bet · GT01KrU7 · 2006-02-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2005. - utvärdering av några kulturpolitiska mål, - betydelsen av , - översyn av stöden till samisk kultur och till övriga nationella minoriteter, - begäran om långsiktighet i statens stöd till kulturlivet, - roll i och internationellt, - nya principer för uppräkning av stöden till regionala kulturinstitutioner, - översyn av förhållandet mellan projekt- och verksamhetsstöd, - samordning av offentliga medel till kulturområdet, - samordning mellan kulturinstitutioner på central, regional och lokal nivå, - uppföljning av Barnaktionsgruppens förslag, - statens stöd till resp. - markering av dödsdag, - högtidlighållande av 100-årsdag, - ett nytt arkitekturår och - riktlinjer för att uttala sifferserier. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns tio reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av några av de kulturpolitiska målen avslår motion 2004/05:Kr229. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr336 yrkande 5. Reservation 2 (v) Översyn av reglerna för stöd till nationella minoriteter avslår motion 2004/05:Kr274 yrkande 2. Reservation 3 (v) Stöd till den samiska kulturen avslår motionerna 2004/05:Kr368 yrkande 34 och 2005/06:Kr381 yrkande 41. Reservation 4 (fp, c) Nordiskt samarbete för att stödja de nationella minoriteterna avslår motion 2005/06:Kr336 yrkande 9. Reservation 5 (v) Långsiktighet i statens stöd till kulturlivet avslår motion 2005/06:Kr418 yrkande 4. Reservation 6 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:Kr354 yrkande 2 och 2005/06:Kr334 yrkandena 3 och 4. avslår motion 2005/06:Kr334 yrkande 34. Reservation 7 (m, fp, kd, c) Uppräkningen av anslagen till de regionala kulturinstitutionerna avslår motionerna 2004/05:Kr361 yrkande 5 och 2005/06:Kr417 yrkande 8. Samordning av de offentliga medlen avslår motion 2005/06:Kr418 yrkande 8. Reservation 8 (kd) Förhållandet mellan projekt- och verksamhetsstöd avslår motionerna 2004/05:Kr274 yrkande 5 och 2005/06:Kr398 yrkande 25. Samordning mellan kulturinstitutioner på central, regional och lokal nivå avslår motion 2005/06:Kr336 yrkande 12. Reservation 9 (v) avslår motion 2004/05:Kr374. Uppföljning av Barnaktionsgruppens förslag avslår motion 2005/06:Kr336 yrkande 3. Reservation 10 (v) avslår motion 2005/06:Kr402. avslår motion 2005/06:Kr397 yrkandena 1 och 3. avslår motion 2004/05:Kr386. avslår motion 2005/06:Kr269. Högtidlighållande av minne m.m. avslår motion 2005/06:Kr319 yrkandena 1 och 2. Riktlinjer för uttal av sifferserier avslår motion 2005/06:Kr372. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkande 2005/06:KrU16 har utskottet avstyrkt ett 90-tal motionsyrkanden om övergripande kulturfrågor från allmänna motionstiden och 2005. Samtliga yrkanden har behandlats i särskild ordning, eftersom de är identiska med eller liknar motionsyrkanden som behandlats tidigare . Utvärdering av några av de kulturpolitiska målen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att några av de nationella kulturpolitiska målen, nämligen mångfaldsmålet och det internationella målet, ska utvärderas. Utskottet hänvisar dels till sina tidigare uttalanden, dels till att regeringen kommer att överlämna en skrivelse till med anledning av den internationella kulturutredningens slutsatser och förslag. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). beslutade om nya nationella mål för kulturpolitiken.1[Prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1 s. 39-42, 1996/97:129.] De sju nya målen är - att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att använda den, - att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, - att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, - att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, - att bevara och bruka kulturarvet, - att främja bildningssträvanden, - att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Regeringen överlämnade en skrivelse till med en resultatredovisning för ett av de nationella målen, nämligen det s.k. jämlikhets- eller delaktighetsmålet. Regeringens redovisning sträckte sig och speglade utvecklingen både före och efter det att de nya kulturpolitiska målen antagits. tog ställning till resultatskrivelsen, som lades till handlingarna.2[Skr. 2001/02:176, bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57.] Då det gäller målet att främja kulturell mångfald har en rad insatser gjorts från statens sida. Bland annat kan satsningen på särskilda regionala konsulenter för mångkultur nämnas. Konsulenternas uppgift är att i samarbete med statliga, regionala och lokala krafter stimulera en utveckling som tar till vara det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer och att främja mångfalden i kulturlivet. Vidare inrättades Statens museer för världskultur som en ny myndighet 1999. Myndigheten har bl.a. till uppgift att visa och levandegöra världens kulturer och att dokumentera och belysa olika kulturers yttringar och villkor. Därutöver kan nämnas att regeringen har utlyst ett särskilt mångkulturår 2006 och att regleringsbreven anger att det är ett övergripande mål för myndigheterna på kulturområdet att ett mångfaldsperspektiv ska integreras i hela deras verksamhet. och (båda m) föreslår i motion 2004/05:Kr229 att kulturpolitiken ska utvärderas för att vi ska stå bättre rustade i internationella kulturmöten. Motionärerna hävdar att invandrarna har svikits på många punkter och att de inte har fått ta del av hur man gör och tänker i . Mötet med ett samhälle som förtränger sina egna traditioner och kulturyttringar kan leda till sådana motsättningar som kulturpolitiken ska motverka. Utskottet har uppfattat att det är målen om kulturell mångfald och internationell kultur som motionärerna med sitt förslag anser bör utvärderas. Som framgår av inledningen till detta avsnitt har en rad insatser gjorts från statens sida för att främja kulturell mångfald. Vidare kan nämnas att det av regleringsbrev för framgår att ett av målen för rådet är att följa upp integrationspolitiken. Enligt regeringens anvisning till rådet ska den etniska och kulturella mångfalden inom kulturutbudet öka. Likaledes ska andelen utövare med utländsk bakgrund öka inom kulturlivet. Rådet ska redovisa i vilken grad målen har uppnåtts med hjälp av indikatorer som också ska ligga till grund för en närmare analys av den utveckling som skett i förhållande till målen och orsakerna därtill. Då det gäller det internationella kulturpolitiska målet kan följande nämnas. Den internationella kulturutredningen har kartlagt de nuvarande svenska insatserna för den internationella kulturverksamheten utifrån de kulturpolitiska målen men även från utrikes-, handels- och biståndspolitiska mål. Utredningen har också analyserat vilka synergier som finns mellan olika mål som styr internationell verksamhet inom svenska kulturmyndigheter och har lämnat förslag till hur de statliga insatserna ska utformas . Regeringen har aviserat att en skrivelse om internationell kulturpolitik ska överlämnas till . En resultatskrivelse som regeringen lämnade till gällde ett av de kulturpolitiska målen, nämligen jämlikhets- och delaktighetsmålet. Någon liknande utvärdering av övriga kulturpolitiska mål har emellertid inte lämnats till . Det finns därför skäl att i detta sammanhang erinra om att utskottet vid 2003/berörde frågan och bl.a. anförde följande (bet. 2003/04:KrU1 s. 22). Det återstår således att göra motsvarande redovisningar för de övriga sex målen. Detta torde kräva att målen får gälla för en relativt . De tidigare målen gällde under . Det är dock inte givet att redovisningar måste göras på samma sätt för vart och ett av målen. De skulle lika gärna kunna bedömas och effekterna av den förda politiken få en god genomlysning om utvärderingar och redovisningar görs för flera av de kulturpolitiska målen och inom mera begränsade delar av kulturområdet. Utskottet har alltjämt samma inställning. Något tillkännagivande om att en utvärdering av mångfaldsmålet och det internationella målet bör göras torde inte vara motiverat. Med hänvisning till det anförda finner utskottet att det inte är påkallat med något särskilt uttalande från med anledning av motionen. Motion 2004/05:Kr229 (m) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att ska göra ett tillkännagivande bl.a. om betydelsen av . Utskottet uttrycker en förhoppning om att insatserna ska ge utslag i kulturlivet framöver. Jämför reservation 2 (v). För att uppnå kulturell mångfald och för att lyfta fram betydelsen av ett ökat ansvar inom offentligt finansierad kulturverksamhet gentemot större delar av befolkningen, har regeringen utlyst till ett särskilt mångkulturår. En nationell samordnare har tillkallats för att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn, myndigheter, institutioner m.fl. utarbeta ett program för året och vara ett stöd för aktörerna. Av regeringsbeslut framgår att ska bidra till följande långsiktiga målsättningar. - Kulturutbudet och därefter ska generellt vara mångfasetterat och i större utsträckning aktualisera andra kulturuttryck än det traditionellt svenska eller västerländska. - Andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kulturadministratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund ska öka permanent och utgöra en större andel av de yrkesmässigt verksamma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. - Kulturutbudet ska och därefter generellt nå en bredare publik än , inkluderande en ökad andel av befolkningen med utländsk bakgrund. - Internationella samarbeten och ett aktivt utbyte av kultur över gränser bör öka. I motion Kr336 av m.fl. (v) påminner motionärerna om att regeringen utsett till Mångkulturår. Denna satsning måste ges möjligheter att verka vidare , och man måste komma fram till en hållbar modell som man kan arbeta kulturpolitiskt efter. Det kan ta tid och det kan krävas resurser, men det är nödvändigt om inte rasism och främlingsfientlighet ska spräcka samhället. bör därför göra ett uttalande om Mångkulturårets betydelse och behovet av att följa upp insatserna (yrkande 5). Syftet med är att på ett bestående sätt öka alla invånares möjlighet att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt ska spegla och införliva den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . Samordnaren av Mångkulturåret ska lämna en redovisning av uppdraget (dir. 2004:169). Av det anförda framgår att regeringen och motionärerna i allt väsentligt har samma inställning till Mångkulturårets syften. Den redovisning som ska överlämnas till regeringen efter det att året avslutats bör utgöra grunden för framtida insatser på det mångkulturella området. Utskottet vill för sin del uttrycka en förhoppning om att ska kunna få stor betydelse och leda till att kulturlivet berikas och utvecklas i hela landet och att insatserna ska ge utslag i kulturlivet framöver. Genom att ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser, bolag, kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, fria aktörer m.fl. kommer att medverka bör året få ett tydligt genomslag i hela landet. har återkommande informerats och också tagit ställning till ekonomiska satsningar i samband med behandlingen av statsbudgeten. Något särskilt uttalande från sida om Mångkulturårets betydelse torde inte behövas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr336 (v) yrkande 5. Översyn av reglerna för stöd till nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om en översyn av reglerna för bidragen till de nationella minoriteterna. Utskottet hänvisar bl.a. till de uttalanden som ligger till grund för bidragsfördelningen inom kulturområdet till de nationella minoriteterna. Jämför reservation 3 (v). har ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Därmed har erkänt att samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar är nationella minoriteter i . har också ratificerat den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen). Minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch. anvisas särskilda medel för de nationella minoriteternas språk och kultur under anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Medlen fördelas av . avsattes för ändamålet. Dessutom anvisades särskilda medel under samma anslag för att stödja sverigefinsk amatörteater. Något motsvarande belopp har inte specificerats i regleringsbrevet . Detta beror på att regeringen numera har delegerat till att avgöra hur stort belopp som ska användas för stöd till nationella minoriteter. Särskilda medel utgår även för Sverigefinska språknämndens verksamhet under anslag 28:13 Bidrag till och . I motion 2004/05:Kr274 av m.fl. (v) föreslås att en översyn ska göras av regelverket för bidragen till de nationella minoriteterna (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till de slutsatser och förslag som har presenterat i rapporten nationella minoriteterna (2001:4). Enligt rapporten bör bl.a. en genomgång göras av förordningarna på kulturområdet för att analysera om förändringar behöver göras för att anpassa dem till den nationella minoritetspolitiken. Till grund för bidragsfördelningen inom kulturområdet till de nationella minoriteterna ligger uttalanden från regeringen och i samband med behandlingen av propositionen om nationella minoriteter i Sverige.3[Prop. 1998/99:143, yttr. 1999/2000:KrU2y, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69.] Dessa uttalanden innebär att de nationella minoriteterna särskilt bör beaktas vid fördelningen av det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter samt övrig kulturverksamhet. Regeringen fördelar bidrag i enlighet med tre stödförordningar, nämligen förordningen (1998:1469) om statligt litteraturstöd, förordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter och förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Vidare kan utskottet tillägga att har tagit ställning till regeringens filmpolitiska proposition.4[Prop. 2005/06:3, bet. 2005/06:KrU5, rskr. 2005/06:98.] I enlighet med vad som uttalas i propositionen har regeringen därefter gett i uppdrag att se över hur produktionen av filmer på nationella minoritetsspråk bäst kan stärkas (prop. s. 27). ska redovisa uppdraget . Slutligen kan utskottet även nämna att det av kulturmyndigheternas regleringsbrev framgår att mångfaldsperspektivet ska integreras i deras verksamhet samt att har fått ett särskilt uppdrag att utveckla arbetsformerna för samarbetet med andra institutioner och organisationer om frågor som rör dokument på de nationella minoritetsspråken. Enligt utskottets uppfattning är det inte motiverat att begära en översyn av det slag som föreslås i motion 2004/05:Kr274 (v) yrkande 2. Motionsyrkandet bör avslås av . Stöd till den samiska kulturen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag om stöd till den samiska kulturen. Utskottet framhåller att redan nu har möjlighet att tillsammans med andra kulturmyndigheter samverka om att finansiera projekt, vilket också sker. Motionsyrkandena är i det avseendet således tillgodosedda. Jämför reservation 4 (fp, c). Under anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete har ca avdelats för samisk kultur och samiska organisationer samt för Sameteatern. Medlen disponeras av . är både en statlig myndighet och ett folkvalt organ. Av hemsida framgår att kulturarbetet utgör ett viktigt arbetsområde för . Enligt sametingslagen (1992:1433) ska verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. Till uppgifter hör särskilt att fördela de medel som via statsbudgeten anslås till samisk kultur. Därtill kommer medel från Samefonden som ska gå till samisk kultur och samiska organisationer. har antagit en handlingsplan för samisk kulturpolitik 2006. I planen anges vilka områden man fördelar medel till och vad som prioriteras . Den sammanlagda budgeten uppgår till och fördelas av kulturråd. I två motioner, 2004/05:Kr368 (yrkande 34) och Kr381 (yrkande 41) av m.fl. (fp) hävdar motionärerna att samefrågorna hanteras dåligt. På kulturens område skulle det vara förhållandevis enkelt att stödja den samiska kulturen genom att ge utökade befogenheter och möjlighet att kanalisera ekonomiska resurser till kulturaktiviteter i samarbete med de centrala statliga kulturmyndigheterna. I inledningen till detta avsnitt redovisas det ekonomiska kulturstöd som disponerar. Utskottet vill framhålla att redan nu har möjlighet att tillsammans med andra kulturmyndigheter, som t.ex. , samverka för att finansiera olika projekt, vilket också sker. Motionsyrkandena är i det avseendet redan tillgodosedda. Utskottet kan inte se att det finns skäl att tillstyrka motionerna 2004/05:Kr368 (fp) yrkande 34 och Kr381 (fp) yrkande 41. De bör avslås av . Nordiskt samarbete för att stödja de nationella minoriteterna Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om samarbete inom beträffande de nationella minoriteterna. Utskottet hänvisar till att ett sådant samarbete som motionärerna efterlyser har påbörjats och att en deklaration för en nordisk språkpolitik väntas bli antagen . Jämför reservation 5 (v). I motion Kr336 av m.fl. (v) föreslår motionärerna att ska uppdra åt regeringen att - via eller på andra sätt - utreda hur de minoritetsspråkiga kulturerna kan stärkas genom samarbete över de nordiska gränserna. Tillgången till litteratur på chib, meänkieli, samiska och jiddisch är enligt motionärerna mycket dålig, på vissa håll obefintlig. Även möjligheterna att finansiera film på minoritetsspråken samiska och finska tycks vara dåliga, sämre i än i och (yrkande 9). Utskottet har inhämtat att behandlar ett förslag till en deklaration för en nordisk språkpolitik som väntas bli antagen senare . Deklarationen kommer enligt uppgift att innehålla mål för en demokratisk språkpolitik i . För att nå målen krävs bl.a. att kultur- och utbildningsministrarna arbetar med en rad frågor, bl.a. mångspråkighet, eftersom många nordbor har annat modersmål än landets majoritetsspråk. Det gäller främst de lagfästa minoritetsspråken, vilka för del är samiska, meänkieli, , jiddisch och finska. Det samarbete som motionärerna efterlyser har således påbörjats. Motion Kr336 (v) yrkande 9 synes i väsentlig grad vara tillgodosett. Yrkandet avstyrks därmed. Långsiktighet i statens stöd till kulturlivet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om långsiktighet i statens stöd till kulturlivet. Utskottet anser att det är olyckligt om myndigheterna skulle drabbas av ryckighet i medelstilldelningen men har likväl förståelse för att det kan ske. Oförutsedda behov kan aktualiseras och resurser och prioriteringar måste - då som alltid - vägas mot varandra. Utskottet hänvisar i sammanhanget till bestämmelser i budgetlagen. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c). I motion Kr418 av m.fl. (kd) understryks betydelsen av att långsiktighet ska prägla statlig kulturpolitik. Exempelvis ska ett museum som har i uppgift att vårda ett fysiskt kulturarv inte behöva se att delar av samlingen bokstavligen äts upp av skadeinsekter på grund av att medelstilldelningen inte räckt till ett visst år. Enligt motionärerna låter den socialdemokratiska regeringen ofta tillfälliga prioriteringar styra. Satsningar görs utan att man ser till långsiktighetens betydelse. En höjning av ett anslag som sedan tas tillbaka året efter skapar otrygghet och försvårar långsiktiga satsningar (yrkande 4). Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget att de statliga satsningarna präglas av långsiktighet. Det är givetvis olyckligt om myndigheterna drabbas av ryckighet på sätt som anförs i motionen. Utskottet kan likväl ha förståelse för att medelstilldelningen tillfälligt kan behöva begränsas för att regeringen ska kunna upprätthålla budgetlagens krav på att utgiftstaket inte ska överskridas. Utskottet förutsätter att regeringen i sådana lägen tydligt informerar myndigheter och organisationer om vilka konsekvenser begränsningen får för medelstilldelningen. vill utskottet framhålla att regeringen givetvis alltid måste kunna få ställa krav på myndigheter, institutioner och organisationer som får statligt kulturstöd. De organisationer som uppbär stöd måste i sin tur ha beredskap och flexibilitet både i ekonomiskt hänseende och då det gäller personalsituationen, så att de har möjlighet att möta oförutsedda händelser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. bör således avslå motion Kr418 (kd) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden som främst syftar till att roll ska utredas och att rådets verksamhet delvis ska regionaliseras. Utskottet som anser att resultatet av arbete inte bör föregripas framhåller att den fråga som motionärerna tar upp är av central betydelse för synen på hur den statliga kulturpolitiken ska bedrivas och hur de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås. ska i det sammanhanget främja samspelet mellan de centrala, regionala och lokala insatserna. Jämför särskilt yttrande 1 (c). är central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Enligt sin instruktion (1988:676) ska rådet följa utvecklingen inom området och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna. Av instruktionen framgår också att rådet ska svara för uppföljning och utvärdering av de statliga insatserna och att rådet ska samverka och samråda med statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter samt med institutioner och andra organ. Samverkan mellan den centrala, regionala och lokala nivån framhålls också i regeringens regleringsbrev till . Försök med decentraliserad bidragsgivning på bl.a. kulturområdet pågår . Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning gäller numera endast för län, där det regionala självstyrelseorganet har övertagit befogenheten från att besluta om fördelningen av statsbidrag till regional kulturverksamhet 31 december 2010. Denna modell innebär att regionen själv får besluta om hur statsbidragen ska fördelas till institutioner i regionen som regeringen har förklarat vara stödberättigade. I motionerna 2004/05:Kr354 yrkande 2 och Kr334 yrkande 3 av m.fl. (c) föreslås att den statliga styrningen av kulturen ska minskas medan den lokala och regionala kulturen ska stärkas. Det lokala självstyret bör tillåtas spela en verklig roll även då det gäller utformningen av kulturpolitiken. Beslut om verksamheter och fördelning av statliga bidrag bör fattas så nära människan som möjligt. Som en följd härav föreslår motionärerna i motion Kr334 (c) yrkande 4 att Statens kulturråds roll ska utredas och att förutsättningarna för att regionalisera delar av dess verksamhet ska ses över. Utskottet har tidigare under innevarande avstyrkt ett motionsförslag från liberalerna om en minskning av myndighetsanslag och därmed också om en viss förändring av rådets roll (jfr bet. 2005/06:KrU1 s. 38-39). De yrkanden av som utskottet nu behandlar är mer långtgående till sin karaktär och innebär att en översyn ska göras av roll i syfte att ändra nuvarande ansvarsfördelning inom kulturområdet. Utskottet är väl medvetet om att de regionala och lokala nivåerna är av central betydelse för det svenska kulturlivet. Det statliga kulturstödet består till mycket stor del av medel som används regionalt och lokalt.