bet · GT01LU33 · 2006-06-02 00:00:00 — Det är även obligatoriskt att ange fångstområde för färsk och förpackad fisk. Regeringen undersöker möjligheterna att utvidga märkningen av nötkött för restauranger och storhushåll. Vidare framgår av propositionen att har fått i uppdrag att genomföra ett nationellt tillsynsprojekt för att granska förekomsten av missvisande märkning av livsmedel. har också fått i uppdrag att göra en informationssatsning till konsumenterna om livsmedelsmärkningen. Uppdraget skall slutligen redovisas i samband med årsredovisningen . Regeringen bedömer även att man kommer att fortsätta verka för en ökning av etisk konsumtion genom att främja företagens sociala och miljömässiga ansvar. Regeringen avser att fortsätta att finansiellt stödja och dess arbete med att bedriva en aktiv opinionsbildning om etisk konsumtion. Informationen om etisk och social märkning bör utökas på webbplats. Regeringen anser även att frågan om tydlig och lättillgänglig ursprungsmärkning, både i butik och på restaurang, är viktig för konsumenternas möjlighet att göra aktiva val. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att utforma ett förslag till föreskrifter kring krav på ursprungsmärkning av nötkött på restaurang. Verket skall redovisa sitt förslag med sikte på att de nya reglerna skall kunna införas . Särskilt om genetiskt modifierade organismer (GMO) De finns två rättsakter som är av intresse när det gäller regler om märkning m.m. av GMO. Det är (1) och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder och (2) och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv /18/EG. I den sistnämnda förordningen (art. 4.B.6) finns en regel som slår fast skyldigheten att märka produkter som består av eller innehåller GMO. Den innebär att alla produkter som består av, innehåller eller framställts av GMO måste märkas. Ingår t.ex. genmodifierad soja i en produkt måste detta framgå av innehållsförteckningen. Utskottet kan konstatera att det råder en samsyn som bl.a. tar sig uttryck i att i EU-sammanhang verkar i enlighet med motionsönskemålen och att reglerna i vissa fall redan har en utformning i enlighet med dessa önskemål. Någon åtgärd från torde därför inte vara påkallad. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet förslagen i motionerna L21 yrkandena 2, 6 och 8 och L377. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om EU-blomman. Jämför reservation 18 (kd). Enligt förslaget till tillkännagivande i motion MJ530 av m.fl. (kd) skall EU:s miljömärkning, EU-blomman, utvecklas till att även omfatta livsmedel (yrkande 14). I frågan om EU-blomman anförde utskottet i betänkande 2004/05:LU8 bl.a. att det då inte var berett att förorda att regeringen på EU-nivå skall börja driva frågan om en utvidgning av detta system till att omfatta även livsmedel. Utskottet har samma uppfattning och avstyrker därför motion MJ530 yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om offentliggörande av livsmedelskontroller. Jämför reservation 19 (fp, c). m.fl. (fp) föreslår i motion L22 ett tillkännagivande angående införandet av ett permanent system med s.k. för att tillkännage resultatet av livsmedelskontroller i matbutiker och restauranger (yrkande 13). Motionärerna anser att erfarenheterna från de länder där liknande system redan finns är så positiva att det vore en omväg att börja med försöksverksamhet. De pekar vidare på att frågan är utredd och hänvisar till utredningsbetänkandet : Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen (SOU 2005:44). Regeringen redovisar att man har för avsikt att låta intresserade kommuner testa ett offentliggörande av resultat från livsmedelskontrollen i form av enkla symboler, s.k. . Resultat från livsmedelskontrollen skall offentliggöras i form av en kontrollrapport. Konsumenter och andra intressenter kommer på detta sätt att kunna ta del av om livsmedelsföretagare och myndigheter uppfyller de krav som lagstiftningen ställer. Regeringens agerande är enligt utskottet väl ägnad att bidra till att minska problemen när det gäller livsmedelssäkerhet. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ och förutsätter att systemet kommer att permanentas om försöket faller väl ut. Förslaget i motion L22 yrkande 13 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om internationellt standardiseringsarbete. Motion L22 av m.fl. (fp) innehåller ett förslag till tillkännagivande om det internationella standardiseringsarbetet (yrkande 12). Motionärerna anför bl.a. att regeringens resonemang om internationellt standardiseringsarbete huvudsakligen utgår från ett EU-perspektiv medan en allt större del av standardiseringen kommer att vara global, varför de anser det vara viktigt att markerar att stödet till standardiseringsarbetet givetvis måste omfatta internationell verksamhet oavsett om den sker på Europanivå eller på global nivå. Att den europeiska standardiseringen dominerar det svenska internationella standardiseringsarbetet framstår enligt utskottet som naturligt. deltar dock även i internationellt standardiseringsarbete utanför . Detta sker bl.a. genom och Konsumentråds medverkan i arbete inom organisationerna () och International Electrotechnical Commission (IEC). Det behövs inte någon åtgärd från med anledning av förslaget i motion L22 yrkande 12. Förslaget avstyrks därför. Reklam riktad till barn Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om reklam riktad till barn. Jämför reservationerna 20 (kd, c) och 21 (v). I motion L378 anser m.fl. (s) att det måste till en speciell form av åtgärd vad gäller reklam som riktas till unga människor. För att förhindra kryphål och andra vägar bör den kommersiella reklamen riktad till barn och ungdomar förbjudas. Det gäller inte minst den reklam som sprids via Internet och som är mycket svår att kontrollera. Motionärerna begär ett tillkännagivande angående detta. () föreslår i motion L352 ett tillkännagivande om att reklam riktad till barn skall granskas ur ett genusperspektiv. Motion MJ530 av m.fl. (kd) innehåller ett förslag om tillkännagivande angående vikten av att inom EU driver frågan om att särskilda restriktioner skall gälla för reklam riktad till barn (yrkande 4). Utskottet har behandlat och avstyrkt motsvarande och liknande motionsyrkanden , bl.a. i betänkandena /03:LU9, 2003/04:LU8 och 2004/05:LU8. har följt utskottet. Utskottet har inte haft någon annan uppfattning än motionärerna vad gäller vikten av återhållsamhet och hänsynstagande vid marknadsföring till barn. Mot bakgrund av att marknadsföringslagen är uppbyggd på ett sådant sätt att den har generell räckvidd och omfattar all marknadsföring, oavsett målgrupp, har dock utskottet inte varit berett att förorda införandet av särskilda bestämmelser i lagen om reklam riktad till barn. Utskottet har vidare ifrågasatt om ett förbud skulle vara förenligt med EG-rätten. Utskottet har dock utgått från att regeringen verkar för ett fullgott skydd för barn och unga inom ramen för pågående lagstiftningsprojekt på det marknadsrättsliga området inom EU. Utskottet har också understrukit vikten av att internationellt med kraft verkar för ett fullgott skydd för barn och ungdomar i marknadsföringssammanhang. och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder (2005/29/EG) antogs . En särskild utredare fick i uppdrag att lämna förslag till hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. Utredaren skall lägga fram förslag till de författningsändringar som är nödvändiga och andra åtgärder som direktivet kan ge anledning till. Utredaren skall särskilt beakta vikten av att genomförandet av direktivet så långt det är möjligt anpassas till den nu gällande svenska marknadsrättsliga lagstiftningen. Uppdraget skall redovisas (se dir. 2005:72). Genom nämnda direktiv införs en fullständig harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar om otillbörliga affärsmetoder som skadar konsumenternas ekonomiska intressen. Enligt direktivet är det lämpligt att i förteckningen över metoder som under alla omständigheter skall betraktas som otillbörliga infoga en bestämmelse som, utan att innebära ett totalförbud mot reklam riktad till barn, skyddar barn från direkta uppmaningar att köpa. Som exempel på en aggressiv affärsmetod anges att i en annons direkt uppmana barn att köpa eller att övertala sina föräldrar eller andra vuxna att köpa de utannonserade produkterna åt dem. Det är en affärsmetod som, enligt direktivet, under alla omständigheter är otillbörlig. Regeringen gör bedömningen att små barn är särskilt utsatta när det gäller kommersiell påverkan. Vid flera möten med näringslivet har regeringen verkat för att striktare etiska riktlinjer tas fram för livsmedelsreklam som når barn och unga. Om branschens egenåtgärder inte ger tillräcklig effekt avser regeringen att låta utreda möjligheten att införa en regel i marknadsföringslagen som generellt ålägger näringsidkare att beakta barns allmänna utsatthet i kommersiella sammanhang. Regeringen avser även att verka för att inom ramen för revideringen av EU:s tv-direktiv stärka barnens ställning genom att begränsa reklam i tv-sändningar som syftar till att fånga uppmärksamheten hos barn . När utskottet nu på nytt tar ställning till förslag på området kan det konstateras att samsynen inom området är stor. Det arbete som bedrivs för att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder (2005/29/EG av ) torde innebära goda förutsättningar för att skapa ett regelverk som ligger i linje med det som motionärerna efterlyser. Det är också tillfredsställande att kunna konstatera att regeringen såväl nationellt som internationellt fortsätter att ta initiativ på området. Utskottet förutsätter att det genusperspektiv som efterlyses i motion L352 får genomslag i dessa sammanhang. Mot denna bakgrund är något tillkännagivande från sida inte erforderligt. Utskottet avstyrker därför förslagen i motionerna L352, L378 och MJ530 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om könsdiskriminerande reklam. Jämför reservationerna 22 (m, fp), 23 (kd) och 24 (v) samt särskilt yttrande 2 (c). m.fl. (fp) anför i motion L22 bl.a. att sexism och könsrollsschabloner inte kan förbjudas bort. En eventuell utredning i en sådan riktning vore enligt motionärerna en återvändsgränd som bara betyder att värdefull tid gick förlorad. De anser att det för att få bort könsdiskriminerande attityder ur marknadsföringen krävs att enskilda konsumenter använder sin makt att välja och välja bort. Hellre än att näringsidkare som spelar på grumliga könsrollsfördomar får påhälsning av polisen skall de enligt motionärerna få påhälsning av konsumenter som förklarar att de vägrar köpa deras varor. Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet med detta (yrkande 14). Regeringen redovisar att missnöjet med och medvetenheten om könsdiskriminerande reklam har ökat över tiden. har möjligheten att komma till rätta med könsdiskriminerande reklam inte förändrats. En rättslig prövning av sådan reklam är enligt regeringens bedömning inte möjlig inom ramen för dagens marknadsföringslag, och regeringen överväger därför att utreda förutsättningarna att i lag förbjuda könsdiskriminerande reklam. I de övriga nordiska länderna finns lagstiftning som är tillämplig på könsdiskriminerande reklam. Statsrådet redovisade i ett frågesvar att regeringen har avsatt i projektmedel i syfte att arbeta mot sexualiseringen av det offentliga rummet. Regeringen kan också, fortsatte han, använda de styrmedel man har till förfogande genom myndigheter, sändningstillstånd och liknande kanaler. Slutligen finns också lagstiftningsverktyget. Skulle sådana åtgärder behövas måste, framhöll statsrådet, självklart de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga värdena beaktas (svar på fråga 2005/06:1437). Yrkanden om könsdiskriminerande reklam avstyrktes av utskottet i det av godkända betänkandet 2005/06:LU20 Vissa konsumentfrågor. Bland annat redovisade utskottet att frågan om i vilken omfattning sexualiseringen i reklamen har ökat undersöks inom . Utskottet ville inte föregripa det pågående beredningsarbetet. Det finns enligt utskottets mening inte någon anledning att nu se annorlunda på frågan. Det pågående beredningsarbetet bör således avvaktas. Med det sagda avstyrker utskottet motion L22 yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om obeställd reklam. Enligt 13 b § marknadsföringslagen (1995:450) gäller att en näringsidkare vid marknadsföring till en fysisk person får använda elektronisk post, telefax eller sådana automatiska system för individuell kommunikation som inte betjänas av någon enskild, endast om den fysiska personen har samtyckt till det på förhand, dvs. en opt in-lösning. Har näringsidkaren dock fått den fysiska personens e-postadress i samband med försäljning av en produkt till personen gäller under vissa förutsättningar inte kravet på samtycke i förväg. gällde en opt out-lösning i fråga om marknadsföring via obeställd e-post. Vid marknadsföring med e-post skall, enligt 13 c § marknadsföringslagen, meddelandet alltid innehålla en giltig adress till vilken mottagaren kan sända en begäran om att marknadsföringen skall upphöra. Detta gäller även vid marknadsföring till en juridisk person. Av 13 d § marknadsföringslagen följer vidare att andra metoder för individuell kommunikation på distans, exempelvis telefon, får användas om inte den fysiska personen tydligt motsatt sig att metoden används, dvs. en opt out-lösning. Bestämmelserna genomför i svensk rätt artikel 13 i kommunikationsdataskyddsdirektivet, artikel 10 i det allmänna distansavtalsdirektivet och artikel 10 i direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster. och (båda mp) framhåller i motion L376 att problemet med obeställd reklam bör lösas generellt på så sätt att all reklam som sänds på mottagarens bekostnad skall vara olaglig. I motionen begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall lägga fram förslag till ändringar i marknadsföringslagen (1995:450) med nu angiven innebörd (yrkande 1). Regeringen bör, menar motionärerna, uppdra åt Statskontoret att finna lösningar på problemet med spam. I motionen begärs ett tillkännagivande härom (yrkande 2). Motionärerna beklagar vidare att företag inte omfattas av opt in-lösningen och begär ett tillkännagivande om att så bör vara fallet (yrkande 4). Motion T500 av m.fl. (fp) innehåller förslag om tillkännagivande som syftar till att uppnå en internationell reglering av spam, mejlbombning m.m. (yrkande 22). Förslag motsvarande de i motion L376 yrkandena 1, 2 och 4 behandlades i betänkande 2004/05:LU8. Utskottet fann då att det föreligger en bred samsyn på området. Utskottet erinrade om att kommissionen beslutade ett meddelande med en handlingsplan rörande icke begärd marknadsföring via elektronisk post, KOM (2004)28. Handlingsplanen innehåller en lång rad förslag till åtgärder på området, bl.a. i frågor som rör självreglering, tillsyn, lagstiftning, tekniska åtgärder och information. Utskottet konstaterade vidare att regeringen i ministerrådet ställt sig bakom kommissionens handlingsplan och framhållit vikten av att det kommer till stånd ytterligare åtgärder som komplement till lagstiftning. Att få till stånd ett internationellt samarbete var också, enligt regeringen, av avgörande betydelse för att verkningsfullt kunna minska den accelererande spridningen av obeställd e-postreklam. Utskottet erinrade även om att det pågick omfattande arbete på området inom . Vad gäller den i yrkande 1 föreslagna lagstiftningen ansåg utskottet att det kan diskuteras om den är förenlig med EG-rätten på området. Mot bakgrund av den införda opt in-regleringen kunde utskottet under alla förhållanden inte se att det förelåg något behov av de förordade lagändringarna. När det gällde frågan om opt in-regleringen bör omfatta även marknadsföring riktad till juridiska personer som tas upp i samma motion yrkande 4 erinrade utskottet om att ett motsvarande motionsyrkande avstyrktes i samband med att nu gällande opt in-reglering infördes . Utskottet delade därvid regeringens bedömning att det då saknades tillräckliga skäl för att införa en opt in-reglering även vid icke begärd marknadsföring till juridiska personer. Utskottet framhöll särskilt att remissutfallet inte gav stöd för att det skulle föreligga behov av en sådan reglering. Därtill kom att kravet på angivande av giltig adress i 13 c § marknadsföringslagen torde ge juridiska personer bättre förutsättningar att komma till rätta med icke begärd marknadsföring via elektronisk post. underströk utskottet vikten av att regeringen, i linje med vad som året innan hade utlovats i propositionen med förslag till den nuvarande opt in-regleringen, noga följer utvecklingen och återkommer med erforderliga lagförslag om det skulle visa sig behövas ytterligare regler för att skydda juridiska personer. Det internationella arbetet mot skräppost är enligt regeringen angeläget, då en betydande del av skräpposten kommer från länder utanför EU och effektiva åtgärder mot skräppost kräver samarbete länder emellan. Regeringen har därför särskilt engagerat sig i arbete mot skräppost genom en särskild arbetsgrupp inom som har tillsatts för att samordna det internationella arbetet. Arbetsgruppen bereder ett utkast till en OECD-rekommendation mot skräppost, vilken förväntas bli antagen . I sammanhanget redovisar regeringen också det europeiska arbete som deltar i genom sin anslutning till Europeiska kommissionens grupp för tillsynsmyndigheter mot skräppost (for , CNSA). Även deltar i detta arbete i egenskap av expertmyndighet inom nätsäkerhetsområdet. deltar också i det internationella samarbete mot skräppost som bedrivs inom ramen för det internationella nätverket för tillsynsmyndigheter inom konsumentområdet (International Consumer Protection and , ICPEN). Regeringen anser att detta viktiga arbete bör fortsätta och att bör ha en pådrivande roll när det gäller internationella åtgärder mot skräppost. Enligt utskottets mening äger de ovan redovisade ställningstagandena från sida alltjämt giltighet. Utskottet kan också ansluta sig till de bedömningar som regeringen nu redovisar och noterar att, såsom framgår av redovisningen i propositionen, regeringen på ett aktivt sätt för frågorna framåt och ger dem en hög prioritet. Utskottet kan för sin del inte se att motionsförslagen fordrar någon åtgärd från sida. Med det sagda avstyrker utskottet förslagen i motionerna L376 yrkandena 1, 2 och 4 samt T500 yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om telefonförsäljning. Jämför reservation 25 (m, fp, kd, c). Av 13 d § marknadsföringslagen (1995:450) följer att telefon får användas vid marknadsföring om inte den fysiska personen tydligt motsatt sig att metoden används, dvs. en opt out-lösning. Genom anmälan av sitt telefonnummer till Föreningen kan privatpersoner göra känt att de inte vill få samtal i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte. I föreningen ingår bland andra Swedma, , , , och Tidningsutgivarna. Reglerna för NIX-Telefon har fastställts genom en överenskommelse mellan . Distans- och hemförsäljningslagen (2005:59) reglerar frågor om ingående av avtal per telefon. Lagen innebär bl.a. följande. Vid telefonförsäljning skall näringsidkaren i början av varje samtal ge konsumenten information om sin identitet och namnet på den person som är i kontakt med konsumenten. Information skall också lämnas om relationen till näringsidkaren. Vidare skall information lämnas om samtalets syfte. Konsumenten har rätt att frånträda ett distansavtal (ångerrätt) genom att till näringsidkaren lämna eller sända ett meddelande om detta inom en enligt huvudregeln lång ångerfrist. Om konsumenten utövar sin ångerrätt, skall näringsidkaren och senast betala tillbaka vad konsumenten har betalat till näringsidkaren. Vid tvist om huruvida avtal slutits gäller allmänna bevisregler. Detta innebär att den som påstår att ett avtal har slutits måste kunna bevisa sitt påstående. Den konsument som önskar så kan kostnadsfritt få sin sak prövad vid . Regeringen redovisar att i en skrivelse till regeringen har pekat på de problem som många konsumenter har med försäljning via telefon dels av telefonabonnemang, dels av andra produkter. Problemen består främst i att konsumenterna inte förstår att de ingår ett bindande avtal över telefon. Många konsumenter har svårt att förstå villkoren i samband med telefonförsäljning. Informationen om möjligheten att anmäla sig till registret NIX-Telefon är enligt regeringens mening inte tillräckligt lättillgänglig för många människor. Regeringen anser därför att krav på konsumenternas godkännande på förhand vid marknadsföring via elektroniska medier, såsom telefonförsäljning, skall utredas. m.fl. (m) lämnar i motion L18 ett förslag till tillkännagivande om marknadsföring med godkännande på förhand (yrkande 4). Motionärerna motsätter sig att - enligt vad regeringen redovisar i propositionen - kravet på konsumenternas godkännande på förhand vid marknadsföring via elektroniska medier, såsom telefonförsäljning, kommer att utredas. De anser att är tillräckligt för att komma till rätta med problemet. Ett liknande förslag finns även i motion L22 av m.fl. (fp) (yrkande 11). m.fl. (c) anser i motion L21 också att det inte bör tillsättas en utredning om införande av konsumenternas godkännande på förhand vid marknadsföring via elektroniska medier, såsom telefonförsäljning (yrkande 10). Motionärerna föreslår i stället ett tillkännagivande om att det bör utredas hur telefonförsäljare via ett tydligt avslut och uppgörelse om köp skall kunna öka rättssäkerheten för konsumenterna (yrkande 11). Motion L260 av () innehåller förslag till tillkännagivande om förstärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Motionärerna anser att det till skillnad från vad som gäller borde vara så att vid slutande av avtal per telefon skulle överenskommelsen inte bli giltig med mindre än att den som avtalet berör aktivt skrivit under en bekräftelse och översänt densamma till försäljningsföretaget. Även motion L328 av och (båda s) innehåller förslag till tillkännagivande om förstärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Motionärerna anför att i exempelvis och är det nästan helt förbjudet med telefonförsäljning. De föreslår en ändring i distansavtalslagen angående telefonförsäljning där konsumenter skall beställa om de vill ha sådana samtal. Flera av motionsförslagen syftar till att den av regeringen aviserade utredningen - angående krav på konsumenternas godkännande på förhand vid marknadsföring via elektroniska medier, såsom telefonförsäljning - inte skall genomföras. För sin del ser utskottet positivt på regeringens avsikter i detta avseende. Utskottet kan för sin del inte heller utesluta en dylik s.k. opt in-reglering på området och konstaterar att en sådan torde tillgodose intentionerna bakom övriga motionsförslag. Utskottet vill emellertid inte föregripa de kommande övervägandena med anledning av den förestående utredningen och avstår därför från att i sak närmare ta ställning till motionsförslagen. Det förtjänar dock att, i likhet med vad som görs i motion L21 av m.fl. (c), framhållas vikten av att de kommande förslagen innebär ökad rättssäkerhet på området. Något tillkännagivande angående detta torde dock inte behövas. Utskottet föreslår med det sagda att avslår motionerna L18 yrkande 4, L21 yrkandena 10 och 11, L22 yrkande 11, L260 och L328. Vissa frågor om försäkringar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande avseende vissa frågor om försäkringar. Jämför reservation 26 (kd, v, c). Motion L21 av m.fl. (c) innehåller förslag till tillkännagivande om konsumentsäkra och könsneutrala försäkringar (yrkande 5).