bet · GT01FiU8 · 2006-05-04 00:00:00 — En ny lag om lägenhetsregister (prop. 2004/05:171) I betänkandet behandlas proposition 2004/05:171 En ny lag om lägenhetsregister, som överlämnades till . Ett lägenhetsregister gör det möjligt att folkbokföra på lägenhet, vilket i sin tur är en förutsättning för att få fram registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Sådan statistik har traditionellt tagits fram genom blankettbaserade folk- och bostadsräkningar, den senaste . Statistiken är av stor betydelse för planering och utvärdering av bostadsbeståndet samt i forskningssyfte. Det har väckts fyra motioner med anledning av förslaget. I tre av dessa, från Moderata samlingspartiet, liberalerna respektive , avvisas propositionen med hänvisning till främst integritetsskäl. I en motion från vill man se en viss utvidgning av lägenhetsregistrets ändamål och innehåll. tillstyrker propositionen, med den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till . Vissa kolliderande lagförslag har beaktats i utskottets lagförslag. Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns två reservationer; dels en gemensam från de fyra borgerliga partierna, dels en från . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Behovet av ett lägenhetsregister 2004/05:Fi27 av m.fl. (m), 2004/05:Fi28 av m.fl. (fp) och 2004/05:Fi29 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Kontroll av den svarta handeln med hyresrätter 2004/05:Fi26 av m.fl. (v) yrkande 1. Reservation 2 (v) Fler uppgifter i lägenhetsregistret 2004/05:Fi26 av m.fl. (v) yrkandena 2-5. antar regeringens förslag till a) lag om lägenhetsregister (2006:000) med den ändringen att tidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms till samt att i punkt 6 övergångsbestämmelserna datumet "" ändras till "", b) lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) med den ändringen att 6 § får den lydelse som framgår av utskottets förslag i bilaga 3 samt att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till , c) lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet, med den ändringen att 2 kap 3 § får den lydelse som framgår av utskottets förslag i bilaga 3 samt att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till . Därmed bifaller delvis proposition 2004/05:171. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2004/05:171 En ny lag om lägenhetsregister, som överlämnades till . Vidare behandlas fyra motioner som väckts med anledning av förslaget. I bilaga 1 i betänkandet finns en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 presenteras regeringens lagförslag. Under ärendets beredning har fattat beslut i andra frågor, vilket berör delvis samma lagparagrafer som föreslås ändras också i det här aktuella ärendet. Dessa kolliderande lagförslag har beaktats i utskottets förslag till lagändringar som presenteras i bilaga 3. har lämnat ett yttrande om förslaget till ny lag om lägenhetsregister, vilket presenteras i bilaga 4. Hushålls- och bostadsstatistik behövs för tre huvudsakliga ändamål: - För att ta fram grundläggande nationell statistik om antalet hushåll av olika storlek och sammansättning samt om bostadsbeståndet. Nästan alla länder genomför regelbundet folk- och bostadsräkningar. Det finns internationella rekommendationer från FN och EU om att detta ska göras minst . - För planering och uppföljning på nationell och regional nivå. - I forskningssyfte. Den senaste folk- och bostadsräkningen i genomfördes Successivt har alltfler uppgifter i folk- och bostadsräkningen kunnat samlas in via administrativa eller statistiska register. Detta har förenklat uppgiftslämnandet och sänkt kostnaderna. Det gäller exempelvis statistik över befolkning, inkomster, sysselsättning, yrken och utbildning, som i samtliga fall redovisas . Det enda område i traditionell folk- och bostadsräkning som inte kan täckas genom insamling via register är uppgifter om hushåll och bostäder. Den senaste folk- och bostadsräkningen i genomfördes . I våra nordiska grannländer, och , baseras folk- och bostadsstatistik på registerdata. har avslutat sitt reformarbete och kommer vid nästa folkräkningstillfälle att genomföra en helt registerbaserad folk- och bostadsräkning. beslutade att nästa folk- och bostadsräkning skulle vara helt registerbaserad och genomföras 2000 samt att den skulle föregås av en försöksverksamhet. Syftet var att undersöka möjligheterna att bygga upp ett lägenhetsregister, införa folkbokföring på lägenhet, kontrollera statistikkvaliteten och precisera kostnaderna för en riksuppläggning. Försöksverksamheten, som genomfördes i kommun och i i , visade på brister i uppläggningen. Detta resulterade i att ytterligare utredningsarbete måste genomföras. överlämnade en arbetsgrupp inom ett förslag till författningsreglering; - författningsförslag (Ds 1997:77). I samband med ekonomiska vårproposition beslutade i enlighet med regeringens förslag att nästa folk- och bostadsräkning skulle senareläggas till 2004 eller 2005. lämnade Statistikregelgruppen sin rapport ny FoB-lag (Ds 2000:17), med förslag till författningsreglering av registerbaserade folk- och bostadsräkningar. I remissbehandlingen av förslaget framkom kritik rörande främst integritetsaspekter, kostnader samt den föreslagna FoB-lagens förhållande till personuppgiftslagen. gav regeringen i uppdrag åt , och att utreda fortsatta förberedelser för registerbaserad folk- och bostadsstatistik. Uppdraget innebar bl.a. att reducera uppgiftslämnarbördan samt att minska intrånget i den personliga integriteten. Myndigheterna redovisade uppdraget i rapporten hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB. Förslag om tvingande lagstiftning inom EU Kommissionen har tagit fram ett förslag till förordning avseende folk- och bostadsräkning (Draft Regulation on Population and Housing Censuses). Enligt förslaget kommer genomförandet av folk- och bostadsräkning (FoB) att bli tvingande för medlemsländerna för att därefter återkomma . FoB kan då (enligt regelverkets innebörd) genomföras på det traditionella sättet eller registerbaserat eller genom en kombination av dessa båda metoder. Kommissionen väntas fastställa sitt förslag , för att därefter lägga fram det till och rådet. Medlemsländernas statistikmyndigheter har inte haft några större invändningar mot förslaget. I propositionen föreslås en ny lag om lägenhetsregister. Enligt förslaget ska alla bostadslägenheter ha en entré med en s.k. belägenhetsadress och varje lägenhet i flerbostadshus ska få ett lägenhetsnummer som registreras i lägenhetsregistret. Lägenhetsnumret, tillsammans med belägenhetsadressen, gör att varje bostadslägenhet kan identifieras. Ett lägenhetsregister gör det möjligt att folkbokföra på lägenhet, och lägenhetsnumret ska föras in i folkbokföringen. och folkbokföring på lägenhet är förutsättningar för att få fram registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Registerändamålen är folkbokföring, framställning av statistik, forskning samt planering, uppföljning och utvärdering av bostadsbestånd och byggande. Registret ska innehålla uppgifter om bostadslägenheten (lägenhetsnummer, antal rum, kökstyp, bostadsarea och lägenhetskategori), entrén, byggnaden och fastigheten. Uppgifterna ska hämtas dels från fastighetsregistret, dels direkt från fastighetsägarna. ska ansvara för registret. Den nya lagen ersätter lagen (1995:1537) om lägenhetsregister, som trätt i kraft endast i försöksområdena kommun och i . De nya reglerna föreslås träda i kraft . Behovet av ett lägenhetsregister Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det finns ett stort samhällsintresse av att inrätta ett lägenhetsregister. Registret gör det möjligt att få fram registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik, som är viktig för samhällsplaneringen och i forskningssyfte. Utskottet menar vidare att befintlig författning ger ett fullgott skydd för den personliga integriteten. Motionerna som yrkar avslag på regeringens proposition avstyrks. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I motionerna Fi27 av m.fl. (m), Fi28 av m.fl. (fp) och Fi29 yrkande 1 av m.fl. (c) förordar motionärerna avslag på regeringens proposition. I samtliga fall anges integritetsskäl som huvudorsak till avslaget. Motionärerna menar att samhällsnyttan av ett lägenhetsregister inte uppväger den inskränkning i enskildas integritet som de menar följer av registrets införande. Av motsvarande skäl yrkar i motion Fi29 yrkande 2 även på att den nu gällande lagen (1995:1537) om bostadsregister avskaffas (lagen gäller enbart i försöksområdena och kommun). I motionerna Fi27 (m) och Fi28 (fp) konstateras att behovet av bra hushållsstatistik för samhällsplanering och forskning visserligen är stort. Då traditionella folk- och bostadsräkningar är dyra skulle det enligt motionärerna ur snäv kostnadssynpunkt vara en fördel att producera registerbaserad statistik. Motionärerna menar dock att det finns andra sätt att tillgodose behovet av statistik som tar större hänsyn till integritetsaspekter. anser exempelvis att man genom att utnyttja ny teknik borde kunna genomföra en betydligt billigare folk- och bostadsräkning jämfört med när den senaste gjordes 1990. liberalerna föreslår, som alternativ till registerbaserad folk- och bostadsräkning, ett generellt bostadsregister som kompletteras med undersökningar anpassade för speciella ändamål. Därigenom skulle det föreslagna registret kunna bli mindre detaljerat. I motion Fi28 (fp) förordar motionärerna, i det fall förslaget genomförs, att kommunerna bör ersättas för sin medverkan i att uppdatera registret. Enligt regeringens förslag ska och kommunerna ha behörighet att föra in, ändra och ta bort uppgifter i lägenhetsregistret. Vidare anser motionärerna att kommunerna inte ska ges direktåtkomst till registret, utan dess roll bör vara att rapportera samhällsinformation - exempelvis belägenhetsadresser - till . I samma motion påpekas att det i regeringens förslag ställs krav på att fastighetsägarna ska ange en lägenhets bostadsarea enligt svensk standard. Det skulle medföra att många lägenheter måste mätas om, vilket i sin tur innebär kostnader för fastighetsägarna. Motionärerna anser att fastighetsägarnas merkostnader för inrättandet av ett lägenhetsregister bör belysas ytterligare. I ett yttrande till förslaget om lägenhetsregister påpekar bostadsutskottet att bristen på aktuella statistiska uppgifter om bostäder och hushåll utgör ett stort problem. Det gäller särskilt i samband med överväganden om bostadsförsörjningen, den fysiska samhällsplaneringen och bostadspolitiken i vid bemärkelse. ser därför mycket positivt på att ett första steg i framställningen av en aktuell hushålls- och bostadsstatistik nu skulle kunna tas. Den valda vägen, med ett lägenhetsregister där varje bostadslägenhet kan identifieras, ger dessutom förutsättningar att ta fram uppgifter som enkelt kan anpassas för olika behov och avgränsningar. konstaterar att det även i de motioner som vill avslå propositionen finns en insikt om att en bra samhällsplanering och forskning förutsätter att det finns ett registerunderlag av god kvalitet. Motionärerna ifrågasätter den valda lösningen av främst integritetsskäl, men presenterar inte några konkreta alternativ. påminner om att olika alternativa metoder för att ta fram nödvändiga uppgifter redan har övervägts i flera utredningar. Detta har exempelvis lett till att tanken på ett centralt folk- och bostadsräkningsregister har övergivits till förmån för en mer decentraliserad modell. Sammantaget anser bostadsutskottet att regeringens bedömning av integritetsfrågorna bör godtas. Inte heller övriga invändningar i de aktuella motionerna mot förslaget om ett lägenhetsregister föranleder utskottet att göra någon annan bedömning. Därmed tillstyrker bostadsutskottet propositionen och avstyrker motionerna. Till yttrandet har lämnats en gemensam avvikande mening från , , där man anger att bör avslå propositionen i sin helhet. Dessutom har en avvikande mening som innebär en utvidgning av registrets ändamål och innehåll. Behovet av bättre beslutsunderlag är stort Enligt utskottets uppfattning är behovet av aktuell hushålls- och bostadsstatistik stort såväl inom den statliga förvaltningen som inom kommunerna och forskningen. Bristen på kunskap om hushålls- och bostadsförhållanden gör att underlagen för viktiga och för framtiden avgörande beslut blir bristfälliga och mindre tillförlitliga. Det gäller inte bara politiska beslut utan även beslut inom t.ex. näringslivet. Motsvarande ståndpunkt framförs även i bostadsutskottets yttrande. Utskottet menar att inte längre har råd att skjuta upp genomförandet av de åtgärder som är nödvändiga för att få fram ny hushålls- och bostadsstatistik. Internationellt framstår som ett undantag i fråga om hushålls- och bostadsstatistik. FN rekommenderar sina medlemsländer att genomföra folk- och bostadsräkningar minst . Den senaste folk- och bostadsräkningen i genomfördes , vilket innebär att den befintliga statistiken grundas på uppgifter som är . Inom EU har dessutom kommissionen presenterat ett förslag som innebär att folk- och bostadsräkningar kan komma att bli tvingande och därefter. I motionerna från Moderata samlingspartiet och liberalerna delar man uppfattningen att behovet av aktuell hushållsstatistik är stort. Man menar dock att regeringens förslag om lägenhetsregister bör avstyrkas med hänsyn till den enskildes personliga integritet. Här anser dock utskottet att integritetsaspekterna är väl tillgodosedda med nuvarande förslag. Detta utvecklas närmare nedan. Inget centralt register och färre uppgifter jämfört med tidigare förslag Det nu aktuella förslaget innebär, till skillnad från det tidigare förslaget från Statistikregelgruppen, att det inte ska tas fram ett samlat centralt FoB-register. I stället ska behovet av hushålls- och bostadsstatistik tillgodoses genom en decentraliserad, löpande produktion av statistik. Den decentraliserade modellen innebär att det inom varje statistikområde produceras statistik som tidigare ingått som en del i statistikredovisningen från folk- och bostadsräkningen. Endast de register som behövs för att få en redovisning för respektive statistikområde sambearbetas. Detta innebär ett starkare integritetsskydd jämfört med om alla uppgifter skulle finnas i ett och samma register. Utskottet kan konstatera att antalet uppgifter i det föreslagna lägenhetsregistret är färre än i de traditionella folk- och bostadsräkningarna och färre än i registret för provområdena. De lägenhetsrelaterade uppgifterna är förutom lägenhetsnumret: antal rum, kökstyp, bostadsarea och lägenhetskategori. För vanliga småhus är det endast uppgiften om bostadsarea som kommer att ingå. Därtill kommer en del byggnadsrelaterade uppgifter, som vid upprättandet i de flesta fall kan hämtas från fastighetsregistret. Utskottet vill påminna om att lägenhetsregistret inte kommer att innehålla några personuppgifter, utan endast uppgifter om bostadslägenheter och byggnader. Folkbokföring på lägenhet ombesörjs av . Det är först vid en koppling mellan dessa två register som statistik för i lagen angivna ändamål kan tas fram och statistik om personers boende studeras. Kopplingen mellan de båda registren ska ske enbart hos och kommer att omfattas av en omfattande statistik- och sekretesslagstiftning. I princip lämnar SCB endast ut uppgifter för statistik och forskning och då uppgifter som är avidentifierade och begränsade till det ändamål för vilket uppgifterna begärs. Befintliga författningar ger ett gott skydd för den personliga integriteten Den registerbaserade statistiken över hushåll och bostäder kommer enligt förslaget att vara en del av den officiella statistiken. Allmänna bestämmelser om integritetsskydd och behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204). Vidare innehåller lagen (2001:99) om den officiella statistiken särbestämmelser som ansetts nödvändiga för att garantera ett fullgott skydd för den enskildes personliga integritet. I sistnämnda lag framgår att officiell statistik ska framställas och offentliggöras med beaktande av behovet av skydd för fysiska och juridiska personers intressen. Uppgifterna i den officiella statistiken får inte sammanföras med andra uppgifter i syfte att identifiera en enskild person. Utskottet instämmer i regeringens och bostadsutskottets bedömning att befintliga författningar ger ett fullgott skydd för den personliga integriteten. Också flertalet remissinstanser instämmer i detta. Datainspektionen anser t.ex. att flera av de invändningar som inspektionen framfört över tidigare förslag nu har beaktats i det här aktuella förslaget. De flesta är folkbokförda på lägenhet En majoritet av befolkningen, , är folkbokförd på fastigheter med endast en bostad och är därmed i praktiken redan folkbokförd på lägenhet. Införandet av regler om att folkbokföring på lägenhet ska omfatta hela befolkningen skulle således innebära att motsvarande kommer att gälla för de återstående av befolkningen som bor i flerbostadshus. Lägre uppgiftslämnarkostnader för fastighetsägarna jämfört med traditionell FoB I motion Fi28 (fp) skriver motionärerna att det enligt propositionen ställs krav på att fastighetsägarna ska ange en lägenhets bostadsarea enligt svensk standard. Här vill utskottet påpeka att något sådant krav inte finns i propositionen. Enligt propositionen (avsnitt 6.5, s. 39) räcker det med att använda den uppgift om kvadratmeterarea som används i t.ex. upplåtelse- eller överlåtelsehandlingar. Vidare innebär en statistikinsamling enligt tidigare genomförd modell omfattande tidsåtgång för uppgiftslämnande från både enskilda personer (hushåll) och fastighetsägare för flerbostadshus. Modellen med registerbaserad statistikproduktion innebär, efter uppläggningsfasen, inte någon extra belastning på den enskilde eller fastighetsägaren som uppgiftslämnare. I uppläggningsfasen kommer dessutom betydligt färre uppgifter att samlas in om lägenheterna jämfört med vad som samlas in vid en traditionell FoB, vilket medför väsentligt lägre uppgiftslämnarkostnader för fastighetsägarna. Staten tar ett ökat ansvar i förhållande till kommunerna I motion Fi28 (fp) påtalas även att kommunerna bör ersättas för sina kostnader i samband med uppdatering av lägenhetsregistret. Regeringen har gjort en konsekvensanalys av kommunernas kostnader. Vid en övergång till registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik bortfaller stora kostnader som kommunerna förut har haft i samband med traditionell folk- och bostadsräkning . Jämfört med den kostnadsfördelningsprincip som tidigare använts vid folk- och bostadsräkningar innebär förslaget att staten tar ett ökat ansvar i förhållande till kommunerna. Vissa mindre kostnader för ajourhållning av uppgifterna i lägenhetsregistret uppkommer. Ajourhållningen kommer dock att kunna hanteras inom ramen för samma system som kommunerna ajourhåller uppgifter om byggnader och adresser i fastighetsregistret. Registret är en viktig förutsättning för förbättrad statistik till lägre kostnader Slutligen vill utskottet framhålla de stora besparingar förslaget innebär jämfört med traditionell folk- och bostadsräkning. Statens investeringskostnader för den föreslagna modellen för produktion av hushålls- och bostadsstatistik uppges i propositionen till . Därutöver tillkommer för staten ca för ajourhållning av registret. Detta kan jämföras med en traditionell folk- och bostadsräkning (enligt den modell som genomfördes ) som i dagens penningvärde skulle kosta ca . genomförde denna typ av undersökningar . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna Fi27 (m), Fi28 (fp) och Fi29 (c). Kontroll av den svarta handeln med hyresrätter Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det är viktigt att svarthandeln med hyresrätter motverkas. Dock anser inte utskottet att lägenhetsregistret är lämpligt att använda i detta sammanhang. Motsvarande uppfattning har även bostadsutskottet som yttrat sig i frågan. Därmed avstyrks motionen. Jämför reservation 2 (v). I motion Fi26 yrkande 1 av m.fl. (v) föreslår motionärerna att ändamålet för registret även ska omfatta möjligheten att kontrollera svarthandel och skenbyten med hyresrätter. Genom att söka historiskt i ett register skulle hyresvärd eller hyresnämnd enkelt kunna kontrollera hur en byteskedja sett ut och om vissa lägenheter förekommer mer frekvent i byteskedjor. På så sätt skulle lägenhetsregistret, enligt motionärerna, kunna bli ett kraftfullt verktyg för att komma åt de kriminella svarta lägenhetsaffärerna. delar motionärernas inställning till behovet av att vidta åtgärder mot svarthandeln med hyresrätter. Dock möjliggör inte lägenhetsregistret i sig de analyser av byteskedjor m.m. som motionärerna efterlyser. ska enligt regeringens förslag inte innehålla de uppgifter om kontraktsinnehavare m.m. som sådana registerbearbetningar skulle förutsätta. En utvidgning av registerändamålet enligt förslaget i motionen skulle därför inte vara tillräckligt för en användning av registret för det aktuella ändamålet. I den mån motionärernas förslag avser kontroll av folkbokföringsuppgifter eller eventuella samkörningar mellan olika register är detta en betydligt vidare fråga som bostadsutskottet inte anser sig ha underlag att närmare överväga i detta sammanhang. anser vidare att det är genom bostadspolitiken svarthandeln bör motverkas. Om man bygger bort bristen på lägenheter försvinner en grundläggande förutsättning för de svarta lägenhetsförsäljningarna. ställer sig bakom bostadsutskottets uppfattning att det visserligen är viktigt att bekämpa svarthandeln med hyreslägenheter, men att lägenhetsregistret inte bör användas i detta syfte. har tidigare tagit ställning till yrkanden med liknande innehåll som det i motion Fi26. I bostadsutskottets betänkanden /04:BoU8 och 2004/05:BoU10 var slutsatsen densamma som i bostadsutskottets yttrande, dvs. att samhället i stället för att bekämpa brotten direkt snarare bör motverka grundorsaken för svarthandeln: bristen på lägenheter. Genom att i lagtexten ange ändamålet med lägenhetsregistret anges den yttre ramen för vad uppgifter som finns i registret får användas till. Ändamålsbestämningen har en avgörande betydelse för vilka uppgifter som får tas in i registret och hur uppgifterna får behandlas. ska enligt förslaget endast innehålla uppgifter om bostadslägenheten, entrén, byggnaden och fastigheten. Uppgifter om vem som bor i lägenheten ska inte finnas med i registret. Ändamålsbestämmelsen är av central betydelse för skyddet för den personliga integriteten. Att utvidga ändamålet till att omfatta kontroll av svarthandel skulle enligt utskottets uppfattning inte vara lämpligt ur integritetssynpunkt. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi26 (v) yrkande 1. Fler uppgifter i lägenhetsregistret Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker yrkanden om att utöka lägenhetsregistret med uppgifter om hiss, våningsplan, värme och ventilationssystem samt upplåtelseform. Utskottet håller med motionärerna om att de uppgifter som räknas upp är viktiga för samhällsplaneringen. Dock finns vissa av dessa uppgifter i praktiken redan med i lägenhetsregistret. Vidare har regeringen lagt fram ett förslag om energideklarationer av byggnader, som kan komma att tillgodose statistikbehovet i dessa frågor. Jämför särskilt yttrande (v). I motion Fi26 (v) yrkandena 2-5 begär motionärerna att lägenhetsregistret ska utökas med uppgifter om hiss, våningsplan, värme och ventilationssystem samt upplåtelseform. Som motiv för uppgift om hiss och våningsplan anger motionärerna att den demografiska utvecklingen med alltfler äldre gör att det är viktigt för samhällsplaneringen att kunna få fram information om tillgängligheten i bostäder. Beträffande uppgifter om ventilations- och värmesystem åberopar motionärerna behovet av att energideklarera bostäder.