bet · GT01BoU6 · 2006-03-07 00:00:00 — står det klart att - som och kommuner också har framhållit - en underrättelseskyldighet kan ge kommunerna ökade möjligheter att sätta in stödinsatser så att man kan komma till rätta med störningarna och därmed förhindra avhysning. Som skäl mot förslaget skulle man också eventuellt kunna hävda att en underrättelseskyldighet medför en viss administrativ belastning för bostadsrättsföreningarna. Invändningen är av underordnad betydelse men det kan nämnas att inget har framkommit som tyder på att förverkande av bostadsrätt är särskilt vanligt förekommande. i sitt sammanhang skulle därför ett system med underrättelse till socialnämnden på bostadsrättens område medföra en enbart mycket begränsad ökning av bostadsrättsföreningens åligganden. Vid en avvägning av de skäl som kan anföras för och emot en underrättelseskyldighet anser utskottet att fördelarna med en underrättelseskyldighet klart väger över. Enligt mening framstod det som följdriktigt att en underrättelseskyldighet gentemot socialnämnden införs också när en bostadsrättshavare kommit i betalningsdröjsmål och föreningen avser att säga upp honom. Det kan, uttalade , under vissa förutsättningar finnas goda skäl att ge en bostadsrättshavare ekonomiskt stöd så att denne kan bo kvar i sin lägenhet. tillkännagav därför att det finns skäl att genom lagstiftning söka garantera att de sociala myndigheterna blir uppmärksammade på enskilda bostadsrättshavares problem och att en underrättelseskyldighet motsvarande den som gäller för hyresrätter därför bör införas för bostadsrätter. Några remissinstanser, bl.a. , har hänvisat till att en bostadsrätt - till skillnad från en hyresrätt - representerar ett förmögenhetsvärde och att en underrättelseskyldighet därför inte är särskilt meningsfull. Vidare har flera remissinstanser påtalat att underrättelserna inte fungerar särskilt bra på hyresrättens område. Utskottet vill liksom regeringen framhålla att det finns bostadsrätter med ett mycket begränsat ekonomiskt värde som såtillvida liknar hyresrätter. Det bör också framhållas att socialnämnden, vid förverkande av en bostadsrätt med ett betydande ekonomiskt värde, kan vidta andra åtgärder än att verka för att bostadsrättshavaren får bo kvar, t.ex. ordna med en ny bostad. Ovan har utskottet tillstyrkt regeringens förslag om att en bostadsrättsförening skall underrätta socialnämnden före uppsägning som grundas på störningar i boendet. Det är enligt utskottets liksom regeringens mening naturligt att en liknande ordning införs när det gäller uppsägning på grund av betalningsförsening. En bostadsrättsförening skall därför vara skyldig att meddela socialnämnden om en bostadsrättshavare sägs upp på grund av att årsavgiften inte har betalats i rätt tid. Underrättelseskyldigheten bör - liksom enligt hyreslagen - avse enbart bostadslägenheter. I hyreslagen utgör meddelandet en förutsättning för att återvinningsfristen skall börja löpa. Detta bör gälla även här. De föreslagna reglerna har utformats med de motsvarande reglerna i hyreslagen som förebild. På här återgivna och i övrigt de skäl som redovisats i propositionen bör anta regeringens lagförslag och avslå motionerna. Utskottet finner inte skäl att med anledning av m-motionen nu inta en annorlunda ståndpunkt. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen avseende ombildning i fråga om - majoritetsreglerna, jämför reservation 24 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 2 (m, fp), - rätten att delta i en ombildning till bostadsrätt, - förbudet mot dubbelupplåtelse, jämför reservation 25 (m) och särskilt yttrande 3 (fp) och - turordning till förvärv vid försäljning av allmännyttiga bostäder m.m., jämför reservation 26 - motiveringen (m, fp) och 27 (v, mp). I två motioner 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 34 (partimotion) och 2005/06:Bo214 (fp) yrkande 2 lämnas förslag om mer allmänt hållna tillkännagivanden till regeringen i fråga om rätten till ombildning. Det gäller att de hyresgäster som så önskar skall få ombilda till bostadsrätter och att proportionerna mellan de olika boende- och ägarformerna skall bestämmas av individerna samt att de boende som inte ser bostadsrätt som mest lämpad skall kunna öka sitt boinflytande genom kooperativ hyresrätt. I flera motioner lämnas förslag på vilka majoritetsförhållanden som skall föreligga bland hyresgästerna för att en ombildning till bostadsrätt skall kunna ske. Det gäller i främsta rummet att det gällande kravet på kvalificerad majoritet skall ersättas med ett krav på enkel majoritet. Det gäller motionerna 2005/06:Bo276 (m) yrkande 5 (partimotion), 2005/06:Bo214 (fp) yrkandena 3 och 4, motion 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 15 och 2005/06:Bo335 (c) yrkande 33. Motionerna berör mer eller mindre uttryckligt frågan om det krav på folkbokföring på fastigheten som ställs på hyresgästen för att denna skall kunna rösta ja till att en ombildning till bostadsrätt bör avskaffas eller bibehållas. För ombildning till bostadsrätt har tidigare gällt ett krav på enkel majoritet som innebar att hyresgästerna i mer än hälften av de uthyrda lägenheterna måste vara för ombildningen (se bet. 1998/99:BoU10). Något krav på att dessa hyresgäster skulle vara folkbokförda på fastigheten gällde inte då. Det nuvarande kravet på kvalificerad majoritet (minst två tredjedelar av hyresgästerna) - liksom tidigare kravet på enkel majoritet - avser förutsättningarna för både att en intresseanmälan skall få göras, vilket grundlägger föreningens rätt till förköp, och att föreningen skall kunna besluta att förvärva en fastighet i syfte att en ombildning skall ske. Hyresgästernas företrädesrätt regleras i ombildningslagen, och förutsättningarna för en bostadsrättsförenings förvärvsbeslut regleras i bostadsrättslagen. Genom en lagändring med ikraftträdande ställs krav på att de som är för en ombildning till bostadsrätt måste vara folkbokförda på fastigheten för att få räknas med (prop. 2002/03:12, bet. 2002/03:BoU2). Frågan om vilka majoritetsregler som skall gälla har varit föremål för utskottets beredning vid ett flertal tillfällen . Utskottet fann vid behandlingen av motsvarande motionsförslag under förra sig styrkt i sin uppfattning om att majoritetsreglerna inte bör ändras på sätt som föreslagits. Utskottet hade som en del av sin beredning hållit en offentlig utfrågning om vilka verkningar de genomförda ombildningarna till bostadsrätt haft, vilken utfrågning också omfattade reglerna för ombildning. Utskottet avstyrker nu med hänvisning till detta ställningstagande m-, fp-, kd- och c-motionerna (se bet. 2004/05:BoU2). Rätten att delta i en ombildning till bostadsrätt I motion 2005/06:Bo207 (s) föreslås utvidgade möjligheter för en hyresgäst att senare än de ursprungligen ombildande hyresgästerna i huset men på lika villkor med dessa kunna förvärva sin lägenhet med bostadsrätt (förslag om tillkännagivande). En bostadsrättsförening är skyldig att upplåta bostadsrätt till en bostadshyresgäst som är medlem i föreningen. En hyresgäst som var hyresgäst vid föreningens förvärv av huset har en principiell rätt att bli medlem intill efter föreningens förvärv av huset (2 kap. 8 § bostadsrättslagen). Vid en tillkommande ombildning av en hyresrätt till bostadsrätt kan föreningen vid upplåtelsen förutom insats ta ut en upplåtelseavgift. En hög avgift kan innebära att hyresgästen får betala lika mycket som bostadsrätten skulle betinga vid en vanlig försäljning. Möjligheterna att ta ut upplåtelseavgift är dock begränsade av bostadsrättslagens bestämmelser. Sådan avgift får inte tas ut förrän från den dag föreningen erbjudit hyresgästen att få lägenheten upplåten med bostadsrätt. Intill dess gått får avgiften högst motsvara ränta på insatsen (7 kap. 14 § bostadsrättslagen). Ett erbjudande torde föreningen kunna göra först sedan hyresgästen blivit medlem. en medlem inte ett givet erbjudande anses denne ha utträtt ur föreningen (2 kap. 12 § bostadsrättslagen). Därefter har hyresgästen inte någon rätt till ombildning. När utskottet senast tog ställning till ett motionsförslag som berörde villkoren för ett senare förvärv anförde utskottet följande (bet. 2002/03:BoU2). Det ligger i en ombildande bostadsrättsförenings intresse att de hyresgäster som av olika anledningar inte har gått med i bostadsrättsföreningen redan före fastighetsförvärvet bestämmer sig om de vill bli medlemmar och att det därefter avgörs om hyresgästens lägenhet skall ombildas med bostadsrätt. Dessa frågor avgörs genom bostadsrättslagens regler om rätt till medlemskap och om föreningens skyldighet att upplåta bostadsrätt till sina medlemmar. Det kan inte anses rimligt att en hyresgäst skall kunna avvakta för att se om ombildningen ekonomiskt slår väl ut och så att säga med facit i hand ha rätt att delta på i allt väsentligt samma eller liknande villkor som gällt för de ursprungliga bostadsrättshavarna. Dessa har ju bestämt sig i ett läge när osäkerheten varit större och utgjort grunden för att en ombildning över huvud taget kommit till stånd. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande. Förslaget i motion 2005/06:Bo276 (m) yrkande 7 (partimotion) avser ett slopande av förbudet mot dubbelupplåtelse för kommunala bostadsbolag. Ombildningen skulle förbilligas för hyresgästerna eftersom bolaget kan träda in som bostadsrättshavare till de lägenheter där hyresgästen inte vill delta som bolaget fortfarande kan vara dessa hyresgästers hyresvärd (förslag om tillkännagivande). Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär att bostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhet som är upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 § bostadsrättslagen). Bostadsrätt kan dock upplåtas till en hyresgäst som vill att lägenheten skall omvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissa fall försvåra ombildningen till bostadsrätt. Det totala förbudet mot dubbelupplåtelser motiveras bl.a. med att hyresgästerna i dubbelupplåtna lägenheter där bostadsrättsupplåtelsen är den senare upplåtelsen skulle behöva tilläggas fullt besittningsskydd och oinskränkt bytesrätt. Sådana rättigheter har inte tillförsäkrats hyresgäster i andra bostadsrättslägenheter (där hyresrätten upplåts sist = vanligt förekommande andrahandsupplåtelse). Särskiljandet av två typer av bostadsrättslägenheter i de nämnda avseendena har befarats leda till osäkerhet med åtföljande risk för rättsförluster. Detta är grundat på tidigare erfarenheter. Bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse har behandlats vid många olika tillfällen. Bland annat skedde detta i en departementspromemoria om s.k. bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). I promemorian bedömdes att förbudet inte skulle tas bort eftersom detta skulle kunna innebära oklarheter och missförstånd som i sin tur skulle kunna leda till rättsförluster för hyresgäster i bostadsrättslägenheter. I stället föreslogs att vid ombildning fastighetsägaren skulle kunna förvärva en bostadsrättsoption till de lägenheter som inte ombildas till bostadsrätter. Optionen förutsatte kapitaltillskott och medförde inflytande i föreningen. När en hyresrätt upphörde skulle optionshavaren kunna hyra ut på nytt eller ombilda till en bostadsrätt och därefter sälja den. Optionerna i sig skulle kunna pantsättas och överlåtas. Gällde det flera optioner i en förening skulle det ske gemensamt. Förslaget har inte förts fram till . Utskottet har tidigare avstyrkt motsvarande motionsyrkande (se bl.a. bet. 2004/05:BoU2). Utskottet har då ansett - i likhet med de slutsatser som redovisats i promemorian - att negativa effekter skulle uppstå om förbudet togs bort helt eller delvis. Ett partiellt förbud skulle dessutom, för att skydda hyresgästerna, behöva medföra ett förbud för kommunen eller dess bolag att överlåta bostadsrätten. Utskottet finner nu inte anledning att ändra uppfattning i frågan. Turordning till förvärv av allmännyttiga bostäder m.m. I motion 2005/06:Bo242 (v) yrkande 5 redovisar motionärerna sin syn på att allmännyttiga bostäder som skall avyttras skall säljas i första hand till andra allmännyttiga bostadsföretag, i andra hand till privatägda fastighetsbolag och i tredje hand för omvandling till bostadsrätter. I motionen förordas att ett lagförslag skall utarbetas som utgår från intentionerna med denna syn på turordning vid en eventuell försäljning av allmännyttiga bostäder (förslag om tillkännagivande). Det bör i sammanhanget erinras om att enligt gällande lagstiftning en kooperativ hyresrättsförening kan vara ett allmännyttigt bostadsföretag och att motionsförslaget innebär att sådana föreningar ges ett företräde till förvärv. Förslaget i motion 2005/06:Bo242 (v) yrkande 8 avser att ett allmännyttigt kommunalt bostadsföretag som har för avsikt att avyttra en fastighet bör ha en skyldighet att i ett tidigt skede underrätta hyresgästerna med syfte att hyresgästerna skall ges möjlighet att ifrågasätta en försäljning och verka för alternativa lösningar. Hyresgästerna bör enligt motionen få ett slags MBL-inflytande (förslag om tillkännagivande om utredning). Utredningen om försäljning av allmännyttigabostäder har lämnat förslag i de frågor som berörs i motionerna (SOU 2003:44). I dess betänkande föreslås bl.a. att när det är fråga om att ett kommunalt bostadsföretag skall överlåta ett hus så skall hyresgästerna kunna utnyttja sin företrädesrätt enligt ombildningslagen endast genom en kooperativ hyresrättsförening. De skall alltså inte kunna göra det genom en bostadsrättsförening. Utredningen föreslår också att alla kommunala bostadsföretags försäljningar av fastigheter m.m. skall kungöras i förväg för att andra allmännyttiga företag skall ges möjlighet att förhandla om ett övertagande samt för att ge hyresgästerna möjlighet att ombilda till kooperativ hyresrätt. Kommuner eller deras företag skall få förvärva allmännyttiga bostäder i andra kommuner. har i sin rapport om kooperativa hyresrätter sagt sig dela utredningens bedömning att den kooperativa hyresrätten skall ges företräde i en utförsäljningssituation och att detta bör ske via en ändring i ombildningslagen så att endast en kooperativ hyresrättsförening ges rätt att göra en intresseanmälan när överlåtaren är ett sådant kommunalt bostadsföretag som avses i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Ett förslag om en företrädesordning vid en försäljning av ett kommunalt bostadshyreshus som innebar att kommunen i första hand skulle sälja till ett annat allmännyttigt bostadsföretag och i andra hand till en kooperativ hyresrättsförening hade tidigare lagts fram av i betänkandet och kommunernas boendeplanering, SOU 2001:27. förslag som gäller förändringar i ombildningslagen har överlämnats till den utredning som fått uppdraget att se över allmännyttans villkor och förutsättningar (dir. 2005:116). Den särskilt tillkallade utredaren skall undersöka vilka förändringar som kan vara nödvändiga i de lagar och förordningar som direkt styr villkoren för hyresmarknaden i allmänhet och för de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagen i synnerhet. En viktig fråga är om olika delar av regelverken behöver förstärkas för att syftet med lagstiftningen lättare skall kunna uppnås. Utredningen skall enligt sina direktiv särskilt beakta bl.a. betänkandet Om allmännyttan säljs - stärkt kooperativ hyresrätt (SOU 2003:44). Uppdraget skall redovisas . I motion 2005/06:Bo302 (v) yrkande 1 föreslås att tiden för att konstituera en kooperativ hyresrättsförening bör förkortas. Motionärerna önskar en översyn av hur detta kan ske. Förslaget syftar till att en förening skall ha tillräcklig tid att utnyttja företrädesrätten till förvärv enligt ombildningslagen (förslag om tillkännagivande). Också förslaget i motion 2005/06:Bo302 (v) yrkande 2 syftar till att den kooperativa hyresrätten skall gynnas vid försäljning av ett allmännyttigt bostadsföretags hus. Förslagen innebär att en kooperativ hyresrättsförening som godkänts som allmännyttig skall ha rätt att göra en intresseanmälan även om hyresgästerna ännu inte är medlemmar i föreningen. För att överlåtelse skall få ske måste minst två tredjedelar av hyresgästerna ha samtyckt. Vidare lämnas förslag om att en kooperativ hyresrättsförening skall kunna bildas av hyresgästerna och sedan ligga vilande. Förslaget syftar till att hyresgästerna vid en försäljning skall kunna agera snabbt (förslag om tillkännagivande). Enligt förslaget i motion 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 2 (delvis) skall en kooperativ hyresrättsförening som godkänts som allmännyttig kunna göra en intresseanmälan även om de aktuella hyresgästerna ännu inte är medlemmar. Motionen omfattar också att hyresgästerna i samband med att ett allmännyttigt bostadsföretag genomför en försäljning skall få ordentligt med information om upplåtelseformen kooperativ hyresrätt (förslag om tillkännagivande). Ombildningslagens bestämmelser kan något förenklat beskrivas enligt följande. Om hyresgästerna har intresse av att förvärva sitt hus för ombildning kan de anmäla detta intresse till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Intresseanmälan skall för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening respektive en kooperativ hyresrättsförening. Föreningen skall till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om bl.a. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och - om de är bostadshyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt - även är folkbokförda på fastigheten. Hus för vilken en intresseanmälan gäller får inte överlåtas utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva huset. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan av fastighetsägaren. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Om föreningen från hembudet skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen, förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. har i sin ovan nämnda rapport om kooperativa hyresrätter konstaterat att endast procedurerna kring föreningsbildning och registrering kan ta upp och att medlemsrekryteringen kan ta upp till , i varje fall för ett större lägenhetsbestånd, vilket utgör ett stort hinder för hyresgästerna att i en utförsäljningssituation förvärva det hus de bebor. har i rapporten lämnat förslag som avser att underlätta för hyresgäster att bo i kooperativ hyresrätt, bl.a. att en kooperativ hyresrättsförening som godkänts som ett allmännyttigt bostadsföretag skall för hyresgästernas räkning ha rätt att göra en intresseanmälan även om hyresgästerna inte är medlemmar i föreningen. Två tredjedelar av hyresgästerna skall dock ha lämnat skriftligt samtycke till att en intresseanmälan görs. Boverksförslaget innebär att en redan bildad förening skall kunna göra en intresseanmälan, om den består av en riksorganisation för kooperativa hyresrättsföreningar, kommunen eller annan som vill gynna de boendes inflytande. Tanken är att hyresgästerna skall ansluta sig till föreningen inför en ombildningssituation. förslag omfattar också att betänkandet Om allmännyttan säljs - stärkt kooperativ hyresrätt (SOU 2003:44) genomförs. Som redan nämnts har förslag som gäller förändringar i ombildningslagen överlämnats till den utredning som fått uppdraget att se över allmännyttans villkor och förutsättningar (dir. 2005:116). bereds i övriga delar inom . Utskottet anser att bör avvakta de nämnda utrednings- och beredningsinsatserna innan ett sakligt ställningstagande görs till frågor om turordning m.m. som väckts genom v- och mp-motionerna. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om - giftormar i bostäder, jämför reservation 28 (fp, c), och - tobaksrökning i flerfamiljshus, jämför reservation 29 (mp). Giftormar och liknande djur i bostäder Förslaget i motion 2005/06:Bo221 (s) avser införandet av ett förbud mot farliga och giftiga ormar i hyreshus samt möjlighet för bostadsrättsföreningar att i stadgarna förbjuda sådana ormar (förslag om tillkännagivande). I motion 2005/06:Bo229 (s) förslås en översyn av lagstiftningen som skall syfta till att farliga, exotiska djur inte skall kunna utgöra ett hot mot människor i deras vardag. Översynen bör leda fram till ett förbud mot innehav i flerfamiljshus (förslag om tillkännagivande). Även i motion 2005/06:Bo282 (s) ställs krav på en översyn av regelverket. Den skall gälla möjligheten att ha giftiga ormar i bostaden, oavsett boendeform. Översynen skall bl.a. omfatta frågan om tillståndsplikt och krav på rymningssäkra burar (förslag om tillkännagivande). I motion 2005/06:Bo292 (s) föreslås att licens skall krävas för att i hemmiljö få ha giftiga djur, bl.a. orm. Den översyn som föreslås skall syfta till större kontroll av vilka som har sådana djur och av vad de har för kvalifikationer att ta hand om dem. Enligt motionärerna bör licenssystemet omfatta bl.a. kontroll av säkerheten hos den anläggning som djuren skall vistas i och att licensen skall kunna dras in vid misskötsamhet (förslag om tillkännagivande). Det finns en mängd bestämmelser som aktualiseras i detta sammanhang. Utan att gå in på dem skall nämnas de regler som gäller import av djur och djurhållning. Det är dock anledning att återge vad jordbruksminister anförde i ett frågesvar (2004/05:1300 och 1326) att i föreskrifter (DFS 2004:16) om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby finns detaljerade bestämmelser om hur giftormar skall hållas för att bl.a. förhindra att de rymmer. Terrariet skall t.ex. vara försett med lås, en skylt med korrekt artnamn samt en varningsskylt med upplysning om att terrariet innehåller giftormar. Lokalen som terrariet förvaras i skall vara rymningssäker, dvs. ventiler skall vara försedda med nät, dörrar och fönster skall hållas stängda m.m. Dessa bestämmelser är bindande såväl för människor som håller ormar yrkesmässigt som för privatpersoner. Hon uppmärksammade också de regler som ger möjlighet att införa tillståndsplikt (se vidare nedan). Jordbruksministern meddelade att hon följer frågan och utesluter inte att åtgärder kan vara nödvändiga för att öka allmänhetens skydd mot giftiga ormar. ansåg jordbruksministern dock inte att det fanns anledning att vidta åtgärder för att reglera innehavet av giftormar. Enligt 9 kap. 11 § får regeringen föreskriva att vissa djur inte utan särskilt tillstånd av kommunen får hållas inom områden med detaljplan eller områdesbestämmelser, om sådana föreskrifter behövs för att hindra att olägenheter för människors hälsa uppstår. Regeringen får överlåta åt kommunen att meddela sådana föreskrifter. Kommunerna har av regeringen enligt 39 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd givits möjligheter att föreskriva om tillståndsplikt för att hålla vissa djur. Det kan ske inom område med detaljplan eller områdesbestämmelser och gäller orm samt, förutom nötkreatur, häst, get, får eller svin också pälsdjur eller fjäderfä som inte är sällskapsdjur. Ett tillstånd får förenas med villkor. Brott mot tillståndsplikten är straffsanktionerat. Enligt vad miljö- och jordbruksutskottet kunnat konstatera har många kommuner i sina lokala hälsoskyddsföreskrifter bestämmelser om tillståndskrav beträffande hållande av orm. (SOU 2004:37) har, med undantag för vissa slags ormar, ansett att de risker som kan förknippas med att hålla de ovan nämnda djuren i tätbebyggda områden inte är så allvarliga att det framstår som befogat att straffsanktionera underlåtenhet att söka tillstånd. Vidare konstaterar utredningen att möjligheten att döma till straff anses vara ett användbart instrument för att komma till rätta med de problem som finns med ormar och då särskilt giftormar. Situationen med giftormar påminner mycket om förhållandena med s.k. kamphundar.