bet · GT01KU7 · 2006-02-21 00:00:00 — En annan utgångspunkt är att tydliggöra roll och stärka inflytande i EU-samarbetet. EU-arbetet i skall också präglas av öppenhet med goda möjligheter till insyn för medborgarna. Riksdagsstyrelsen har i framställning 2005/06:RS6 lämnat förslag till för bedömning och beslut. I framställningen föreslås att godkänner riktlinjerna för arbete med EU-frågorna. framhåller att skall spela en central roll i hanteringen av EU-frågor. Det betonas att det är viktigt att kommer in tidigt och att samtliga riksdagsledamöter involveras. Regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i EU som utskotten bestämmer. Utskotten kan vid dessa överläggningar framföra synpunkter på hur regeringen bör agera. Överläggningarnas resultat bör dokumenteras och kan redovisas i en bilaga till utskottets sammanträdesprotokoll eller i en anteckning i protokollet. Det formella samrådet om regeringens position inför beslut i ministerrådet och givandet av det slutliga förhandlingsmandatet bör enligt som ske i . Riksdagsstyrelsens framställning till avses att behandlas av . Riksdagsstyrelsen har överlämnat förslag till för behandling. Riksdagsstyrelsens framställning behandlar frågor om hur skall komma in tidigt i EU-arbetet. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2005/06:K336. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om tillskapande av en HBT-förordning samt uppdrag för tillsynsmyndigheter att se över myndigheternas genomförande av de förändringar som HBT-relevant lagstiftning inneburit. Jämför reservation 7 (v, mp). I motion 2005/06:L375 av m.fl. (v) anför motionärerna att det är av väsentlig betydelse att HBT-perspektivet integreras i all statlig verksamhet. Alla myndigheter bör få i uppdrag att återrapportera resultat och uppnådda mål inom HBT-området till regeringen. För detta ändamål krävs en särskild HBT-förordning som innehåller konkreta och utvärderingsbara mål för att avskaffa diskrimineringen av HBT-personer i statsförvaltningen (yrkande 9). Motionärerna anför vidare att tillsynsmyndigheterna skall få ett särskilt uppdrag att se över myndigheternas genomförande av de förändringar som HBT-relevant lagstiftning inneburit (yrkande 11). När det gäller myndigheternas kompetens i frågor som rör homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor (HBT-frågor) har utskottet behandlat motioner som rör detta område, (bet. 2004/05:KU14). Utskottet hänvisade där till det då senaste uttalandet (bet. 2003/04:KU11) i vilket utskottet betonade att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet, enligt regeringsformen, skall beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Myndigheter och deras personal får således inte låta sig påverkas av en önskan att gynna eller missgynna vissa enskilda intressen, och de får inte ta hänsyn till ovidkommande omständigheter. Vidare anförde utskottet att det i regeringsformen finns uttryckliga bestämmelser om att myndigheter skall motverka diskriminering på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etiskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. Myndigheterna har även, enligt förvaltningslagen, en allmän serviceplikt gentemot allmänheten. Myndigheterna skall hjälpa enskilda att ta till vara sin rätt i förvaltningsärenden, och de har ett ansvar för att se till att ärenden blir tillräckligt utredda. Utskottet ansåg dock att det trots dessa grundläggande bestämmelser ibland kunde finnas skäl att vidta vissa riktade åtgärder avseende myndigheters kontakt med och sätt att behandla olika grupper i befolkningen. För att personal vid olika myndigheter skall handlägga ärenden på ett sätt som svarar mot de grundläggande bestämmelserna kan kompetenshöjande insatser vara nödvändiga. Utskottet konstaterade att regeringen hade tagit initiativ eller avsåg att ta initiativ som riktar sig mot olika delar av den offentliga förvaltningen. Enligt utskottets mening fanns det tills vidare därför inget behov av ett uttalande från för att fästa regeringens uppmärksamhet på behovet av åtgärder. Utskottet har behandlat HBT-frågor ingående tidigare, i betänkande 2004/05:KU14 och (bet. 2003/04:KU11). Utskottet avstyrker motionen 2005/06:L375 yrkandena 9 och 11. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till pågående utredningsarbete samt till löpande arbete inom att avslår motioner om översyn av lagstiftning som inte stämmer överens med regeringsformen, vissa grundlagsändringar samt finsk-svenska gränsälvskommissionens kompetensområde. Utskottet föreslår även att en motion om tidsgräns för översyn av författningar som diskriminerar HBT-personer samt stadfästande av icke-diskrimineringsprincipen i regeringsformen avslås. Jämför reservation 8 (fp, c, mp). I motion 2005/06:K284 av () och (-) anför motionärerna att flertalet författningar som gällde då regeringsformen trädde i kraft har setts över och anpassats när det gäller både terminologi och tänkesätt. Det finns dock skäl att se över om det finns författningar som behöver modifieras. behöver man utvärdera om gällande principer är praktiskt rimliga eller behöver modifieras på något sätt. Det kan t.ex. inte vara rimligt att vi har kvar lagar som strider mot grundlagen flera decennier efter att regeringsformen har trätt i kraft (yrkande 1). Vidare anför motionärerna att gamla bestämmelser har behållits trots att de i något avseende strider mot moderna principer. Vissa avgifter som kommunen har rätt att ta ut skulle med modern terminologi sannolikt anses som skatter. Det är dock orimligt att belasta med sådana mängder beslut som med mycket bättre precision kan fattas på lokal nivå. Det behöver utredas vilka modifieringar som behövs för att göra det möjligt för kommunerna att fatta beslut om ekonomiska styrmedel, t.ex. parkeringsavgifter (yrkande 2). I motion 2005/06:K272 av () anför motionären att helhetsperspektivet ofta går förlorat i dagens lagstiftningsarbete. Många författningar är inte samordnade, de kolliderar med varandra och säger emot varandra. Hela den samlade, nu rådande författningssamlingen bör ses över i syfte att minska antalet lagar och regler och göra den mer överskådlig och tydlig. I motion 2005/06:L341 av m.fl. (c) anför motionärerna att det behövs en slutlig översyn av lagstiftning och myndighetsutövning i syfte att inte skall ha några lagar och förordningar som innebär diskriminerande åtskillnad mellan heterosexuella och homosexuella samt stadfästa icke-diskrimineringsprincipen i grundlagen (yrkande 6). I motion 2005/06:K457 av och () anser motionärerna att gränsälvskommissionens kompetensområde skall bevaras så som det är . Kommissionens beslut bör dock kunna överklagas. lade regeringen fram en proposition om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd (prop. 1983/84:119). I och med propositionen inleddes arbetet för att få fram enklare och klarare regler inom den offentliga sektorn samt att få en överblick över det statliga regelbeståndet. Arbetet innebar bl.a. att föråldrade regler skulle rensas ut, att krångliga regler skulle saneras och att nya regler skulle utformas på ett lättförståeligt sätt. Bakgrunden till propositionen var enligt regeringen en ökad kritik mot den omfattande regelgivningen i samhället. Utvecklingen mot ramlagstiftning hade medfört att detaljregleringen hamnade utanför lagstiftarens direkta kontroll, och kritik riktades särskilt mot de regler som beslutades av myndigheter under regeringen. Mängden regler medförde vidare att regelbeståndet blev svåröverskådligt. Dessutom fanns oklarheter i den terminologi som användes, något som resulterade i svårigheter att veta om en lag var bindande eller att betrakta som ett råd. Strävan efter förenklingar skulle omfatta alla nivåer i regelgivningen. Framför allt åsyftade åtgärdsförslagen regler av extern karaktär som riktar sig till allmänheten, till andra myndigheter, kommuner eller landsting. Effekterna av regelförenklingsarbetet skulle bli färre regler, större rättssäkerhet, effektivare administration och ett mera medborgarvänligt samhälle. Under beredningen av ärendet uttalade att regeringen i någon form skulle redovisa resultatet av arbetet med regelförenklingen. Så har också skett en gång med början . Huvudsakligen sker arbete med regelförenkling genom granskning av regeringsbeslut. Innan granskning av ett textutkast har skett får varken tryckning, överlämnande till Lagrådet eller andra offentliggöranden ske. Granskningen inriktas på konstitutionella frågor, andra centrala rättsliga frågor, författningstekniska frågor samt språklig utformning. Granskningsarbetet beskrivs i en rad promemorior framställda av Statsrådsberedningen. Enligt 1 kap. 4 § regeringsformen beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas. Beslut om skatt fattas alltså i lags form, medan avgifter i vissa fall kan beslutas genom lag, i andra fall av regeringen genom förordning. Delegation kan också förekomma. Som avgifter betraktar man statsrättsligt i första hand en penningprestation för vilken det allmänna lämnar ett specificerat vederlag. Alla andra penningprestationer som det allmänna utkräver - bortsett från böter och andra straffrättsliga bördor - är statsrättsligt sett skatter (och i Vår författning, åttonde upplagan, s. 160). Hur penningprestationen benämns är inte avgörande. Vissa benämns avgifter trots att det rör sig om skatter. Övergångsbestämmelser till nuvarande regeringsform Vid tillkomsten av den nuvarande regeringsformen infördes övergångsbestämmelser av vilka det framgår bl.a. att äldre författning eller föreskrift äger fortsatt giltighet utan hinder av att den inte har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av den nya regeringsformen. Bemyndigande, som har beslutats av Konungen och gemensamt eller av ensam, får utnyttjas även efter ikraftträdandet av den nya regeringsformen till dess bestämmer annorlunda. När det gäller kommunens rätt att ta ut parkeringsavgift anses att den lagstiftningen, som alltså fanns vid tillkomsten av regeringsform, vilar på sjätte punkten i övergångsbestämmelserna till regeringsformen (jfr t.ex. prop. 2003/04:145, Trängselskatt). Kommunens rätt att ta ut parkeringsavgift Enligt 1 § lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. får kommunen ta ut ersättning för användningen i fråga om sådan offentlig plats som står under kommunens förvaltning. Rätt att ta ut ersättning föreligger också i fråga om användning som avser salutorg eller liknande plats som kommunen har upplåtit till allmän försäljningsplats. Ersättningen utgår i form av en avgift med belopp som kan anses skäligt med hänsyn till ändamålet med upplåtelsen, nyttjarens fördel av denna, kommunens kostnader med anledning av upplåtelsen och övriga omständigheter. Grunderna för beräkning av avgiften beslutas av kommunfullmäktige. I den omfattning som behövs för att ordna trafiken får en kommun enligt 2 § ta ut ersättning i form av en avgift för rätten att parkera på sådana offentliga platser som står under kommunens förvaltning och som kommunen har upplåtit för parkering. beslutade regeringen att tillsätta en utredning för en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. Kommittén bör enligt regeringen ges vida ramar för sitt arbete. Den bör i princip vara oförhindrad att ta upp alla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar som kommittén har i uppdrag att se över. Det är dock inte fråga om att genomföra någon total författningsreform. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Enligt inhämtade uppgifter har bl.a. tagit upp frågor om förhållandet mellan skatt och avgift och konstitutionella aspekter på t.ex. miljöstyrande avgifter (trängselskatt). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av bestämmelserna inom parkeringsområdet och utarbeta förslag till den reglering som bedöms nödvändig (dir. 2004:174 tilläggsdir. Huvudsyftet är att förenkla, modernisera och effektivisera regelverket. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Enligt inhämtade uppgifter kan förhållandet mellan skatt och avgift vara en aktuell frågeställning även för denna utredning. ingick och en gränsälvsöverenskommelse att tillämpas fr.o.m. . Överenskommelsen finns i kungörelsen (1971:1016) om tillämpning av stadgan för finsk-svenska gränsälvsöverenskommelsen. Överenskommelsen har enligt inhämtade uppgifter från Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementetet förhandlats om. Ytterligare beredning av överenskommelsen pågår inom . Utskottet har behandlat motioner om regelförenkling, (bet. 2004/05/KU14). Utskottet konstaterade därvid att det tidigare avstyrkt motioner om regelförenkling med hänvisning till att det pågår ett omfattande löpande arbete inom samt till den ordning som gäller för beredning av kommittédirektiv och kommittéers arbete med konsekvensanalyser. Mot samma bakgrund avstyrkte utskottet de behandlade motionerna. I den årliga granskningen av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (bet. 2005/06:KU10) har utskottet gjort en genomgång av det arbete som pågår bl.a. i med att få fram enklare och klarare regler inom den offentliga sektorn och att få en bättre överblick över det statliga regelbeståndet. Utskottet konstaterade bl.a. att ansvaret för att de statliga regler som de enskilda har att följa uppfyller kraven på enkelhet, klarhet och överblickbarhet i hög grad vilar på regeringen. Utskottet ansåg också att det yttersta konstitutionella ansvaret likväl vilar hos och att är oförhindrad att fatta beslut om föreskrifter också i sådana ämnen som regeringen är behörig att reglera. När det först gäller grundlagsfrågor konstaterar utskottet att det pågår en grundlagsutredning som har ett brett mandat. Just parkeringsfrågor övervägs i . I avvaktan på resultatet av utredningarna avstyrker utskottet motion 2005/06:K284 yrkande 2. Förutom att det pågår en utredning om grundlagen, utförs det inom ett löpande arbete om regelförenkling avseende alla författningar. Utskottet behandlade frågor om regelförenkling och avstyrkte då motioner om regelförenkling med hänvisning till detta arbete. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker motionerna 2005/06:K284 yrkande 1 och 2005/06:K272. När det gäller HBT-frågor har utskottet behandlat HBT-frågor ingående tidigare, såsom framhållits ovan under rubriken , i betänkande 2004/05:KU14 och (bet. 2003/04:KU11). Mot bakgrund av detta och att det pågår en utredning om grundlagen avstyrker utskottet motion 2005/06:L341 yrkande 6. Mot bakgrund av den pågående beredningen av en ny gränsälvsöverenskommelse i avstyrker utskottet motion 2005/06:K457. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår en motion om allmänhetens tillgång till författningstext, förarbeten och rättsfall. Jämför reservation 9 (kd, mp). I motion 2005/06:Ju384 av m.fl. (mp, -) anför motionärerna att det måste finnas ett väl utbyggt och pedagogiskt rättsinformationssystem. All gällande författningstext, så många som möjligt av de tillämpade förarbetena och rättsfallen från och Regeringsrätten skall vara tillgängliga utan någon kostnad för den enskilde via elektroniska medier (yrkande 15). I skrivelse 1998/99:17, Ett nytt offentligt rättsinformationssystem, presenterade regeringen sin syn på ett nytt offentligt rättsinformationssystem. Av skrivelsen framgår sammanfattningsvis att regeringen anser att staten skall svara för en kontinuerlig grundservice på rättsinformationens område med hjälp av informationsteknik. Servicen skall rikta sig till såväl allmänheten som den offentliga sektorn. Den skall omfatta de offentliga rättskällorna, från författningar och deras förarbeten till domstolarnas och myndigheternas praxis. Informationen skall hållas elektroniskt tillgänglig på ett överskådligt och enhetligt sätt, vara gratis samt sökbar via en gemensam ingångssida på Internet. uttalade att det såg med tillfredsställelse på den utveckling av de nuvarande datasystemen som regeringens planering innebär (1998/99:JuU11). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att föreslå hur den verksamhet som bedrevs i projektform under benämningen SverigeDirekt i sin permanenta form skulle utvecklas och organiseras . Utredningen antog namnet Utredningen om SverigeDirekt (SB 200:01). lämnade utredningen ett delbetänkande, Offentliga på nätet (SOU 2001:63), och slutbetänkandet Internet - ett stöd för medborgarens möte med det offentliga (SOU 2002:20). Utredaren ansåg att rättsinformationssystemet skall samordnas organisatoriskt med verksamheten inom SverigeDirekt och bedömde att Portalen SverigeDirekt och rättsinformationssystemets portal Lagrummet inte bör integreras innehållsmässigt utan drivas som två separata tjänster. Utformningen av och innehållet i rättsinformationssystemet styrs av rättsinformationsförordningen (1999:175) som trädde i kraft . Enligt rättsinformationsförordningen skall det finnas ett rättsinformationssystem. Systemet skall föras med hjälp av informationsteknik och finnas tillgängligt genom ett allmänt nätverk. Innehållet i systemet skall vara tillgängligt på ett enhetligt sätt. Systemet skall innehålla () som den kungörs, referensregister över författningar i SFS och grundförfattningarna i SFS i deras lydelse med införda ändringar. Vidare skall systemet innehålla de gällande förordningar som kungörs i andra författningssamlingar än SFS. Systemet skall också innehålla sådana gällande föreskrifter som är beslutade av myndigheter under regeringen och som skall kungöras enligt lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. I systemet skall det ingå förarbeten i form av bl.a. kommittédirektiv, förordningsmotiv, utredningsbetänkanden och propositioner. Det skall även finnas uppgifter om vägledande avgöranden av domstolar och myndigheter. Även de överenskommelser som skall publiceras i internationella överenskommelser (SÖ) skall ingå (38 §§). får besluta att även annat material får ingå i systemet (9 §). Enligt 15 § skall Verket för förvaltningsutveckling vara samordningsmyndighet för rättsinformationssystemet. Lagrummet är den offentliga förvaltningens gemensamma portal för svensk rättsinformation. Lagrummet länkar till rättsinformation hos regering, riksdag, högre domstolar samt statliga myndigheter. Varje myndighet svarar för sin egen rättsinformation, både vad gäller innehåll och publicering på Internet. Verket för förvaltningsutveckling, Verva, ansvarar för portalen. Enligt inhämtade uppgifter från Verva har det arbete som Statskontoret bedrev med utveckling och förbättring av tjänsten något stannat av inför det att Verva tog över uppgifterna. Arbetet har kommit i gång igen, och det pågår en dialog med de ca 100 myndigheter som producerar den information som är sökbar via portalen Lagrummet. Bland annat pågår ett arbete med att förbättra pedagogiken och sökfunktionerna. Tjänsten tillhandahålls utan avgift. Rättsinformationssystemet innehåller följande rättskällor: Register över de statliga kommittéerna (Kommittéberättelsen) Utredningsbetänkanden (SOU och Ds) Regeringens propositioner och skrivelser Lagar och förordningar i samt register över dessa Uppgifter om vägledande domar från , Regeringsrätten, hovrätterna, kammarrätterna, Arbetsdomstolen, och Patentbesvärsrätten Uppgifter om vägledande avgöranden från myndigheter under regeringen internationella överenskommelser (SÖ). Närmare om elektronisk tillgång till domstolarnas avgöranden När det gäller domstolarnas avgöranden finns på Lagrummet en länk till en hemsida som tillhandahålls av . Databasen innehåller sådana domstolsavgöranden som domstolen i fråga ansett vara vägledande enligt 6 eller 7 § rättsinformationsförordningen (1999:175). Databasen innehåller rättsfallsreferat eller avgöranden i fulltext från , Regeringsrätten, hovrätterna, , och Arbetsdomstolen. Detta material är detsamma som kan erhållas genom någon av de tryckta rättsfallspublikationer Nytt Juridiskt Arkiv (NJA) med rättsfall från , (RÅ), Arbetsdomstolens domar, avgöranden och Rättsfall från hovrätterna. Databasen innehåller dessutom uppgifter om vägledande avgöranden från Kammarrätterna, och Patentbesvärsrätten. Enligt ett meddelande på hemsidan publiceras för tillfället endast ett begränsat antal referat från , Regeringsrätten och hovrätterna äldre än årgång 2002 på grund av en teknisk bearbetning. De referat som saknas kommer att publiceras . Enligt en tabell på innehåller den (den 1 februari 2006)t.ex. vägledande avgöranden från och referat samt avgöranden från Regeringsrätten och referat . På , , finns vägledande avgöranden i fulltext. Portalen SverigeDirekt har bytt namn och adress. Den återfinns nu under Internetadressen . På portalen finns en mängd uppgifter om och länkar till olika myndigheter. Där finns kontaktuppgifter och länkar till statliga myndigheter, bolag och affärsdrivande verk. Där finns också länkar till regeringen och med alla departementen, , universitet och högskolor samt en rad organisationer med statlig finansiering. Vidare finns kontaktuppgifter och länkar till landsting och regioner, , regional samhällsinformation samt regionala försäkringskassor och polismyndigheter. På finns dessutom kontaktuppgifter och länkar till 290 kommuner. Genom portalen finns tjänster för att följa ärenden och få överblick över sina personliga konton hos olika myndigheter, t.ex. för att sköta sitt premiepensionskonto, skattekonto eller sådant som rör studiemedel. På finns också samlat länkar till olika myndigheter för att ansöka, göra anmälningar och lämna in e-dokument såsom skattedeklaration och tulldeklaration. Därutöver finns länkar till andra sökmotorer. Tjänsten tillhandahålls utan avgift. För att få tillgång till vissa uppgifter, t.ex. sitt skattekonto, krävs e-legitimation. har behandlat frågan om rättsinformationssystem tidigare, bl.a. (bet. 2002/03:KU24). I betänkandet behandlades bl.a. en motion som berörde behovet av ett förenklat rättsinformationssystem som gör det möjligt att överskåda ett visst område med regleringar av olika dignitet. Utskottet menade att Statskontorets pågående planering och utveckling av rättsinformationssystemet borde avvaktas och avstyrkte motionen. Med anledning bl.a. av revisorers förslag Ordning på rätten (förs. 2002/03:RR20) och regeringens skrivelse Den fortsatta utvecklingen av rättsinformationssystemet (skr. 2003/04:168) behandlade utskottet rättsinformationssystemet . Regeringen redogjorde i skrivelsen för sin bedömning, nämligen att det statliga ansvaret för rättsinformationen främst bör vara inriktat mot att tillgodose enskilda personers och den offentliga förvaltningens behov av att på ett enkelt, lättillgängligt och överskådligt sätt ha tillgång till och kunna söka information på det rättsliga området. Informationen i rättsinformationssystemet skall presenteras och hållas tillgänglig på ett sådant sätt att den breda allmänheten förstår systemet och dess innehåll och själv kan söka sig fram till den information som efterfrågas. Statskontoret har gjort en förstudie avseende rättsinformationssystemets långsiktiga utveckling. I förstudien presenteras en utvecklingsplan som sträcker sig över ett flertal år och som omfattar ett stort antal myndigheters produktion av rättsinformation. En kravspecifikation har tagits fram som en inledande del av Statskontorets vidareutveckling av verksamheten. Ett av målen är att även den redaktionella förvaltningen av portalen skall bli mer effektiv. Regeringen följer enligt skrivelsen det utvecklingsarbete som bedrivs genom Statskontoret, liksom utvecklingen i övrigt inom rättsinformationsområdet.