bet · GT01UbU3 · 2006-02-09 00:00:00 — Ny värld - ny högskola I betänkandet behandlar utskottet proposition 2004/05:162 Ny värld - ny högskola och motionsyrkanden i anslutning till denna. Även yrkanden från allmänna motionstiden och ett yrkande med anledning av proposition 2005/06:2 Bästa språket behandlas i betänkandet. I propositionen lämnar regeringen förslag och gör bedömningar gällande olika frågor som rör den högre utbildningen. Det handlar om högskolans internationalisering, införandet av en ny utbildnings- och examensstruktur, regler för tillträdet till högskolan samt arbetet med breddad rekrytering. Förslagen om en ny utbildnings- och examensstruktur görs mot bakgrund av deltagande i den s.k. Bolognaprocessen. För att nå målen i Bolognadeklarationen strävar deltagarländerna efter att skapa jämförbara strukturer för högre utbildning. I propositionen föreslår regeringen ändringar i bestämmelserna om behörighet och urval till högskolan. Bestämmelserna om grundläggande behörighet skall ändras så att kraven på sökande från gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning blir mer enhetliga. Universitet och högskolor skall få bestämma vilka urvalsgrunder som skall gälla för högst av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. Utskottsmajoriteten bestående av Socialdemokraterna, anser inte att urvalsgruppen för sökande med resultat på högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet skall slopas. Utskottet tillstyrker därmed ett yrkande från . , reserverar sig till förmån för propositionens förslag om att avskaffa urvalsgruppen. Samtliga partier i utskottet anser att civilingenjörs- och arkitektutbildningarna skall förlängas med en termin till att totalt omfatta studier. Samtliga partier i utskottet anser också att en civilekonomexamen om 160 poäng bör inrättas som yrkesexamen. En utskottsmajoritet bestående av Socialdemokraterna, anser att frågan om hur lärarexamen skall placeras in i det nya examenssystemet bör övervägas ytterligare. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lösning i denna fråga. Utskottet tillstyrker därmed ett yrkande från . , står bakom fem gemensamma reservationer gällande fördjupning i huvudämne, krav för särskild behörighet, grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå, meritämnen samt högskoleprov för olika utbildningsområden. I övrigt finns reservationer från ett eller flera av angivna partier och . Ett särskilt yttrande lämnas av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Indelning av högre utbildning och examina i tre nivåer antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) såvitt avser 1 kap. 7 § samt 1 kap. 10 a §. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkt 1 i denna del. avslår motion 2005/06:Ub2 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m, fp, kd) - motiveringen Beskrivning av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) såvitt avser 1 kap. 8 §, 9 § samt 9 a §. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Ub2 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:Ub400 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Ub557 yrkande 8. Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub1 yrkande 1 och 2005/06:Ub2 yrkande 9. Reservation 3 (m, fp, kd, c, mp) Tillstånd att utfärda examina antar regeringens förslag om ändring i högskolelagen (1992:1434) såvitt avser 1 kap. 11 § och 11 a §. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Ub1 yrkande 3, 2005/06:Ub212 yrkande 1, 2005/06:Ub391 yrkande 12, 2005/06:Ub394, 2005/06:Ub486 och 2005/06:Ub586 yrkande 2. Reservation 4 (m, fp, kd, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om civilingenjörs- och arkitektexamen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub400 yrkande 3, 2005/06:Ub408 och 2005/06:Ub557 yrkande 9. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om civilekonomexamen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub280, 2005/06:Ub400 yrkande 4 och 2005/06:Ub494 yrkandena 1 och 2. Betygssystemet i högre utbildning avslår motion 2005/06:Ub1 yrkandena 4 och 5. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 3. Reservation 6 (mp) Avgifter för utländska studenter avslår motionerna 2005/06:Ub2 yrkande 4, 2005/06:Ub325 yrkande 1, 2005/06:Ub375 och 2005/06:Ub557 yrkande 14. Reservation 7 (m, kd) Reservation 8 (v, mp) avslår motion 2005/06:Ub400 yrkande 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om hanteringen av lärarexamen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 7. avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 10. Reservation 9 (mp) Hanteringen av systemet med ämnesbetyg avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 17. Reservation 10 (mp) Grundläggande behörighet för utbildning på grundnivå godkänner regeringens förslag om riktlinjer för grundläggande behörighet såvitt avser propositionens avsnitt 8.3.1. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 8 i denna del och 2005/06:Ub1 yrkande 6. Reservation 11 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 17. Reservation 12 (kd) Bedömning av reell kompetens för grundläggande behörighet avslår motionerna 2005/06:Ub1 yrkande 7 och 2005/06:Ub2 yrkande 12. Reservation 13 (m, fp, kd, c) Reservation 14 (mp) Krav för särskild behörighet godkänner regeringens förslag om riktlinjer för särskild behörighet såvitt avser propositionens avsnitt 8.3.2. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del och avslår motion 2005/06:Ub1 yrkande 8. Reservation 15 (m, fp, kd, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 8 i denna del och 2005/06:Ub1 yrkandena 9 och 10. Reservation 16 (m, fp, kd, c) Lärosätenas beslutsrätt om särskild behörighet avslår motion 2005/06:Ub1 yrkande 11. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Grundläggande behörighet för utbildning på avancerad nivå avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 8. Reservation 18 (mp) Grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå avslår motion 2005/06:Ub1 yrkande 2. Reservation 19 (m, fp, kd, c, mp) Omfattningen av olika urvalsgrunder avslår motion 2005/06:Ub1 yrkande 12. Reservation 20 (m, fp, kd, c) Etnisk bakgrund och urval vid likvärdiga meriter avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 15. Reservation 21 (mp) Utveckling av nya högskoleprov avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 14. Reservation 22 (m, fp, kd, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 8 i denna del, 2005/06:Ub1 yrkande 13, 2005/06:Ub2 yrkande 16, 2005/06:Ub283 yrkande 21 och 2005/06:Ub454. Reservation 23 (m, fp, kd, c, mp) Högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 13 och avslår proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del och motion 2005/06:Ub225 yrkandena 1 och 2. Reservation 24 (m, fp, kd, c) Regler i övrigt för urval för utbildning på grundnivå godkänner i övrigt regeringens förslag om riktlinjer för urval till högre utbildning såvitt avser propositionens avsnitt 8.3.3. Därmed bifaller delvis proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del. avslår motionerna 2005/06:Ub2 yrkandena 11, 18 och 19 samt 2005/06:Ub347 yrkande 6. Reservation 25 (m, fp, kd, c) Reservation 26 (mp) Kvotering inom högre utbildning avslår motionerna 2005/06:Ub261 yrkande 7 och 2005/06:Ub429. Reservation 27 (m) Lagförslagen i övrigt m.m. a) till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), b) till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, c) till lag om ändring i studiestödslagen (1993:1395), d) till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), e) till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit i övrigt. godkänner även regeringens förslag om riktlinjer för behörighet och urval till högre utbildning i den mån förslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit i övrigt. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkterna 1 i denna del, 2-7 och 8 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Regeringen lägger i propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162) fram förslag och bedömningar inom flera områden som berör den högre utbildningen. Propositionen har föregåtts av ett antal utredningsuppdrag. tillsattes en projektgrupp inom med uppdraget att se över vissa examensfrågor i högskolan (dnr U2002/1944/DK). Projektgruppen har överlämnat delrapporten i internationell belysning (Ds 2003:4) och slutrapporten utbildning i utveckling - Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2). Båda rapporterna har remissbehandlats. tillsattes en särskild utredare med uppgift att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Utredningen antog namnet . överlämnades betänkandet En ny doktorsutbildning - kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27). Utredningen har remissbehandlats. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att se över reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning (dir. 2003:38). Utredningen överlämnade sitt betänkande Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29). Utredningen har remissbehandlats. överlämnade en skrivelse till om samgående mellan Rådet för högre utbildning hos och Myndigheten för (dnr 203/4400/UH). Skrivelsen har remissbehandlats. Inom Utbildnings- och har ett antal promemorior utarbetats och remissbehandlats, nämligen Förslag till nivåbeskrivning för de tre nivåerna i högre utbildning (dnr U2005/1541/UH), Införande av en masterexamen inom svensk högre utbildning (dnr U2005/3868/UH), Förslag om grundläggande behörighet till högre utbildning (dnr 2005/4092/UH). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Med anledning av propositionen väcktes två motioner med sammanlagt 32 yrkanden. Utöver dessa behandlas 26 yrkanden från den allmänna motionstiden samt ett yrkande som väcktes med anledning av propositionen Bästa språket (prop. 2005/06:2). De motionsyrkanden som behandlas i betänkandet återges i bilaga 1. I propositionen lämnar regeringen förslag, gör bedömningar och redovisar sin syn gällande olika områden som rör den högre utbildningen. Det handlar om högskolans internationalisering, införandet av en ny utbildnings- och examensstruktur, arbetet med breddad rekrytering samt regler för tillträdet till högskolan. Inledningsvis presenterar regeringen en nationell strategi för den högre utbildningens internationalisering. Strategin tar sin utgångspunkt i befintliga nationella och internationella mål samt regeringens tidigare bedömningar. I strategin redovisar regeringen sin syn på angelägna mål för att främja internationaliseringen av den högre utbildningen. Syftet är att på ett samlat sätt ange inriktningen för internationaliseringsarbetet på nationell nivå och på lärosätesnivå. I anslutning till detta gör regeringen även bedömningar som syftar till att stärka inresande utbytesstudenters rättssäkerhet, främja utvecklingen av gemensamma utbildningsprogram mellan lärosäten i och andra länder samt underlätta erkännandet av svensk högre utbildning utomlands. Propositionen innehåller förslag och bedömningar angående utbildnings- och examensstrukturen för svensk högre utbildning. Detta görs mot bakgrund av deltagande i den s.k. Bolognaprocessen som inbegriper ett drygt 40-tal europeiska länder. För att nå målen i Bolognadeklarationen strävar deltagarländerna efter att skapa jämförbara strukturer för högre utbildning. Särskilt viktig är uppdelningen av högre utbildning i tre nivåer. Regeringen föreslår därför att den svenska högre utbildningen indelas i grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Utbildning på varje nivå skall förutsätta och bygga på utbildning på tidigare nivåer. Särskilda beskrivningar för var och en av nivåerna föreslås i högskolelagen. Begreppet grundläggande högskoleutbildning i högskolelagen skall utgå. Regeringen föreslår vidare att samtliga examina skall ges på någon av nivåerna. Regeringen gör bedömningen att varje kurs inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör nivåbestämmas så att den tillhör en av nivåerna. Nya examensbeskrivningar som skildrar förväntade studieresultat bör utformas för alla examina. Principer för när en utbildning bör avslutas med en yrkesexamen anges. Regeringen gör vidare bedömningen att en masterexamen bör införas, att denna bör förutsätta en tidigare examen om på grundnivå samt att den bör omfatta heltidsstudier. Kravet på fördjupning på 60-poängsnivån i huvudämnet för kandidatexamen och på 80-poängsnivån för magisterexamen bör utgå ur examensbeskrivningarna. Tillstånd att utfärda masterexamen bör ges till universitet och till högskolor med vetenskapsområde. Övriga högskolor bör efter prövning av vetenskaplig kvalitet ges rätt att utfärda masterexamen. Regeringen menar att den nuvarande magisterexamen omfattande studier bör behållas. Vidare bedömer regeringen att en särskild examenskategori för det konstnärliga området bör införas. Doktorsexamen bör fortsatt omfatta heltidsstudier, men studier inom masterexamen bör kunna tillgodoräknas på forskarnivån. Den ordning som regeringen förordar innebär således att den avancerade nivån och forskarnivån i viss mån överlappar varandra. Regeringens uppfattning är att det i normalfallet skall krävas totalt studier för att nå en doktorsexamen. Regeringen gör i propositionen bedömningen att arbetet med breddad rekrytering bör fortsätta och aviserar att uppgifterna för Myndigheten för bör vidgas till att omfatta även stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Förslaget innebär att Rådet för högre utbildning hos avvecklas. Inför reformeringen av utbildnings- och examensstrukturen finns ett behov av att stödja lärosätenas utvecklingsarbete. Regeringen menar att också denna uppgift bör ligga på Myndigheten för nätuniversitet1[Regeringen beslutade att Myndigheten för fr.o.m. skall ha utökade uppgifter som även omfattar stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Regeringen beslutade även att ändra namnet på myndigheten till Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning. I propositionen föreslår regeringen ändringar i bestämmelserna om behörighet och urval till högre studier. Bestämmelserna om grundläggande behörighet skall ändras så att kraven på sökande från gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning blir mer enhetliga. Kraven för särskild behörighet för utbildningar som leder fram till en yrkesexamen skall som fastställas av . Standardbehörigheterna skall utmönstras. För övriga utbildningar som vänder sig till nybörjare skall varje högskola, inom vissa av fastställda ramar, besluta vilka krav som skall gälla. Universitet och högskolor skall få bestämma vilka urvalsgrunder som skall gälla för högst av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. Syftet är att vid sidan av betyg och högskolepoäng tillvarata andra meriter och erfarenheter som är betydelsefulla för utbildningen. Regeringen föreslår vidare att urvalsgruppen för sökande med resultat på högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet skall slopas. För att kunna särskilja sökande som har likvärdiga meriter bör lärosätena få möjlighet att använda sig av prov eller intervjuer innan urval med hänsyn till kön och lottning görs. Fördjupningskurser i matematik och i andra moderna språk än engelska i gymnasieskolan bör ges ett större värde vid antagning till högre utbildning. Regeringen bedömer dock att frågan behöver övervägas vidare mot bakgrund av beslut att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. Regeringen bedömer att kravet på grundläggande behörighet för forskarutbildning bör vara uppfyllt av den som avlagt en magisterexamen eller en yrkesexamen på avancerad nivå. Regeringen menar också att antagning till utbildning på forskarnivå bör ske samlat efter information om tillgängliga platser. De föreslagna lagändringarna om en ny utbildnings- och examensstruktur avser utbildning som bedrivs efter utgången av eller examina som utfärdas därefter. De studenter som påbörjat men inte slutfört sin utbildning före skall så långt det är möjligt beredas möjlighet att ta examen enligt de nya reglerna. Regeringen får meddela föreskrifter om övergångsregler. De nya urvalsreglerna för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå bör tillämpas vid antagningen till , utom reglerna om urval vid lika meriter som bör tillämpas vid antagning till utbildning . De nya reglerna för grundläggande och särskild behörighet för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå bör tillämpas först vid antagningen till . Indelning av högre utbildning och examina i tre nivåer Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) avseende indelning av högre utbildning och examina i tre nivåer. Regeringen föreslår att högre utbildning skall ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (1 kap. 7 §). Även examina inom den högre utbildningen skall avläggas på någon av dessa nivåer (1 kap. 10 a §). Begreppet grundläggande högskoleutbildning i högskolelagen (1992:1434) skall utgå (1 kap. 7 §). Som en konsekvens av förslaget att införa tre nivåer inom högre utbildning föreslår propositionen att det i lagen skall finnas en upplysningsbestämmelse om att regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas och på vilken nivå de skall avläggas (1 kap. 10 a §). Regeringens bedömning är att det bör finnas två generella examina på grundnivå, kandidatexamen som omfattar 120 poäng och högskoleexamen som omfattar 80 poäng. Även på avancerad nivå bör finnas två generella examina, masterexamen som omfattar 80 poäng och magisterexamen som omfattar 40 poäng. För tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina på var och en av nivåerna skall motsvarande krav ställas på utbildningen som i högskolelagen. Det skall inte i högskolelagen anges att fortbildning och vidareutbildning ingår i högskoleutbildning (1 kap. 7 §). Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om indelning av högre utbildning och examina i tre nivåer. Mot bakgrund av målsättningen om att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet är den nya strukturen för högre utbildning en angelägen reform. Den nya strukturen kommer på ett avgörande sätt bidra till högskolans internationalisering i enlighet med Bolognaprocessen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att främjande av hållbar utveckling skall skrivas in i högskolelagen samt att hållbar utveckling skall ingå i kvalitetsgranskning av lärosätena. Jämför reservation 1 (m, fp, kd). skriver i motion Ub2 yrkande 1 att högskolelagen bör ändras så att det framgår att verksamheten vid universitet och högskolor skall främja en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. En förstärkning av hållbarhetsperspektivet i högskolelagen bör enligt yrkande 2 i samma motion medföra att hållbar utveckling skall ingå i kvalitetsgranskning av lärosätena. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. tillsatte regeringen en kommitté med uppdrag att kartlägga och analysera hur utbildningssystem på olika nivåer arbetar för en utveckling som är ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar. Kommittén lämnade i sitt betänkande Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) en rad förslag på hur hållbar utveckling kan integreras i den svenska utbildningen. Utredningen föreslår bl.a. att högskolelagen (1992:1434) ändras så att det framgår att verksamheten skall främja en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Utredningens betänkande har remissbehandlats. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) föreslår regeringen en ändring av högskolelagen (1 kap. 5 §) som innebär att högskolorna i sin verksamhet skall främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. har antagit detta förslag (bet. 2005/06:UbU1, rskr. 2005/06:103). Yrkande 1 i motion 2005/06:Ub2 är därför, enligt utskottets mening, redan tillgodosett. verksamhet inbegriper alla frågor som omfattas av högskolelagen. Utskottet utgår ifrån att de uppgifter som regleras i instruktion vad gäller utvärdering, tillsyn och uppföljning även kommer att inbegripa lärosätenas arbete med hållbar utveckling. Beskrivning av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om beskrivningar av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt avslå tillhörande motionsyrkanden. Regeringen föreslår att utbildning på grundnivå skall bygga på kunskaper från gymnasieskolan på samma sätt som gäller för den grundläggande högskoleutbildningen (1 kap. 8 §). Det som anges i högskolelagen (1992:1434) som allmänna mål för grundläggande högskoleutbildning skall utgöra beskrivning av vad som karakteriserar utbildning på grundnivå (1 kap. 8 §). Utbildning på avancerad nivå skall bygga på kunskaper från utbildning på grundnivå. Den avancerade nivån skall därmed karakteriseras av fördjupning och högre grad av självständighet jämfört med grundnivån (1 kap. 9 §). Utbildningen på avancerad nivå bör kunna förbereda för såväl forsknings- och utvecklingsarbete som annan kvalificerad yrkesverksamhet. Utbildning på forskarnivå skall bygga på kunskaper från utbildning på avancerad nivå. Det som anges i högskolelagen som allmänna mål för forskarutbildning skall utgöra beskrivning av vad som karakteriserar utbildning på forskarnivå (1 kap. 9 a §). Detta innebär att forskarnivån skall utveckla förmågan att självständigt bedriva forskning. Regeringen bedömer att det bör finnas två generella examina på grundnivå, kandidatexamen som omfattar 120 poäng och högskoleexamen som omfattar 80 poäng. Det bör vidare finnas två generella examina på avancerad nivå, masterexamen som omfattar 80 poäng och magisterexamen som omfattar 40 poäng. En särskild examenskategori, konstnärliga examina, bör införas på grundnivå och avancerad nivå. Doktorsexamen bör även i fortsättningen omfatta 160 poäng. I motion Ub400 (fp) yrkande 2 anförs att forskarutbildningen skall ha en enhetlig längd oberoende av vilken grundexamen studenten tagit tidigare. Det är inte rimligt, menar motionären, att tillgodoräkna masterutbildning för vissa studenter, men behålla en fyraårig forskarutbildning för andra. skriver i motion Ub2 yrkande 5 att poäng från studier på avancerad nivå inte skall få tillgodoräknas i forskarutbildningen. Man menar att det finns en risk att lärosätena för att slippa doktorandfinansiering inför krav på avlagd masterexamen för tillträde till forskarutbildning. I samma motion, yrkande 6, anför att masterexamen inte skall kunna avläggas som en etapp i forskarutbildningen eftersom man anser att olika examina inte bör sammanblandas. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag om beskrivning av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt avslår motionsyrkandena. Utskottet menar att den sammanlagda utbildningstiden för en student som först avlägger masterexamen och därefter genomgår forskarutbildning riskerar att bli alltför lång om studenten inte får tillgodoräkna masterutbildning. Utskottet delar regeringens bedömning att en studietid till doktorsexamen som i normalfallet blir inte är önskvärd eller motiverad. Delar av en masterexamen skall därför kunna tillgodoräknas och masterexamen skall kunna avläggas som en etapp i forskarutbildningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om benämningen masterexamen. Jämför reservation 2 (kd). Regeringen skriver i propositionen att den nya examen på avancerad nivå bör ha benämningen masterexamen. Enligt regeringen tydliggör denna benämning på ett bra sätt avsikten med förslaget om en reformerad utbildnings- och examensstruktur.