bet · GT01SoU13 · 2006-02-21 00:00:00 — Motion So460 (c) får mot bakgrund av detta anses tillgodosedd. I motion So11 (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av ytterligare fokus på noggranna behandlingskontroller och smittskyddsarbete, framför allt när det gäller tuberkulos. Utskottet kan åter konstatera att det pågår ett arbete mot spridning av och skydd mot tuberkulos i . Detta arbete innefattar bl.a. vaccination av riskgrupper, upptäckande och behandling av fall av sjukdomen samt effektiv smittspårning. Vidare kan , om det bedöms nödvändigt, på nytt komma att pröva frågan om allmän vaccination mot tbc. Dessutom pågår en översyn av allmänna råd beträffande förebyggande av tuberkulos. Utskottet bedömer att det inte är nödvändigt med något riksdagsinitiativ med anledning av motionen, vilken avstyrks. När det gäller mässlingsvaccinering instämmer utskottet i motionärernas uppfattning att det är betydelsefullt att vaccination mot mässling sker. Trots att vaccinationsfrekvensen har ökat , är det viktigt att täckningsgraden ökar ytterligare. Utskottet förutsätter att ansvariga myndigheter följer utvecklingen av täckningsgraden av vaccinationer så att ett gott smittskydd upprätthålls. Däri ligger även möjligheten att ge rekommendationer m.m. Något riksdagsinitiativ behövs inte med anledning av motionerna So11 (m) yrkande 4 samt So323 (m). Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) samt lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168). Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om behovet av konkreta mål och åtgärder för kunskapsuppbyggnad. Regeringen anför i propositionen att det för strategins genomförande krävs att all personal inom hälso- och sjukvård, djursjukvård, djurhållning och livsmedelsproduktion tillämpar aktuell kunskap och bästa möjliga teknik. De som förskriver antibiotika måste ha ett tillräckligt kunskapsunderlag för beslutet att ordinera eller avstå från antibiotikabehandling och för att kunna göra ett rationellt terapival. All personal måste känna till hur infektioner kan förebyggas. För att minska spridning av infektioner krävs att allmänheten har en god kännedom om betydelsen av personlig hygien och livsmedelshygien. Vidare behövs en förståelse för såväl nytta som risker med antibiotikaanvändning. Information utarbetad av relevanta myndigheter kan enligt propositionen spridas bl.a. genom skolor, apotek och konsumentorganisationer. Regeringen anför vidare att det är angeläget att den som ordinerar antibiotika har lättillgänglig, saklig, aktuell och producentobunden information om antibiotika som står i samklang med de riktlinjer som finns för användning av antibiotika i . Inom humanmedicinen har läkemedelskommittéer och regionala Stramagrupper en viktig roll att förse förskrivare med objektiv information som främjar rationell läkemedelsanvändning. Genom en kontinuerlig dialog mellan olika parter kan problem identifieras och gränsdragningar tydliggöras, vilket främjar en sund marknadsföring. Regeringen anför att ett gott kunskapsunderlag är grundläggande för alla former av insatser för att motverka antibiotikaresistens. Dels är många aspekter fortfarande inte belysta, dels är antibiotika och antibiotikaresistens ett dynamiskt område, vilket gör att även befintlig kunskap måste uppdateras kontinuerligt. I syfte att förbättra kunskapsunderlaget anför regeringen i propositionen att bör få i uppdrag att i samråd med berörda aktörer göra en inventering av antibiotikaanvändningen inom hälso- och sjukvården. Inventeringen bör genom ett lämpligt urvalsförfarande belysa situationen inom både öppen- och slutenvården. Inventeringen bör redogöra för tillgången till infektionsmedicinsk kompetens, såväl i kvalitetsarbetet som i den löpande kliniska verksamheten vid vårdinrättningar. Vidare bör det enligt propositionen belysas huruvida riktlinjer för utredning, inklusive riktlinjer för mikrobiologisk diagnostik, och antibiotikabehandling vid olika infektionssjukdomar finns utarbetade och tillgängliga, samt vilka metoder som finns för utvärdering av hur riktlinjerna följs och att resultaten av dessa utvärderingar regelbundet analyseras samt hur denna kunskap återförs till berörd personal. Vidare anförs att () bör få i uppdrag att inventera hur befintliga mikrobiologiska metoder som används vid diagnostik utnyttjas samt vilka nya mikrobiologiska metoder som finns och även belysa de ekonomiska konsekvenserna av att införa dessa nya metoder i landstingens mikrobiologiska diagnostik. Enligt propositionen bör se över tillgången till obduktionsverksamhet med målsättningen att tillgången skall vara adekvat för den veterinära fältverksamhetens behov. Vidare bör få i uppdrag att, i samråd med övriga berörda myndigheter, kartlägga vägarna och slutdestinationerna för tillförsel av olika typer av antibiotika till miljön och den årliga omfattningen av denna tillförsel, samt att kartlägga hur olika typer av antibiotika bryts ned i olika miljöer. Slutligen bör få i uppdrag att utreda huruvida användandet av vissa antibiotikasubstanser som konserveringsmedel i livsmedel innebär en risk för folkhälsan och djurhälsan. I motion So12 av m.fl. (fp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om konkreta mål och åtgärder för kunskapsuppbyggnad. Enligt motionärerna saknas detta i propositionen. Det är enligt dem angeläget att denna brist snabbt avhjälps. Utskottet delar regeringens och motionärernas bedömning att ett gott kunskapsunderlag är grundläggande för alla former av insatser för att motverka antibiotikaresistens. Utskottet välkomnar därför de uppdrag som enligt regeringen bör ges till ansvariga myndigheter beträffande översyn av antibiotikaanvändningen inom hälso- och sjukvården, eventuella risker med antibiotika som konserveringsmedel i livsmedel m.m. Utskottet utgår ifrån att uppdragen sammantaget kommer att bidra till att förbättra kunskapsunderlaget inom detta område. Enligt utskottet behövs det inte något initiativ från med anledning av motion So12 (fp) yrkande 2. Samverkan inom Europiska unionen och internationellt Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om behovet av att utveckla nya antibiotika m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående internationellt arbete som deltar i. Jämför reservation 3 (m, kd). Regeringen anför i propositionen att svenskt arbete mot antibiotikaresistens i hög grad är beroende av internationella förhållanden. Enligt regeringen är det därför viktigt att fördjupa samarbetet inom EU och internationellt, framför allt inom WHO. I propositionen konstateras att forskningen inom antibiotikaområdet till övervägande del har varit finansierad av läkemedelsindustrin. Den har i det närmaste helt varit inriktad på att utveckla nya läkemedel. Blygsamma offentliga resurser har satsats på annan antibiotikaforskning, vilket bl.a. medfört att det finns kunskapsluckor när det gäller orsakerna till resistensutveckling. En annan bidragande faktor är, enligt regeringen, att intresset till stor del varit inriktat på den enskilda patientens problematik. De strategier som formulerats för att motverka resistensutvecklingen på samhällsnivå bygger därför till stor del på historisk erfarenhet men är mindre väl vetenskapligt dokumenterade. Med bättre kunskapsunderlag kan strategierna effektiviseras. Forskning bidrar till att öka kunskapsunderlaget, och internationell samverkan är betydelsefull för att maximera kunskapsutbytet. Vidare konstateras att både utvecklingen av nya antibakteriella läkemedel och av hiv-vaccin utgör exempel på kommersiellt ointressanta läkemedel, dvs. läkemedel där läkemedelsindustrin inte har möjligheter att få igen sina investeringar. Kostnaderna för att ta fram nya läkemedel ökar ständigt, och en stor del av grundforskningen finansieras genom statligt stöd. Läkemedelskandidater som tagits fram som ett resultat av grundforskning eller via riktade satsningar inom läkemedelsindustrin går i normalfallet vidare inom läkemedelsindustrin som väljer att satsa pengar på de mest lovande kandidaterna för produktutveckling i hopp om att därefter kunna ta del av vinsterna i ett framgångsrikt läkemedel. Läkemedelsindustrin måste därför, konstaterar regeringen, satsa på mediciner som är lönsamma , och där inte en resistensutveckling hotar att snabbt göra läkemedlet ineffektivt och därmed olönsamt. Enligt propositionen har många av de större läkemedelsföretagen helt lagt ned sin forskning och utveckling inom antibiotikaområdet, och det finns svårigheter att hitta finansieringsformer för klinisk forskning för nya antibakteriella läkemedel. Det kan finnas ett stort värde i att vidareutveckla grundforskningsresultat till produkter också när det gäller kommersiellt ointressanta läkemedel och produkter, t.ex. nya antibiotika. För produktion och vidareutveckling av sådana är det enligt regeringens mening viktigt att hitta olika sätt att närma politiska beslutsfattare och övriga berörda aktörer i arbetet. Regeringen avser att genom samverkan både inom EU och internationellt aktivt undersöka möjligheterna för nya forsknings-, produktions- och handelsinitiativ samt nya former av finansiering och partnerskap mellan den privata och den offentliga sektorn för att möjliggöra utveckling av kommersiellt ointressanta läkemedel. I propositionen anförs att tillsammans med tagit initiativ till att skapa en internationell arbetsgrupp för globala nyttigheter (s.k. global public goods) där bl.a. frågan om kommersiellt ointressanta läkemedel behandlas. Arbetsgruppen för globala nyttigheter kommer att presentera sina slutsatser . kommer att aktivt verka för att resultat och erfarenheter från arbetet i arbetsgruppen för globala gemensamma nyttigheter sprids i olika internationella sammanhang. Vidare anförs att tillsammans med de övriga nordiska länderna har varit initiativtagare till och drivande i arbetet med den resolution om åtgärder för att förbättra arbetet mot antimikrobiell resistens som antogs av Världshälsoförsamlingen . Det är enligt regeringen viktigt att fortsätter att aktivt stötta WHO:s arbete med att genomföra resolutionen. För att nå framgång med det internationella arbetet mot antibiotikaresistens krävs ett ökat engagemang för att stötta och utveckla arbetet globalt och inte bara i länder i och västvärlden. bör aktivt bidra till detta arbete och verka för att nya allianser mellan länder och regioner kommer till stånd. I motion So11 av m.fl. (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla nya antibiotika. kan inte, enligt motionärerna, ensamt tillgodose behovet av nya läkemedel, men det är ändå viktigt att den ersättning som producenter av läkemedel får i största möjliga mån återspeglar de nya preparatens förväntade samhällsekonomiska nytta. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om globala nyttigheter. Enligt motionärerna kan det finnas skäl att via offentliga medel finansiera forskning om s.k. globala nyttigheter, t.ex. utvecklingen av läkemedel mot hiv och tuberkulos. Även i motion So12 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om insatser för att utveckla nya antibiotika. Utöver de möjligheter som nämns i propositionen, som t.ex. stöd till grundforskning och stöd till nya former av finansiering och partnerskap mellan privat och offentlig sektor, vill motionärerna peka på möjligheten till nordiskt samarbete för att främja utvecklingen av nya antibiotika som läkemedelsföretagen inte engagerar sig i av egen kraft. Vidare anförs i yrkande 3 att det är angeläget att resurser satsas på utvecklingen av ny kunskap, dvs. Den bör inte bara gälla utveckling av nya läkemedel utan också sökandet av ny och fördjupad kunskap beträffande antibiotikaresistens i övrigt. Utskottet delar motionärernas uppfattning om behovet av att utveckla nya antibiotika och att detta måste ske i samverkan med andra länder inom och EU, samt även inom ramen för t.ex. WHO. Utskottet konstaterar att den s.k. Arbetsgruppen för globala nyttigheter kommer att presentera sina slutsatser . Utskottet ser mycket positivt på att , enligt regeringen, aktivt kommer att verka för att resultat och erfarenheter från arbetet i denna arbetsgrupp sprids i olika internationella sammanhang. Utskottet delar bedömningen att det kan finnas skäl att via offentliga medel i större utsträckning än finansiera forskning om s.k. kommersiellt ointressanta läkemedel. Utskottet välkomnar även den resolution om åtgärder för att förbättra arbetet mot antimikrobiell resistens som antogs av Världshälsoförsamlingen . För att nå framgång med det internationella arbetet mot antibiotikaresistens krävs ett ökat engagemang för att stötta och utveckla arbetet globalt och inte bara i länder i och västvärlden. Utskottet anser att det finns all anledning att noga följa utvecklingen på området. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet emellertid inga skäl att nu föreslå några riksdagsinitiativ med anledning av motionerna So11 (m) yrkandena 1 och 2 samt So12 (fp) yrkandena 1 och 3. Motionerna avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Strategigrupp för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens inom veterinärmedicin och livsmedel Utskottets förslag i korthet bör, med hänvisning till regeringens bedömning av de ekonomiska konsekvenserna, avslå ett motionsyrkande om framtida finansiering av Strama VL. Regeringen anför i propositionen att en organisation, motsvarande Strama, för sektorsövergripande samverkan på veterinär- och livsmedelsområdet, Strama VL, bör inrättas. De praktiska arbetsmetoderna för att motverka antibiotikaresistens inom human- respektive veterinärsidan skiljer sig markant åt, och därför bör de två organisationerna arbeta i separata operativa spår, medan däremot Strama VL i strategiska frågor bör arbeta i nära samråd med Strama. Kansliet för Strama VL bör enligt regeringens bedömning placeras på (). Genom tillskapandet av Strama VL bör SVA:s samarbete med övriga myndigheter och organisationer samt med formaliseras. Regeringen gör i propositionen bedömningen att strategin för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar sammantaget innebär förtydliganden av redan gällande principer och att den inte medför några ökade utgifter. I motion So13 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om behovet av en framtida finansiering av Strama VL. Enligt motionärerna kommer SVA i enlighet med förslaget att få flera tillkommande uppgifter av både permanent och mer tillfällig natur. Dessa uppgifter kommer, anför motionärerna, att medföra ökade kostnader. Det är därför viktigt att Strama VL får en kompensation för ökade kostnader. Utskottet förutsätter att det som tas upp i motion So13 (s) tillgodoses om behov visar sig föreligga. Det ankommer dock inte på att nu ta ställning till någon finansieringsfråga. Motionen avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd med det anförda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Behandlingskontroller och smittskyddsarbete, punkt 3 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So11 yrkande 3. Enligt vår mening krävs att mer resurser satsas för att upptäcka och behandla tuberkulos. Det krävs också ytterligare fokus på noggranna behandlingskontroller och smittskyddsarbete. måste ha en uttalad samsyn på hur vi utrotar tuberkulos. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Mässlingsvaccinering, punkt 4 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So11 yrkande 4 och 2005/06:So323. Ett viktigt problem i är den stora variationen i täckningsgrad som vi har kunnat se mellan olika landsting. Dessutom saknas nästan helt en analys när det gäller behovet av vaccination mot mässling. Täckningsgraden när det gäller mässling är på vissa ställen alltjämt förhållandevis låg. Regeringen bör därför uppdra åt att genomföra en specifik kampanj för mässlingsvaccination. Trots att andelen mässlingsvaccinationer gått upp något är detta en fråga som fortsatt bör bevakas och snabba informationsinsatser vid behov sättas in, inte minst mot bakgrund av mässlingens utbredning globalt sett, om intresset för vaccination åter minskar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Insatser för att utveckla nya antibiotika, punkt 7 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So11 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2005/06:So12 yrkandena 1 och 3. Bristen på nya antibiotika, vilket tas upp i propositionen, är ett stort problem som till sin karaktär är internationellt. Enligt vår mening kan inte ensamt tillgodose behovet av nya läkemedel, men det är ändå viktigt att den ersättning som producenter av läkemedel får i största möjliga mån återspeglar de nya preparatens förväntade samhällsekonomiska nytta. Därigenom bidrar vi till att solidariskt täcka utvecklingskostnaderna för nya läkemedel. ansvarar Läkemedelsförmånsnämnden för att prissättningen av nya läkemedel någorlunda väl återspeglar deras samhällsekonomiska nytta. Vi anser att det finns skäl att diskutera om i sina bedömningar av vilka läkemedel som skall analyseras och prissättas skall få möjlighet att ta hänsyn även till läkemedlens internationella betydelse och de indirekta konsekvenser som förändringar av svenska prisnivåer kan ha för internationellt sett stora sjukdomsgrupper, som hiv/aids och malaria. Vidare anser vi att det är uppenbart att det finns en konflikt mellan å ena sidan incitament för forskning om exempelvis hiv/aids, å andra sidan tillgängligheten till samma läkemedel i fattiga länder. Det finns skäl att diskutera möjligheten till prisdifferentiering mellan fattiga och rika länder. Tillämpningen av samhällsekonomiska principer vid prissättningen av läkemedel löser dock inte alla problem, inte ens om prissättningen av läkemedel sker på global nivå. Vi anser därför att det kan finnas skäl att via offentliga medel finansiera forskning om s.k. globala nyttigheter. Ett exempel är utvecklingen av läkemedel mot hiv/aids och tuberkulos. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:50 Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar: Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 2. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 3. lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168). 2005/06:So11 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utveckla nya antibiotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om globala nyttigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare fokus på noggranna behandlingskontroller och smittskyddsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att öka täckningsgraden för mässlingsvaccinering. 2005/06:So12 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att utveckla nya antibiotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkreta mål och åtgärder för kunskapsuppbyggnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning. 2005/06:So13 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en framtida finansiering av Strama VL. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:So323 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör uppdra åt att inom ramen för informationsinsatser utföra en specifik kampanj angående mässlingsvaccin. 2005/06:So460 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta personliga register för vaccinationer. 2005/06:So568 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett handlingsprogram för användning av antibiotika i samhället.