bet · GT01UU15 · 2006-03-16 00:00:00 — Mänskliga rättigheter, FN-systemet m.m. I detta betänkande behandlas ett antal motioner om mänskliga rättigheter (MR) som med ett undantag avlämnats under allmänna motionstiden och 2005. Utskottet har under valt att behandla frågor om de mänskliga rättigheterna ur olika perspektiv och med olika fokus. Vissa år har tonvikten legat mer på bilaterala MR-frågor, andra år på multilaterala frågeställningar. Utskottet har efter diskussioner valt att i detta betänkande, vilket utarbetats , behandla följande huvudområden: Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter och rätten till utveckling Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter Barns situation, jämställdhet, kvinnors situation, könsrelaterad handel Förtryck på grund av sexuell läggning m.m. Utskottet betonar att frågor om mänskliga rättigheter, utveckling, säkerhet och institutionella frågor är sammanlänkade och måste ses som en helhet. Denna helhetssyn måste genomsyra agerande i FN och i andra internationella sammanhang. Främjandet av de mänskliga rättigheterna är en prioritet inom svensk utrikespolitik. Utskottet slår fast att även i fortsättningen skall driva en konsekvent och resultatinriktad politik för de mänskliga rättigheterna. Främjandet av mänskliga rättigheter skall, som tidigare, utgöra en integrerad del i all utrikespolitik. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna ligger i intresse och speglar dessutom förhoppningar om en värld där människor kan leva fria och trygga, utan fruktan och nöd. Utskottet konstaterar att det återstår en lång och mödosam kamp innan dödsstraff och tortyr kan avskaffas. och EU måste kraftfullt fortsätta att verka för en sådan utveckling. I fråga om FN-systemet konstaterar utskottet att en svensk innehar ordförandeposten i och att detta bidrar till att ett extra tungt ansvar åvilar när det gäller att bidra till och driva på reformeringen av FN. Utskottet framhåller sitt tydliga och starka stöd för strävandena att reformera FN:s verksamhet och genomföra institutionella reformer. Utskottet avser att noga följa och när så erfordras bidra till detta arbete. skall, enligt utskottet, fortsätta att stödja det arbete mot rasism, rasdiskriminering och främlingsfientlighet som bedrivs inom bl.a. EU, FN, och . Diskriminering av etniska och kulturella grupper och i samband med religionsutövande måste kraftfullt motverkas. Med anledning av motionsförslag om barns rättigheter, kvinnors situation och jämställdhet konstaterar utskottet att dessa frågor har och skall ha hög prioritet i internationella insatser. Utskottet anser att det är angeläget att öka medvetenheten om kvinnovåldets omfattning och olika uttryckssätt hos regeringar, biståndsgivare, policyskapare och frivilligorganisationer m.fl. måste även i fortsättningen agera aktivt inom EU och i andra internationella sammanhang för att stoppa det utbredda våldet mot kvinnor och barn, inklusive människohandel. Förtryck, diskriminering och bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot mänskliga rättigheter. En attitydförändring kan påskyndas genom att frågorna tas upp i olika internationella forum. Utskottet välkomnar att regeringen publicerat ett dokument som redovisar strategiska prioriteringar på det internationella planet i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och där bl.a. homo-, bi- och transsexuella personers situation tas upp. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns 6 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Grundläggande mänskliga rättigheter, multilateralt samarbete m.m. avslår motionerna 2004/05:U21 yrkande 1, 2004/05:U225 yrkandena 1, 10 och 25, 2004/05:U268 yrkandena 13 och 16, 2004/05:U283 yrkande 7, 2004/05:U315 yrkandena 1, 4, 5, 13 och 14, 2004/05:U331 yrkandena 34 och 35, 2005/06:K430 yrkande 4, 2005/06:U205 yrkandena 1-6, 2005/06:U209 yrkandena 1, 3, 7, 8 och 12, 2005/06:U228, 2005/06:U248 yrkandena 12, 15, 19 och 24, 2005/06:U289 yrkande 18, 2005/06:U311 yrkandena 15, 18 och 21, 2005/06:U314 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U356 yrkandena 1, 2 och 4, 2005/06:U357 yrkandena 1-4, 2005/06:U371 yrkande 15, 2005/06:U383 yrkandena 6 och 9 samt 2005/06:U384 yrkandena 1 och 9. Vissa frågor om mänskliga rättigheter, FN m.m. avslår motionerna 2004/05:U225 yrkande 6, 2004/05:U226 yrkande 2, 2004/05:U315 yrkande 2, 2004/05:U333 yrkandena 12 och 13, 2004/05:So604 yrkandena 13, 15 och 17, 2005/06:L341 yrkande 20, 2005/06:U209 yrkandena 6 och 9, 2005/06:U248 yrkandena 1-3, 6-11, 13 och 14, 2005/06:U276 yrkande 1, 2005/06:U336 yrkande 1, 2005/06:U371 yrkandena 11, 14 och 16 samt 2005/06:U383 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (mp) avslår motionerna 2004/05:U207 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U225 yrkande 15, 2004/05:U239 yrkande 4, 2004/05:U273 yrkande 6, 2004/05:U315 yrkande 12, 2005/06:U209 yrkande 17, 2005/06:U211 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U255 yrkandena 14 och 17, 2005/06:U286 yrkande 4, 2005/06:U351 yrkande 8 och 2005/06:U383 yrkande 2. Reservation 3 (v) avslår motionerna 2005/06:U209 yrkande 11, 2005/06:U251 yrkande 4, 2005/06:U311 yrkandena 19, 20 och 25-27, 2005/06:U353 yrkandena 1-5, 2005/06:U371 yrkandena 1-10, 12 och 13 samt 2005/06:U382 yrkande 3. Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter avslår motionerna 2004/05:U225 yrkande 16, 2004/05:U231 yrkande 6, 2004/05:U263, 2004/05:U268 yrkandena 1, 6 i denna del och 7-12, 2004/05:U304 yrkande 3, 2004/05:U316 yrkande 6, 2004/05:U329 yrkandena 1-3, 2005/06:U209 yrkande 18, 2005/06:U248 yrkande 26, 2005/06:U285 yrkande 7, 2005/06:U326 yrkandena 1-3 och 2005/06:U352 yrkandena 2 och 6. Reservation 4 (kd) Barns situation, jämställdhet, kvinnors situation och könsrelaterad handel avslår motionerna 2004/05:U225 yrkandena 18, 19 och 21, 2004/05:U226 yrkandena 9-11, 2004/05:U283 yrkandena 1, 8-12 och 17, 2004/05:U306 yrkandena 5, 7 och 11, 2004/05:U308 yrkandena 1, 5-7, 9, 10, 12 och 15, 2004/05:U310 yrkande 1, 2004/05:U315 yrkande 11, 2005/06:Sk496 yrkande 16, 2005/06:Ju383 yrkande 10, 2005/06:U209 yrkandena 20-22 och 24, 2005/06:U336 yrkandena 11 och 12, 2005/06:U340 yrkandena 11, 14 och 17, 2005/06:U351 yrkandena 1-3, 9-14 och 18, 2005/06:U382 yrkandena 1, 4, 5, 9 och 12-15, 2005/06:U383 yrkande 10, 2005/06:U384 yrkande 2 och 2005/06:A370 yrkande 35. Reservation 5 (kd) Förtryck på grund av sexuell läggning m.m. avslår motionerna 2004/05:L295 yrkande 26, 2004/05:U225 yrkande 20, 2004/05:U226 yrkande 12, 2004/05:U257 yrkande 3, 2005/06:L291 yrkandena 36, 37 och 42, 2005/06:L342 yrkandena 2 och 3, 2005/06:L375 yrkande 3, 2005/06:U336 yrkande 13 och 2005/06:U380 yrkande 13. Konvention mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 34, 2005/06:L341 yrkande 19 och 2005/06:L375 yrkande 1. Reservation 6 (fp, v, c, mp) Övriga yrkanden om andra frågor och länder avslår motionerna 2004/05:U207 yrkande 8, 2004/05:U212 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U214 yrkandena 1-3, 2004/05:U217 yrkandena 1-3, 2004/05:U218 yrkandena 1-4, 2004/05:U225 yrkande 2, 2004/05:U231 yrkande 14, 2004/05:U232 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U241 yrkande 7, 2004/05:U242 yrkande 10, 2004/05:U246 yrkandena 1-5, 2004/05:U247, 2004/05:U256 yrkandena 1-8 och 11-14, 2004/05:U264, 2004/05:U267 yrkande 8, 2004/05:U268 yrkandena 14 och 15, 2004/05:U270 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U277 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U283 yrkandena 3, 5, 6, 14 och 16, 2004/05:U284 yrkandena 1-5, 2004/05:U286 yrkandena 1-8, 2004/05:U288 yrkande 1, 2004/05:U289, 2004/05:U291 yrkandena 1-6, 2004/05:U297 yrkandena 1-3, 2004/05:U304 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U305 yrkande 6, 2004/05:U308 yrkandena 2 och 18, 2004/05:U316 yrkandena 3 och 5, 2004/05:U332 yrkandena 1-15, 2004/05:U338 yrkandena 1-5, 2004/05:U341, 2004/05:Kr268 yrkande 2, 2004/05:Ub245 yrkande 2, 2004/05:Ub465, 2005/06:Ju482 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Ju535 yrkande 2, 2005/06:L291 yrkande 35, 2005/06:U202, 2005/06:U206, 2005/06:U208, 2005/06:U209 yrkandena 2, 14, 15, 19 och 23, 2005/06:U214 yrkande 1, 2005/06:U217, 2005/06:U222 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U223, 2005/06:U227 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U233 yrkandena 1-8, 2005/06:U242, 2005/06:U246 yrkandena 1, 3, 5 och 6, 2005/06:U248 yrkandena 17, 18, 21-23, 25 och 27, 2005/06:U252 yrkandena 1-7, 2005/06:U254, 2005/06:U256, 2005/06:U258 yrkandena 1-5, 2005/06:U264, 2005/06:U265, 2005/06:U268 yrkandena 1-3, 2005/06:U272, 2005/06:U273, 2005/06:U274 yrkande 1, 2005/06:U277, 2005/06:U278, 2005/06:U285 yrkandena 8, 15, 17 och 18, 2005/06:U289 yrkandena 15, 19 och 27, 2005/06:U292 yrkandena 1-5, 2005/06:U293 yrkandena 1-5, 2005/06:U295 yrkande 1, 2005/06:U298, 2005/06:U305, 2005/06:U306, 2005/06:U308, 2005/06:U310 yrkandena 4 och 5, 2005/06:U311 yrkandena 3, 4, 13 och 14, 2005/06:U313 yrkande 8, 2005/06:U319 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U324 yrkandena 1-8 och 10-14, 2005/06:U333, 2005/06:U334 yrkandena 2 och 4, 2005/06:U337 yrkande 1, 2005/06:U346, 2005/06:U347, 2005/06:U349 yrkande 15, 2005/06:U350 yrkande 10, 2005/06:U351 yrkandena 7 och 15, 2005/06:U352 yrkande 5, 2005/06:U360, 2005/06:U362 yrkande 14, 2005/06:U363, 2005/06:U366, 2005/06:U368, 2005/06:U373, 2005/06:U382 yrkandena 2 och 17, 2005/06:U383 yrkande 11, 2005/06:U385 yrkandena 3 och 4, 2005/06:U386 yrkandena 1, 2, 21, 22 och 31, 2005/06:Sf251 yrkande 4, 2005/06:Sf337 yrkande 1, 2005/06:So428 yrkande 2, 2005/06:MJ525 yrkande 1, 2005/06:A310 yrkande 14 och 2005/06:A311 yrkande 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 458 motionsförslag om olika frågor rörande mänskliga rättigheter (MR) m.m. väcks ett betydande antal sådana förslag i . Utskottet har under valt att behandla frågor om de mänskliga rättigheterna ur olika perspektiv och med olika fokus. Vissa år har tonvikten legat mer på bilaterala MR-frågor och andra år på multilaterala frågeställningar. Utskottet har efter diskussioner valt att i detta betänkande, vilket utarbetats , behandla följande huvudområden: Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter och rätten till utveckling Situationen för etniska, kulturella och religiösa minoriteter Barns situation, jämställdhet, kvinnors situation, könsrelaterad handel Förtryck på grund av sexuell läggning m.m. tas frågor om mänskliga rättigheter upp också i andra betänkanden från utskottet. Det gäller exempelvis betänkandena /06:UU8 Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde, 2005/06:UU9 Internationell terrorism, 2005/06:UU10 Verksamheten inom Europeiska unionen 2005 och 2005/06:UU20 En svensk Asienpolitik. Förhållandena när det gäller mänskliga rättigheter var ett av de områden som behandlades när utskottet anordnade en offentlig utfrågning i om framtid under medverkan av , minister för mänskliga rättigheter i , Bakthiyar , tidigare minister för mänskliga rättigheter i , , lektor vid vid universitet i , och Yahia , verksam vid , . Uppteckningar från utfrågningen ingår som bilaga till detta betänkande. De motioner som behandlas i detta betänkande är med ett undantag väckta under den allmänna motionstiden /05 respektive 2005/06. De sistnämnda motionerna redovisas i betänkandet utan angivande av årtal. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna utgör en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken. Den präglar agerande i globala och regionala forum och genomsyrar de bilaterala kontakterna med andra länder. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna ligger i vårt lands intresse och speglar dessutom våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. Sedan antagandet av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna 1948 har rättigheterna slagits fast i ett antal internationella konventioner. De centrala konventionerna är FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, båda . Också på regional nivå finns konventioner om mänskliga rättigheter. Några exempel på sådana är den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (""), den amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter . FN:s allmänna förklaring och nämnda konventioner innehåller sammantaget en lång rad rättigheter som innefattar grundläggande friheter, rätten till skydd mot övergrepp och rättigheter för att tillgodose de grundläggande behoven. Dessutom finns inom FN:s ram ytterligare fyra viktiga konventioner om rasdiskriminering (1965), diskriminering av kvinnor (1979), tortyr (1984) och barnets rättigheter (1989). Regeringen har överlämnat två skrivelser till om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik respektive en skrivelse om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete, skrivelserna 1997/98:89 och 2003/04:20 respektive 1997/98:76. Dessa behandlades i utskottets betänkanden /98:UU17, 2003/04:UU9 respektive 1997/98:UU15. 1 Grundläggande mänskliga rättigheter, multilateralt samarbete m.m. betonar i kommittémotion U248 yrkande 12 att det är viktigt att sätta kraft bakom folkmordskonventionens förpliktelse att förebygga eller undertrycka folkmord, kunna hantera situationer med folkfördrivning samt garantera individers säkerhet snarare än staters. I yrkande 13 framhålls att slutsatserna från FN:s toppmötesdeklaration om "ansvaret att skydda" nu måste omsättas i praktiken. I de fall en stat inte har förmågan eller viljan att efterleva sin skyldighet att skydda det egna landets befolkning måste det internationella samfundet, enligt yrkande 14, verka för ett sådant skydd, även inom staters territorium. bör enligt yrkande 15 mer aktivt stödja civila och militära insatser för frihet och fred i världen. I yrkande 19 understryks att och EU i större utsträckning skall värna och framhäva demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna vid kontakten med länder som , , och . bör för egen del och tillsammans med EU:s andra medlemmar delta i det "democracy caucus" som har upprättats i FN (yrkande 24). I partimotion U289 yrkande 18 anförs att suveräniteten och nationsgränserna aldrig får bli en sköld bakom vilken förtryck och brott mot de mänskliga rättigheterna kan accepteras. föreslår i kommittémotion 2004/05:U21 yrkande 1 en utveckling av instrumenten för legitim inblandning gällande kränkningar av mänskliga rättigheter på EU-nivå och bilateral nivå. I partimotion 2004/05:U225 yrkande 1 och i kommittémotion U209 yrkande 1 framhålls att kränkningar av mänskliga rättigheter alltid måste påtalas, kritiseras och åtgärdas oavsett var de äger rum. bör, enligt i motionerna 2004/05:U225 yrkande 10 och U209 yrkande 12, öka sitt engagemang i det s.k. Community of Democracies. Betydelsen av tydliga rutiner då svenska medborgares mänskliga rättigheter kränks utomlands framhålls i motion 2004/05:U225 yrkande 25. Det är enligt motionerna 2004/05:U225 yrkande 6 och U209 yrkande 6 nödvändigt att skilja mellan civila och politiska rättigheter, vilka är absoluta, och sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter. Politiska rättigheter skall enligt partimotionerna 2004/05:U226 yrkande 2 och U336 yrkande 1 ha företräde framför ekonomiska och sociala rättigheter. anser enligt motion U209 yrkande 3 attSverige bör intensifiera sitt arbete med att både försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna dels genom de internationella organisationer där bereds möjlighet att påverka, såsom FN, EU, , och , dels genom bilaterala samarbete med andra länder. Enligt yrkande 7 bör FN vara skyldigt att ingripa, också med våld om så krävs, då civila hotas av folkmord, massvåldtäkter, folkfördrivning eller motsvarande och där staten inte skyddar sina medborgare. En fortsatt förnyelse av folkrätten behövs, enligt vad som anförs i yrkande 8. I kommittémotion K430 yrkande 4 framhåller att inom FN bör verka för att inga FN-beslut fattas som står i strid med mänskliga rättigheter och grundläggande rättsprinciper. föreslår i kommittémotion 2004/05:U315 yrkande 1 att regeringen på en hemsida skall redovisa de internationella konventioner och tilläggsprotokoll som inte har ratificerat, samt ange motiven till detta. I yrkande 2 betonas att folkrättsliga krav till skydd för stater aldrig får övertrumfa kravet på grundläggande fri- och rättigheter för staternas befolkning och i yrkande 4 att kunskapsutveckling och opinionsbildning för försoning måste ges större tyngd inom både det konfliktförebyggande och det fredsuppbyggande arbetet. Övervakningen av regelverk för handel och utbyte med andra länder bör enligt yrkande 5 ytterligare fokuseras på de internationella övervaknings- och kontrollmekanismerna för efterlevnaden av mänskliga rättigheter. Den humanitära rätten som ett skydd för krigsoffer bör enligt yrkande 13 ytterligare förstärkas. I yrkande 14 anförs att regeringen tydligt bör markera att den mest grundläggande mänskliga rättigheten är rätten till liv. framhåller i kommittémotion 2004/05:U331 yrkande 34 vikten av en tydlig svensk linje i förhållande till diktaturer och stater präglade av etniska konflikter, diskriminering, korruption och förakt för mänskliga rättigheter. I yrkande 35 förespråkas en obligatorisk rapportering om sociala och miljömässiga hänsynstaganden som bör ingå i de svenska multinationella företagens årliga rapporter. Universella rättigheter och gemensamma spelregler bör enligt i kommittémotion U356 yrkande 1 utvecklas i det internationella systemet. I yrkande 2 sägs att öppenheten i svensk utrikespolitik bör ökas genom att det civila samhället inbjuds till utvärderingar och debatter om svenska internationella åtaganden. bör enligt yrkande 4 verka för öppenhet i samband med problemlösning genom regionala organisationer som EU, Asean och AU. Enligt i kommittémotion U383 yrkande 1 skall enskilda individers rätt till grundläggande mänskliga rättigheter alltid väga tyngre än folkrättsprincipen om skydd för stater och deras institutioner. Statsledningar bör enligt yrkande 6 ställas till svars för sådana brott mot de mänskliga rättigheterna som underlåtenhet att bekämpa trafficking och spridning av hiv. Den humanitära rätten bör stärkas och UNHCR:s resurser i syfte att skydda flyktingar och krigsoffer säkras, enligt yrkande 9. bör enligt kommittémotion2004/05:U283 yrkande 7 inom EU och FN mer kraftfullt agera mot brott mot mänskliga rättigheter, övergrepp och tortyr och för förbud mot kvinnlig könsstympning. Svenska ställningstaganden inför olika konflikter och kriser bör grundas på huruvida grundläggande värden som mänskliga rättigheter, demokrati, öppenhet och rättssamhällets principer respekteras av parterna, anser i kommittémotion U384 yrkande 1. Regeringen bör enligt yrkande 9 uppdra åt svenska och andra forskare och debattörer att försöka definiera när interventioner skall anses vara humanitära och motiveras med en skyldighet att ingripa till människors skydd. framhåller i partimotion U311 yrkande 15 att i FN bör verka för en tydligare tolkning av vad som avses med självförsvar i internationella konflikter. Enligt yrkande 18 bör i alla internationella sammanhang verka för att skydda länders bestämmanderätt över sina naturtillgångar så att transnationella företag och korrupta regimer förhindras att orättmätigt beröva folken deras naturtillgångar. Svenska insatser i FN begärs för att främja utveckling av mer sofistikerade former av sanktioner, som riktar sig mot de regimer som bryter mot folkrätt och mänskliga rättigheter (yrkande 21). I kommittémotion 2004/05:U268 yrkande 13 förespråkar att i EU skall verka för det iranska folkets rätt att organisera sig i partier och fackföreningar. Ett svenskt agerande begärs i yrkande 16 för att alla som fängslats i på grund av sin politiska och religiösa uppfattning skall försättas på fri fot. föreslår i partimotion U276 yrkande 1 att aktivt och konstruktivt skall stödja arbetet i den grupp inom FN som arbetar med att ta fram ett tilläggsprotokoll till . I motion U205 (fp, kd, v, c, mp) yrkandena 1-6 efterlyses ett svenskt agerande för att skall släppas fri och att svenska företrädare får träffa honom. utrikesminister bör åka till och engagera sig i fall. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter måste släppas in i . bör verka för att EU:s bistånd till avbryts och för att demokrati och respekt för mänskliga fri- och rättigheter införs i landet. I motion U228 (s) föreslås att skall driva kravet på att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. I motion U314 (fp) yrkande 1 förordas att ansluter sig till och undertecknar det europeiska au pair-avtalet (European Agreement on Au Pair Placement) och i yrkande 2 att bör verka för att avtalet även skall gälla utomeuropéer. I motion U357 (s) yrkandena 1-4 förespråkas ett svenskt agerande för att skall släppas fri och att svenska företrädare får träffa honom. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter måste släppas in i . måste, bilateralt och genom EU, föra en kontinuerlig politisk dialog med , bl.a. om respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. I motion U371 (mp) yrkande 11 betonas att huvudprincipen vid all konflikthantering måste vara icke-våld. Det borde enligt yrkande 14 finnas möjlighet till civil fredsplikt i stället för att tvingas utföra militär värnplikt i sitt land. En sanktionsfond bör inrättas inom FN och erfarenheter tas till vara av olika modeller för s.k. smarta sanktioner (yrkande 15). Civila fredsstyrkor, med utbildning och kompetens att tjänstgöra vid kriser och konflikter, bör enligt yrkande 16 skapas i alla länder. Allmänt om mänskliga rättigheter Utskottet vill inledningsvis betona att frågor om mänskliga rättigheter, utveckling, säkerhet och institutionella frågor är sammanlänkade och måste ses som en helhet. Denna helhetssyn måste genomsyra agerande i FN och i andra internationella sammanhang. Främjandet av de mänskliga rättigheterna är en prioritet inom svensk utrikespolitik. Utskottet vill i detta betänkande redan inledningsvis slå fast att även i fortsättningen skall driva en konsekvent och resultatinriktad politik för de mänskliga rättigheterna. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna ligger i intresse och speglar dessutom förhoppningar om en värld där människor kan leva fria och trygga, utan fruktan och nöd. Utskottet menar vidare att främjandet av mänskliga rättigheter även framgent skall utgöra en integrerad del i all utrikespolitik. Rättigheterna i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är universella. De gäller för alla människor, utan åtskillnad, och skall respekteras över hela världen, oavsett land, kultur och specifik situation. Regimer som kränker de mänskliga rättigheterna har ibland försvarat detta med att just deras land har särskilda förhållanden som gör detta befogat, eller med att mänskliga rättigheter inte får hindra utövandet av traditionella kulturella sedvänjor, t.ex. vad beträffar kvinnors och flickors ställning. Åsikten har också framförts att de internationella normerna skulle vara ett västerländskt påfund. Utskottet menar att detta är argument som måste avvisas. och i bekräftade de mänskliga rättigheternas universalitet. Utskottet utvecklade , , sin samlade syn på en policy för de mänskliga rättigheterna inom svensk utrikespolitik i betänkande 2003/04:UU9. Utskottets ställningstaganden då var föranledda av dels regeringens skrivelse 2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, dels motionsförslag som avlämnats med anledning av skrivelsen eller under allmänna motionstider.