bet · GT01FiU20 · 2006-06-01 00:00:00 — Till exempel höjs studiebidraget till gymnasieelever med till . Höjningen ska gälla retroaktivt från . Vidare höjs studiemedlen med , varav är bidrag och lån. Ett statligt bidrag om totalt riktas till kommuner som använder sig av hyresgarantier för att underlätta för bl.a. ungdomar att få en lägenhet. För att dämpa bostadsbristen förlängs de tillfälliga investeringsstöden vid byggande av små lägenheter t.o.m. . För att få fler nya studentlägenheter höjs investeringsbidraget med 2007 och 2008. En rad åtgärder vidtas för att stärka ungdomars hälsa och trygghet, bl.a. satsas för att förbättra tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin. avsätts för att utveckla fritidsverksamheter och mötesplatser för ungdomar. ska bli världens bästa land att åldras i, enligt regeringen. För att detta ska infrias krävs stora satsningar. Regeringen presenterade en utvecklingsplan för vården och omsorgen om de äldre. Enligt planen ska de samlade resurserna till de äldre öka med . I vårpropositionen presenteras bl.a. följande åtgärder för att förbättra för de äldre: Miljardsatsning på bättre vård och omsorg. För att förbättra vården av de mest sjuka äldre satsas 2006 och 2007 och 2008. görs dessutom en särskild satsning för att anpassa äldreomsorgen till ett mångkulturellt samhälle. Investeringsstöd till särskilt boende. Ett nytt investeringsstöd om inrättas för att uppmuntra kommunerna att bygga nya och bygga om särskilda boenden. Bostadstillägget för pensionärer höjs från till av bostadskostnaden upp till taket på . Höjningen ska gälla retroaktivt från . Bidragen till kommunernas arbete med att förebygga t.ex. fallolyckor i hemmen utökas med 2007 och 2008. Ökad forskning inom äldreområdet. För att stödja forskningen inom äldreområdet avsätts 2007 och 2008. Ytterligare avsätts 2006 till 2008 för utveckling av ett nationellt för vård och omsorg om äldre. I syfte att stödja teknikutvecklingen inom äldreområdet satsas 2007 och 2008. Alltför många avstår från tandvård av ekonomiska skäl, enligt regeringen. Tänderna får inte vara ett klassmärke. Regeringen avsätter därför i vårpropositionen resurser till ett första steg i en omfattande satsning på den förebyggande tandvården. I det första steget införs ett grundstöd om så att alla kan besöka tandvården till samma kostnad som ett läkarbesök. Reformen ska träda i kraft , och totalt avsätts 2007 och 2008. Regeringen avser att därutöver återkomma i budgetpropositionen med förslag om ett högkostnadsskydd för alla i tandvården. Att ha någonstans att bo är enligt regeringen en grundläggande välfärdsfråga. Hemlöshet är ett yttersta uttryck för social utsatthet. För att förbättra samhällets insatser för att bekämpa hemlösheten föreslår regeringen bl.a. att insatsen av personliga ombud utökas med 2007 och 2008, till totalt . Vidare ges 2007 och 2008 för att stödja projekt som motverkar hemlöshet. Regeringen föreslår att begränsningsregeln i fastighetsskatten även ska gälla fritidshus. Dessutom ska hushåll som får del av begränsningsregeln, som har fastigheter som taxeras för mer än , få lägre fastighetsskatt på taxeringsvärdet mellan 3 och ca . Förslagen ska gälla retroaktivt från . Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. har stora resurser satsats på miljöområdet, och regeringen anger i vårpropositionen att ytterligare avsätts för att stimulera utbyggnaden av vindkraft. Dessutom avsätts för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i lokaler med offentlig verksamhet. Av dessa medel avser stöd för installation av solceller. De statliga investeringsprogrammen för stöd till klimatinvesteringar, de s.k. Klimp, utökas med 2007 och 2008. Vidare satsas 2006 och 2007 på förnyelsebara bränslen genom en förstärkning av anslaget till klimatinvesteringar. I budgetpropositionen aviserades en grön skatteväxling om . På grund av att vissa förslag inte hunnit träda i kraft så snabbt som det var tänkt föreslår regeringen att avskaffandet av koldioxidskatten för den handlande sektorn senareläggs till . Folkbildningen är en kraft för demokrati, livslångt lärande och personlig utveckling. I vårpropositionen föreslår regeringen därför att anslaget till folkbildningen stärks med . De åtgärder som föreslås eller aviseras beräknas försvaga de offentliga finanserna med ca 2006 och ca 2007 och 2008. Mycket kort kan effekterna sammanfattas i nedanstående tabell. föreslagna eller aviserade inkomst- och utgiftsförändringar Regeringens budgetpolitik är inriktad på att upprätthålla sunda offentliga finanser, vilket är en förutsättning för hög tillväxt och stabil välfärd. tillämpar ett mål om att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Målet bidrar till att minska den offentliga sektorns nettoskuld och skapa en buffert för att möta de kommande demografiska påfrestningarna på välfärden. Överskottsmålet skapar också utrymme för finanspolitiken att kunna dämpa konjunktursvängningarna utan att underskotten blir för stora i en lågkonjunktur. Dessutom innebär överskottsmålet att upprätthåller en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s . De offentliga finanserna är starka, och skuldsituationen förbättras dramatiskt. I budgetpropositionen beräknades statsskulden vid utgången av 2008 uppgå till . beräknas skulden uppgå till . Den nominella skulden beräknas alltså vara lägre 2008 även efter det att regeringens förslag till åtgärder i vårpropositionen beaktats. I relation till BNP beräknas nu statsskulden minska från 2005 till 2008. I ett längre tidsperspektiv framstår skuldförbättringen som än mer imponerande. Från att ha varit av BNP 1996 beräknas nu statsskulden klart understiga av BNP 2008. Den offentliga bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas nu ha minskat till av BNP vid utgången av 2008, och den offentliga sektorn beräknas då ha en nettoförmögenhet som uppgår till , av BNP. Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor och procent av BNP Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn beräknas uppgå till av BNP i genomsnitt . visar det offentliga saldot ett överskott på i genomsnitt av BNP. Genom att korrigera saldot för resursutnyttjandet i ekonomin kan man beräkna ett s.k. strukturellt saldo. Detta saldo överstiger av BNP med god marginal alla år . Statsbudgeten omfattar alla inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. Ett budgetöverskott är därmed liktydigt med att staten amorterar på statsskulden. Som framgår av nedanstående tabell visar budgetsaldot överskott samtliga år 2005-2008. Därmed minskar statsskulden både nominellt och som andel av BNP. Statsbudgetens inkomster, utgifter och saldo samt statsskuldens utveckling Till största delen återfinns det offentliga överskottet i ålderspensionssystemet som uppvisar ett överskott på av BNP . Kommunernas finansiella situation har förbättrats kraftigt tack vare stigande inkomster, både från skatter och ökade statsbidrag i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, åtgärder för äldre och integration. Kommunsektorn beräknas ha ett betydande överskott i sitt finansiella sparande. Statens finansiella sparande uppvisar överskott 2005 och 2008 men underskott 2006 och 2007. Sammanlagt beräknas statens finansiella sparande ge ett överskott på . över de fyra åren ligger statens finansiella sparande i stort sett i balans. Det offentliga sparandets fördelning Miljarder kronor och procent av BNP Utgiftstaken för staten har hållits alla år sedan de började användas 1997. klarades utgiftstaket med en marginal på . beräknades budgeteringsmarginalen 2006 till . beräknas marginalen, bl.a. tack vare lägre utgifter för ohälsan, till trots de utgiftsreformer som regeringen föreslår. därefter beräknas marginalen öka till 2007 och 2008. Beslutade utgiftstak ligger fast och ska . Utgiftstak för staten och takbegränsade utgifter I budgetpropositionen avser regeringen att föreslå utgiftstak för såväl 2008 som 2009. En utgångspunkt för regeringens överväganden om utgiftstaken är att utgifterna ska hållas på en nivå som är förenlig med målet för de offentliga finanserna. står inför stora utmaningar, anser Moderata samlingspartiet, liberalerna, och () i motion Fi12. Trots en internationell högkonjunktur och god tillväxt i skapas få nya jobb i den privata sektorn. Över en miljon människor går inte till jobbet en vanlig dag, och för få arbetstimmar blir utförda. väljer inte tillräckligt många att starta och driva företag. Denna utveckling blir inte mindre allvarlig av att tidpunkten närmar sig när allt färre måste försörja alltfler. För att klara de utmaningar som står inför måste sysselsättningsutvecklingen vändas och företagandet stimuleras så att det blir mer lönsamt att arbeta, enklare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Alltfler i arbetsför ålder måste arbeta, och i genomsnitt också arbeta mer. Fler måste slussas in tidigare på arbetsmarknaden och färre lämna den . Att stimulera till en sådan utveckling är kärnan i allianspartiernas ekonomiska politik. En åldrande befolkning innebär större krav på välfärdssystemen, som svenska företag och jobb påverkas alltmer av den internationella konkurrensen. har ändå goda förutsättningar att klara de stora utmaningarna. Den ekonomiska politiken är inriktad på prisstabilitet och överskott i de offentliga finanserna. Arbetskraften är kompetent och det tekniska kunnandet är högt. Exportindustrin kan utnyttja den draghjälp som den goda internationella konjunkturen ger. Konkurrensen ökar, men globaliseringen innebär stora möjligheter att vinna nya marknader i snabbt växande ekonomier. Potentialen utnyttjas dock inte när över en miljon människor står utan jobb. En viktig förklaring till detta är att ekonomin inte är tillräckligt flexibel för att lösa de anpassningsproblem vi står inför. Tillfälliga jobb via arbetsmarknadspolitiken, av den typ som Socialdemokraterna och stödpartierna vill skapa, ger inte någon bestående förbättring. Allianspartierna förespråkar en politik som kan bidra till att lösa de problem som landet nu står inför. Politiken syftar till att föra människor ut ur utanförskap och in på arbetsmarknaden genom att göra det mer lönsamt att arbeta, och genom att skapa förutsättningar för att nya företag kan bildas och redan verksamma kan expandera. Det är viktigt att skapa ett skattesystem och ett företagsklimat som gynnar sysselsättning och entreprenörskap. Det behövs dessutom en politik för sunda offentliga finanser och för att skapa förutsättningar för självbärande och livskraftiga regioner med ett stort mått av självbestämmande. Till grund för alliansens förslag för arbete och trygghet ligger ett nationellt och internationellt ansvarstagande för natur och miljö, liksom en medvetenhet om att en god folkhälsa bidrar till att fler kan delta i arbetslivet. För att på allvar tackla de utmaningar som står inför har allianspartierna tagit fram ett program för arbete och politik. För det första föreslås en reform av inkomstskatten för alla som arbetar, med tyngdpunkt på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs. Jobbavdraget görs vid den kommunala beskattningen, men utformas som en angelägenhet direkt mellan staten och medborgarna. Den kommunala ekonomin påverkas därför inte, vare sig i ett statiskt eller i ett dynamiskt perspektiv. Jobbavdraget innebär skattesänkningar på , exklusive skattebortfall för avdrag för näringsinkomster. Första året sänks inkomstskatterna med , till vilket kommer ett motsvarande avdrag vad gäller näringsinkomster. En vanlig löntagare tjänar ca mer enligt detta förslag. Dessutom anser att värnskatten bör avskaffas. För det andra föreslås förändringar i arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Detta syftar bl.a. till en effektiviserad arbetsmarknadspolitik och bättre matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. AMS struktur stramas upp och verksamhetens inriktning tydliggörs, som mångfald i förmedlingsverksamheten stimuleras. A-kassan utvidgas till att täcka alla. Ersättningen i a-kassan trappas ned stegvis som egenfinansieringen ökas. Alla långtidsarbetslösa bör få rätt till en s.k. jobb- och utvecklingsgaranti. Kontrollen skärps i socialförsäkringarna. Taket i sjukförsäkringen kvarstår oförändrat. Statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen, vilket bör ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. För det tredje föreslås åtgärder för att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att driva företag och anställa. De s.k. 3:12-reglerna för beskattning av fåmansbolag bör reformeras ytterligare, och arbetsgivaravgifterna slopas för vissa tjänstejobb. Dessutom föreslås kraftigt sänkt skatt och arbetsgivaravgift för de som väljer att jobba respektive för dessas arbetsgivare. Det införs extra omfattande sänkningar av arbetsgivaravgiften vid anställning av långtidsfrånvarande , och även ändrat anställningsskydd i syfte att öka anställningsbarheten. Förmögenhetsskatten avskaffas, liksom arbetsgivarnas medfinansiering för sjukskrivningar. Nystartsjobb införs för att ge en ny chans till personer som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller bidragsberoende. En skattereduktion för hushållstjänster införs, och det föreslås att alla personer som inte har näringsförbud eller skatteskulder ska kunna få F-skattsedel, utan krav på att ha flera uppdragsgivare. En rad åtgärder för att stärka riskkapitalförsörjningen och minska regelkrånglet föreslås, som ett statligt kreditgarantisystem för små och mellanstora företag införs. Sammanlagt innehåller företagspaketet skattesänkningar m.m. på ca . För det fjärde föreslår allianspartierna reformer för att säkra en hög kvalitet i skolan, sjukvården och äldreomsorgen, samt även för att återupprätta rättstryggheten. Högkvalitativ utbildning och forskning är avgörande för ett lands välfärd, och varje samhälle har en skyldighet att ge alla barn och ungdomar en utbildning som förbereder dem för vuxenlivet. Varje svensk skola ska utvecklas till en skola som lärare och elever kan känna sig stolta över. För att motverka utslagningen och bristerna i skolan, och skapa en skola där alla känner sig trygga, respekterade och kan utveckla sin förmåga fullt ut, föreslår allianspartierna ett brett program med tydligare kunskapsmål, tidigare betyg, fler nationella prov, bättre utbildade lärare och en kvalitetshöjning i forskning och högre utbildning. Inom alliansen finns en samsyn om hur bristerna inom vården och omsorgen, som har förvärrats vid makten, bör avhjälpas. En nysatsning på vård och omsorg med ökad mångfald och valfrihet inom vårdsektorn behövs, liksom ett ekonomiskt resurstillskott främst till äldreomsorgen och psykiatrin. Det behövs mer av mångfald, initiativkraft och omvandling inom den solidariskt finansierade välfärden, så att patienten och omsorgstagaren kan få bästa möjliga vård och omsorg. Den enskilde måste ges rätten att välja, och att välja bort det som inte fungerar, som nya starka drivkrafter kan bidra till en välfärd som verkligen möter patientens och omsorgstagarens individuella behov. För att stärka patientens ställning föreslås en nationell vårdgaranti, och att resurser anslås för att göra en sådan garanti trovärdig. En Fritt-val-reform bör införas inom äldreomsorgen. En omfattande översyn av den psykiatriska vårdens organisation bör göras i förening med en förstärkning av dess resurser med . Ett utökat rehabiliteringsansvar vid föreslås, liksom finansiell samordning av rehabiliteringsresurser mellan olika huvudmän. Dessutom föreslås en tandvårdsreform som förstärker resurserna till tandvården så att de största behoven ges högsta prioritet. ser med stor oro på hur brottsligheten breder ut sig. Antalet brott ökar och tre av fyra förblir ouppklarade, som den grova organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt hot mot såväl enskilda människor som det öppna samhället. Därför förordas kraftfulla reformer inom polisen som en förutsättning för upprätthållandet av lag och ordning, med bl.a. en ökning av antalet poliser till 20 000 . Det behövs tidiga och tydliga åtgärder mot ungdomsbrottsligheten. På det utrikespolitiska området anser allianspartierna att internationella engagemang måste öka. Deltagandet i militära kris- och konflikthanteringsinsatser bör öka med målsättningen att ska påta sig ledningsansvaret för en nordisk-baltisk stridsgrupp inom EU . För att bidrag ska komma upp på en anständig nivå föreslås en ökning från 800 till 2 000 man under nästa mandatperiod. anser att statsfinanserna måste stärkas och budgetprocessen stramas upp, och en utgångspunkt är att skapa ett starkare finansiellt sparande i staten än vad vänsterkartellen föreslagit. Skattesänkningar och andra åtaganden från alliansens sida kommer att finansieras fullt ut. För att säkerställa att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig, måste den offentliga skuldsättningen reduceras framöver. En mindre statsskuld leder till mindre sårbarhet för yttre förändringar och ett ökat förtroende för den svenska ekonomin. Det strukturella överskottet i den offentliga sektorn bör i genomsnitt motsvara av BNP. Partierna i är eniga om att det kommunala utjämningssystemet måste reformeras, särskilt med hänsyn till brister som de negativa marginaleffekterna inom inkomstutjämningssystemet och komplexiteten inom kostnadsutjämningen. Allianspartierna anser att det kommunala självstyret måste återupprättas och att en tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun måste uppnås. Finansieringsprincipen ska upprätthållas, så att kommuner och landsting får full kompensation för att täcka kostnader för nya uppgifter som har påförts dem. Staten bör överta finansieringsansvaret för lagen om stöd och service till funktionshindrade (LSS) från kommunerna, och den s.k. stopplagen som inskränker möjligheten att driva akutsjukhus i vinstsyfte bör avskaffas. För att säkra den långsiktiga välfärdsutvecklingen är det nödvändigt att säkerställa att de offentliga finanserna är uthålliga. Alliansen anser att den offentliga skuldsättningen måste reduceras framöver, vilket möjliggör stabila skattesatser på en lägre nivå än . Skuldsättningen måste också vara förenlig med hur den demografiska utvecklingen påverkar de offentliga finanserna. Det strukturella överskottet i de offentliga finanserna bör motsvara av BNP, anser alliansen. Givet att pensionssystemet är självständigt och kommunsektorn är ålagd ett balanskrav är det emellertid naturligt att statens finansiella sparande är det operativa instrumentet för att upprätthålla det offentliga saldot. Effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av alliansens förslag framgår av nedanstående tabell. Finansiellt sparande enligt alliansen Miljarder kronor, avvikelser från regeringens förslag Satsningar (utgiftsökningar) Förändring av finansiellt sparande Anm. Förslaget om höjd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen med redovisas i tabellen som en inkomstökning. I Moderata samlingspartiets motion Fi8 framhålls att det finns över 1,5 miljoner i arbetsför ålder som står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än de skulle vilja. står inför demografiska förändringar som innebär att allt färre måste ta hand om och försörja alltfler. För att långsiktigt trygga den svenska välfärden är det avgörande att den reguljära sysselsättningen ökar. Den övergripande utmaningen är därför att öka sysselsättningen genom att göra det mer lönsamt att arbeta, driva företag och anställa. Grunden i förslag är ett brett och fullt ut finansierat tio-punktsförslag som bl.a. innehåller följande delar: Sänkt skatt främst för låg- och medelinkomsttagare genom ett avdrag för inkomster från förvärvsarbete. Avdraget leder både till att sänka tröskeln för inträde på arbetsmarknaden och att reducera marginaleffekterna som är mycket stora inte minst vid låga och medelhöga inkomster. Fördubblat jobbavdrag för dem som väljer att arbeta efter . Sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen, sjukpenningen, förtidspensionerna och föräldraförsäkringen. A-kassans roll som omställningsförsäkring tydliggörs genom stramare villkor och skärpta kontroller. Länken mellan arbetslösheten och lönebildningen görs tydligare genom att avgifterna till respektive a-kassa relateras till arbetslösheten. Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar och för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, t.ex. personer som varit sjuka, arbetslösa, förtidspensionerade eller beroende av socialbidrag . Arbetsgivaravgifterna avskaffas för delar av tjänstesektorn och för personer som fyllt . Arbetsmarknadspolitiken inriktas mer på åtgärder som leder till fasta anställningar i näringslivet och på att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. AMS ges mer självständighet och tydligare mål. Förbättrat företagsklimat genom bl.a. lägre skatt på fåmansbolag, avskaffad förmögenhetsskatt, jobbavdrag för näringsinkomster, avdrag för hushållsnära tjänster och riskkapitalavdrag. Valfrihet, mångfald och högre kvalitet i välfärden genom att områden öppnas för olika producenter på likvärdiga villkor. Sjukvården tillförs ökade resurser, vilket bidrar till både bättre kvalitet och ökad sysselsättning. Åtgärderna för ökad sysselsättning är permanenta och finansierade fullt ut. Förslagen är strukturella och syftar till att varaktigt öka ekonomins produktionsförmåga och de är inriktade så att låg- och medelinkomsttagare, som har en hög benägenhet att använda ökade inkomster till konsumtion, får betydande skattesänkningar. Sammantaget skapar detta goda förutsättningar för att programmet ska ge betydande effekter i form av ökad sysselsättning. anser att sänkta skatter för att stimulera sysselsättningen, starkare statsfinanser och offentliga kärnverksamheter såsom skolan, sjukvården och rättstryggheten alla är viktigare än generösa bidrag. föreslår en bred satsning för att upprusta tryggheten i skolan, i sjukvården och i brottsbekämpningen. understryker särskilt behovet av förbättrade villkor för entreprenörskap och ett ökat företagande. Man föreslår bl.a. förändringar i konkurslagen som uppmuntrar till företagande genom att begränsa de personliga ekonomiska riskerna, förbättringar i tillgången till riskkapital för små och medelstora företag, åtgärder för att stimulera entreprenörsutbildningar och minskad regelbörda för företagen. Skolans kunskapsuppdrag behöver återupprättas. Vägen dit går genom att stärka lärarnas kompetens, förbättra skolornas möjligheter att individanpassa undervisningen och genom att följa upp både elevernas resultat och skolornas kvalitet. föreslår att anslås för att höja lärarnas och förskollärarnas kompetens och att en särskild satsning sker på matematik och naturvetenskapliga ämnen i grund- och gymnasieskolan. Kvaliteten måste också höjas i den högre utbildningen och den s.k. forskningsmomsen avskaffas. Sammantaget satsar på utbildning och forskning de kommande tre åren. För att säkra människors rätt till säkerhet från våld och brott föreslår en bred satsning på rättsväsendet. Polisen ges resurser både för att nyanställa och vidareutbilda poliser och att skaffa materiel. Motionärerna föreslår också ökade resurser till brottsofferhandläggare, åklagarorganisationen, domstolarna och kriminalvården. Sammantaget tillför utöver regeringens förslag. Den svenska sjukvården klarar inte längre sin viktigaste uppgift - att erbjuda vård med god tillgänglighet och kvalitet. En orsak till det är att de offentliga monopolen försvårar anpassningen till människornas behov. Det behövs alternativ och valfrihet inom vården. föreslår en rad åtgärder för att förbättra sjukvården t.ex. en vårdgaranti, satsningar på ökad kvalitet, fritt val i äldreomsorgen och en ny tillsynsmyndighet.