott. I motion Ju386 (v) förespråkas att ett brottsofferperspektiv i större utsträckning anläggs i polisarbetet. Inom bl.a. New York-polisen används en arbetsmetod med s.k. nolltolerans som uppmärksammats i . Nolltolerans innebär i korthet att polisen med kraft bekämpar alla brott, hur bagatellartade de än är, liksom allt som kan betraktas som ordningsproblem. Grundtanken är att det finns ett samband mellan oordning och brottslighet samt att mindre brott föder grövre brott. Inom New York-polisen tillämpas också en metod för att löpande och mäta brottsutvecklingen i olika polisdistrikt och med stöd av analyser av utvecklingen sätta in polisresurser där det mest behövs. Utskottet har inhämtat från att ett arbete pågår för verksamhetsutveckling inom polisen bl.a. i syfte att använda polisens personalresurser mer effektivt och för att förbättra metoderna för utredning av brott. Tanken är härvid bl.a. att sätta uppgiften i centrum och utveckla bättre och tydligare metoder för det polisiära arbetet i syfte att lösa uppgifterna att förebygga och utreda brott. Ett mer underrättelsestyrt arbetssätt eftersträvas härvid. På initiativ av genomförs bl.a. en nationell satsning i syfte att öka uppklaringen av brott. I ett strategiskt metodprojekt har två verktyg tagits fram. Det ena är Polisens nationella utredningskoncept (PNU) enligt vilket åtgärder rörande bl.a. arbetsmetodik, ledarskap, kompetensutveckling samt genomförande och utveckling skall vidtas. Beträffande arbetsmetodiken enligt PNU skall brottsutredningar ske i nära anslutning till brotten och fler brottsplats- och kriminaltekniska undersökningar genomföras. Vidtagna åtgärder i utredningarna skall följas upp och den enskilde polismannen erhålla en återkoppling från förundersökningsledningen. Vidare skall fler poliser arbeta , nätter och eftersom det är då de flesta brotten begås. PNU har i första hand inriktats på mängdbrottsligheten men är tillämpbar även på utredning av andra typer av brott. Det andra verktyget är en särskild underrättelsemodell för ledning och styrning (benämnt PUM) som skall hjälpa chefer på olika nivåer att göra rätt prioriteringar, baserade på underrättelser och annan relevant kunskap. PNU skall vara infört i alla polismyndigheter vid utgången av och PUM vid utgången av . Vidare kan nämnas att det inom bedrivs ett arbete med att införa ett nytt IT-stöd (benämnt ) för att förenkla och snabba upp avrapportering av brott. Här kan också nämnas att ett datorstöd för att visualisera händelser och brott på digitala kartor (benämnt Hobit) har driftsatts vid i . Genom systemet förbättras bl.a. möjligheterna att kunna genomföra operativ brottsanalys avseende mängdbrott. Systemet kommer att spridas till samtliga polismyndigheter . berör i årsredovisningen för det pågående verksamhetsutvecklingsarbetet och anför där. Flera polismyndigheter har konstaterat att de uppnått brottsförebyggande effekter till följd av genomförda underrättelseledda projekt och insatser som inriktats mot särskilda brottstyper, geografiska platser, tider och personkategorier. Några konkreta resultat av polisens nationella utredningskoncept har varit att antalet kvalificerade förundersökningsledare ökat, att fler utredningsåtgärder vidtagits i initialskedet samt att utredningsverksamheten under jourtid utökats. Intressant är det kraftigt förbättrade utredningsresultatet, bl.a. för våldsbrott, vid Polisen i och i . Detta resultat kan konkret kopplas till pågående utvecklingsarbete, dvs. att verksamheten alltmer bedrivits enligt kriterierna som beskrivs i PNU. Vissa polismyndigheter har kommit relativt långt i arbetet med att införa underrättelseledd polisverksamhet medan andra ligger i en förberedelsefas. Det krävs således ett omfattande förändringsarbete på lokal nivå för att ta tillvara den utvecklingspotential som finns i PUM (Polisens årsredovisning 2005 s. 5). I detta sammanhang kan också nämnas att det bedrivs en försöksverksamhet i med syfte att effektivisera rättsväsendets handläggning av mängdbrott. Ambitionen i projektet, som kallas Snabbspåret, är att förkorta tiden från polisanmälan till dom. () har fått i uppdrag att följa och utvärdera den försöksverksamheten. BRÅ avlämnade en delrapport i vilken en beskrivning ges av hur rättsväsendet arbetar med Snabbspåret, hur ofta snabbförfarandet har tillämpats, vilka hinder som medför begränsningar i tillämpningen samt vad som kan göras för att komma förbi dem. BRÅ avser att lämna en slutrapport . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden liknande de nu aktuella, bl.a. om nolltolerans. I samband med att utskottet behandlade regeringens budgetproposition för anförde utskottet att det närmast är självklart att erfarenheterna från inte går att direkt överföra till . Där fanns emellertid en del intressanta tankegångar som säkerligen skulle komma att påverka polisarbetet också här. Utskottet ansåg dock att frågan knappast lämpade sig för generella uttalanden i den ena eller andra riktningen (bet. 1997/98:JuU1 s. 31). När utskottet senast behandlade denna fråga vidhöll utskottet sin tidigare uttalade inställning, nämligen att frågan inte lämpar sig för generella uttalanden (bet. 2004/05:JuU19 s. 17 f.). Utskottet kan konstatera att ett ambitiöst arbete bedrivs inom polisväsendet för att höja kvaliteten i polisens arbete och öka uppklaringen av brott. är drivande i metodutvecklingsarbetet. Utskottet ser mycket positivt på detta och har en stark förhoppning om att konkreta och mätbara resultat av detta arbete kommer att kunna uppnås. Som utskottet tidigare uttalat lämpar sig för övrigt dessa frågor inte för generella uttalanden av . Utskottet avstyrker bifall till motion Ju555 samt till motionerna Ju358, Ju386, Ju451, Ju493, Ju507 och Ju514 i nu behandlade delar. I motionerna Ju358 (m) och Ju402 (v) förespråkas att familjevåldsenheter inrättas i hela landet. Vissa åklagarkammare och polismyndigheter har inrättat s.k. familjevåldsenheter. Erfarenheter visar att ett sådant sätt att organisera verksamheten kan leda till en högre lagföringsandel. Dessa samarbetsformer kommer att utvecklas även fortsättningsvis. Det finns på flera håll i landet särskilda familjevåldsenheter i vilka åklagare och särskilt utbildade poliser ingår. anger i budgetunderlaget att myndigheten strävar efter att utbilda 35 nya specialister på familjevåld och sexualbrott i syfte att på samtliga åklagarkammare kunna ha minst en sådan specialist. avser att med stöd av redan antagna planeringsramar för redan under innevarande år rekrytera tio åklagare för bekämpningen av familjevåld och sexualbrott. Specialisterna skall enligt kunna koncentrera sina insatser på bekämpningen av familjevåld och sexualbrott och ha möjlighet att stödja såväl andra åklagare inom kammaren som polisen. Specialiståklagarna för bekämpningen av familjevåld och sexualbrott kan enligt med fördel arbeta tillsammans med andra åklagare och särskilt utbildade poliser i en familjevåldsgrupp. Vidare kan nämnas att det i utredningen om kvinnofridsuppdragen föreslogs att samtliga myndigheter som omfattades av Kvinnofridspropositionen, bl.a. , skall inrätta permanenta specialenheter på myndigheterna mot mäns våld mot kvinnor och barn (SOU 2004:121 s. 227 f.). Till det sagda kan fogas att regeringen gav , , och i uppdrag att medverka till etablering av flera försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott som t.ex. sexuella övergrepp och misshandel (s.k. barnahus). Syftet med uppdraget är bl.a. att bättre anpassa de utredningar som görs i samband med att det uppstår misstanke om att ett barn har utsatts för brott. Uppdraget, som skall slutredovisas , skall delredovisas (dnr Ju2005/1181/). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att polis och åklagares arbete mot våld i nära relationer bedrivs på ett så framgångsrikt sätt som möjligt. Utskottet kan med tillfredsställelse notera att det inom både polis- och åklagarväsendet bedrivs ett utvecklingsarbete vad gäller utredning av denna form av brottslighet. Inrättande av särskilda familjevåldsenheter där specialutbildade åklagare och poliser har ett nära samarbete framstår också som ett mycket bra sätt att möta denna brottslighet. Utskottet anser att frågor om hur polis och åklagare närmare bör organisera sig för bekämpande av olika former av brott i första hand bör ankomma på myndigheterna själva att bestämma. Utskottet ser således inget behov av ett tillkännagivande från i denna fråga. Motionerna Ju358 och Ju402 bär därför avslås i här behandlade delar. Användning av digitala bildregister I motionerna Ju294 (m) och Ju487 (s) anförs att digitala bildregister över misstänkta personer bör möjliggöras. Utskottet har inhämtat från att en proposition avseende olika polisregisterfrågor är planerad . En av de frågor som behandlas i lagstiftningsärendet är polisens möjligheter att på olika sätt arbeta med digitala fotografier. Utskottet vill inte föregripa det beredningsarbete som pågår kring polisens möjligheter att arbeta med digitala fotografier. bör avslå motion Ju294 och motion Ju487 i nu behandlad del. Renodling och effektivisering inom polisen Renodling och effektivisering av polisens verksamhet I motionerna 2004/05:Ju501 och Ju514 (båda fp) anförs att polisverksamheten bör renodlas i större utsträckning och att polismyndigheterna bör avlastas uppgifter som inte är polisiära. I motion Ju514 (fp) anförs att polisen bör kunna avlastas genom inrättande av fler medborgarkontor ute i kommunerna. I motion Ju384 (mp, -) efterfrågas reformer för bl.a. renodling inom polisväsendet. I motion Ju514 (fp) anförs att polismäns stationering i vissa fall bör göras mer flexibel så att utryckning från hemmet blir möjlig. I motion Ju338 (m) föreslås att uppgiften att framställa passbilder bör upphandlas och läggas ut på privata entreprenörer för att på så sätt frigöra resurser till polisens primära uppgifter. I motionerna 2004/05:Ju427 (m) och 2004/05:Ju474 (fp, m, kd, c) anförs att polismannarollen bör renodlas bättre så att polispersonal i större utsträckning sysslar med kvalificerat polisarbete. I motionerna 2004/05:Ju501 (fp), 2004/05:Ju427 (m) och Ju514 (fp) anförs att polisens dokumentation bör effektiviseras så att resurser frigörs. Regeringen beslutade (dir. 2000:105) att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter. Översynens omfattning utökades genom beslut om tilläggsdirektiv (dir. 2002:23). Utredningen, som antog namnet , har avgett tre betänkanden, nämligen Mot ökad koncentration - förändring av polisens verksamhet (SOU 2001:87), Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) och Polisverksamhet i förändring - del 2 (SOU 2002:117). Av betänkandena framgår att polisen utför en mängd uppgifter som i mycket liten, om ens någon, utsträckning utgör ett led i polisens funktion att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten. Huvudsyftet med att renodla polisens verksamhet är enligt utredningen att en del av den befintliga personalen skall frigöras för att förstärka polisens kärnverksamhet. Utredningen vill också betona att en renodling bidrar till att skapa en tydlig polisidentitet. Enligt utredningen bör utgångspunkterna för vilka uppgifter som skall åligga polisen vara följande. Polisen skall endast belastas med uppgifter när ett ordnings- och säkerhetstänkande är av dominerande betydelse när uppgiften utförs. Vidare skall sådana uppgifter där det kan antas att det krävs våld eller tvångsmedel för att utföra uppgiften åligga polisen. Polisen bör dessutom endast ha att utföra uppgifter som ligger inom ramen för polisens nuvarande utbildning och kompetens. Enligt utredningen kan renodling ske på flera olika sätt; dels genom att uppgifter som inte har polisiär relevans förs över till annan huvudman, s.k. extern renodling, dels genom att arbetsuppgifter som inte fordrar poliskompetens förs över från den polisutbildade till den civilanställda personalen, s.k. intern renodling. Bland de uppgifter som skulle kunna övertas av andra myndigheter nämner utredningen bl.a. stämningsmannaverksamheten som skulle kunna föras till kronofogdemyndigheterna, stängsling av gruvhål som skulle kunna föras till Bergsstaten, ansvaret för omhändertagande av djur och ett flertal tillståndsärenden som skulle kunna föras över till länsstyrelserna, ärenden om felparkeringsavgift samt huvudansvaret för förvaring av personer som omhändertagits med stöd av LOB som skulle kunna föras över till kommunerna. Vissa arbetsuppgifter bör enligt utredningen helt kunna upphöra, t.ex. verksamheten med förlustanmälningar. Betänkandena bereds i . En lagrådsremiss rörande vissa av de frågor som behandlats av utredningen beräknas kunna beslutas . Av 1 § lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor följer att statliga myndigheter, en kommun eller ett landsting får ingå avtal att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda och i övrigt handlägga enklare förvaltningsärenden med de begränsningar som följer av lagen eller att använda varandras personal till att utföra sådan verksamhet. Som berörts i avsnittet om polisens organisering av det brottsbekämpande arbetet bedrivs inom ett arbete med att införa ett nytt IT-stöd (benämnt ) för att förenkla och snabba upp avrapportering av brott. Syftet med systemet är att minska administrationen och frigöra polisresurser. beslutade om ändringar i passlagen som främst syftade till att höja säkerheten i passen (prop. 2004/05:119, bet. JuU27, rskr. Lagändringarna trädde i kraft .