bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkandena 33, 56 och 59, 2005/06:Ub345 yrkande 19, 2005/06:Ub516 yrkande 13 och 2005/06:Ub587 yrkandena 19 och 27 samt avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 28, 2005/06:Ub398 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkande 21 och 2005/06:Ub587 yrkande 20. Skolan skall styras mot kunskapsmålen. Målstyrningen fungerar inte på grund av brister i den förda skolpolitiken. Alltför många och för otydliga mål har pålastats skolan. Lärares och rektorers befogenheter och ansvar är oklart. Rädslan för utvärderingar av elevers resultat har därutöver starkt bidragit till att skolan inte har styrts mot kunskapsmålen. Ansvarsutkrävandet för skolors kvalitet är svagt. Det får t.ex. inga konsekvenser för en huvudman eller en skola om elever inte ges förutsättningar att nå målen, trots att detta borde vara skolans huvuduppdrag. Konsekvensen av den bristande målstyrningen av skolan är en försämrad skolkvalitet och bristande likvärdighet i utbildningen. Den likvärdiga skolan finns bara på papperet. Elevernas resultat beror i ökande grad på kön och familjebakgrund. För att stärka skolans kvalitet och säkra en likvärdig skola måste skolpolitiken läggas om. Skolans kunskapsuppdrag skall betonas, som antalet mål minskas och de nationella kunskapsmålen i varje ämne förtydligas. Skolors självbestämmande måste öka; lärare och rektorer skall ha största möjliga professionella frihet i att avgöra hur de nationella målen skall uppnås. Tätare och förbättrade statliga utvärderingar skall genomföras av varje skolas kvalitet, dvs. att alla elever ges förutsättningar att nå kunskapsmålen i alla ämnen. Ansvarsutkrävande skall införas för att garantera att alla skolor håller kvalitetskraven. I sista hand skall en skola kunna startas om med ny skolledning. Skolornas självbestämmande skall öka. Beslut om hur undervisningen utformas och resurserna används skall fattas av skolans lärare och rektor, där den bästa informationen om elevernas och skolans förutsättningar finns. Ansvarsfördelningen mellan huvudman och profession måste tydliggöras i skollagen. Beslutsbefogenheter och ansvar i skollagstiftningen bör i större utsträckning vara riktade mot lärare och rektorer. Rektor skall ha det övergripande ansvaret för skolans resultat och för att leda och samordna den pedagogiska verksamheten i skolan. Till rektorns uppgifter hör även att ta beslut i sådana frågor som rör enskilda elever och som ofta har karaktär av myndighetsutövning. Behörighetskrav för rektorer skall införas i skollagen. Skollagens behörighetskrav för lärare skall förtydligas. För behörighet skall det krävas adekvat utbildning i de ämnen och de skolår som undervisningen avser. Statliga detaljregleringar om skolans verksamhet och organisation är ett annat problem. Sådana detaljregleringar skall ersättas med tätare och bättre utvärderingar som fokuserar på varje skolas kvalitet. Detta ger lärare och rektorer större utrymme att anpassa verksamheten för att uppnå de nationella målen, givet de lokala förhållandena. Skolans styrning, punkt 19 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lokala skolstyrelser. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 28 och 2005/06:Ub398 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ub344 yrkandena 33, 56 och 59, 2005/06:Ub345 yrkande 19, 2005/06:Ub426 yrkande 21, 2005/06:Ub516 yrkande 13 och 2005/06:Ub587 yrkandena 19, 20 och 27. motsätter sig tanken att valet av skola skall vara ett avgörande instrument för inflytande för elever och föräldrar över den egna skolsituationen. Det bästa och effektivaste sättet att stärka elevernas och föräldrarnas makt är att demokratisera alla skolor och låta skolorna bli samlingsplatser i lokalsamhället. Detta är också en viktig nyckel till kvalitetsförbättring i skolan, inte minst i skolor där många av föräldrarna är invandrade och kan bidra med sina perspektiv och erfarenheter för att utveckla skolan. Det är därför viktigt, när verksamheten med lokala skolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet nu kommer att permanentas, att skolan verkar för att alla elever kommer att vara representerade. Därför bör regeringen uppdra åt att verka för att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i dessa lokala skolstyrelser. Detta kan exempelvis göras genom utbildning av de lokala skolstyrelserna eller informationsinsatser riktade till föräldrar som annars är underrepresenterade. Professionens roll i skolan, punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om de professionellas roll i skolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub339 yrkande 17, 2005/06:Ub345 yrkandena 20, 21, 30 och 31, 2005/06:Ub426 yrkande 24, 2005/06:Ub516 yrkande 3, 2005/06:Ub534 yrkande 20, 2005/06:Ub587 yrkandena 29 och 30 samt 2005/06:Ub593 yrkande 5. Många lärare och skolledare är engagerade, kunniga och framgångsrika. Men det skall inte vara trots skolpolitiken som skolor lyckas. Tvärtom skall skolpolitiken - genom att undvika detaljstyrning och fokusera på kvalitet och stabila spelregler - stärka de professionella i sitt arbete på alla skolor. Forskningen visar att lärarnas kompetens är den viktigaste faktorn för goda kunskapsresultat. För att vi skall kunna öka kvalitetskraven på skolan krävs att de som verkar där ges bättre villkor än . Det alldeles avgörande kommer att vara skolans förmåga att dra till sig välutbildade, kunniga lärare. Att stärka skolan kräver att kvaliteten i lärarnas utbildning och fortbildning förbättras, och att skolans signalsystem premierar professionella, välutbildade lärare och regelbunden fortbildning. På bara har andelen obehöriga lärare i mer än fördubblats. saknar en av fem lärare på och en av fyra lärare på gymnasieskolan pedagogisk utbildning. I svenska, engelska och matematik har av lärarna både en lärarutbildning och en utbildning i ämnet de undervisar i. I vissa ämnen har endast fyra av tio lärare det. Även om det på individnivå finns väldigt duktiga personer som undervisar utan rätt utbildning, är det som helhet så att kvaliteten riskeras av att alltfler lärare i grund- och gymnasieskolan saknar antingen pedagogisk utbildning eller utbildning i ämnet. Många av de skolmisslyckanden vi ser är resultatet av en skolpolitik som steg för steg har underminerat läraryrkets auktoritet och status. Om skolan skall kunna ge eleverna förutsättningar att klara kunskapsmålen måste läraryrkets attraktionskraft höjas. Rektors huvuduppgift är att leda skolans verksamhet så att målen i läroplan och kursplaner nås. För att skolan skall hålla hög kvalitet är rektors ledarskap därför av stor betydelse. En ny akademisk rektorsutbildning bör skapas. Den som har en lärarexamen och bedöms ha läst kurser som motsvarar dem inom rektorsutbildningen, skall kunna tillgodoräkna sig dessa. Utbildningen skall ge kunskap och förtrogenhet i myndighetsutövning, skoljuridik, skolekonomi, pedagogisk utveckling och ledarskap. När skolans huvuduppdrag är att alla elever skall nå kunskapsmålen behöver undervisningen ständigt utvecklas och förbättras, så att skolan på ett bättre sätt klarar den utmaning det innebär att undervisa elever med olika bakgrund och förutsättningar. Det är signifikativt att det i stort sett inte finns några lektorer kvar i den svenska skolan. När skolans kunskapsuppdrag nedvärderats anses det inte heller så viktigt med välutbildade lärare. Läraryrkets låga status bidrar också till att det inte är attraktivt för forskarutbildade att söka sig till skolan. Denna utveckling måste vändas. Lärare ges sällan tillfälle att bidra aktivt till att bygga upp skolans kunskapsbas och till att utveckla skolans verksamhet. Ett konkret exempel på vad det kan få för konsekvenser är att effektiva metoder för att t.ex. prognostisera och hjälpa barn med läs- och skrivsvårigheter inte alltid utnyttjas, helt enkelt för att den kunskap som byggts upp genom forskning inom olika discipliner inte når ut till skolans lärare, rektorer och beslutsfattare. Vi vill öka lärares möjligheter att bedriva forskning. Det ger fördjupning och nya karriärvägar för lärare och bidrar till att forskningen bedrivs kring frågeställningar som är relevanta för skolans verksamhet. Lärare skall inte längre vara bortkopplade från utvecklingen av yrkets kunskapsbas. Studie- och yrkesvägledare, punkt 21 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studie- och yrkesvägledare. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 73, 2005/06:Ub587 yrkande 32 och 2005/06:A416 yrkande 2. I då arbets- och studiemöjligheter blir alltmer omfattande och komplexa har studie- och yrkesvägledaren en betydelsefull uppgift att lotsa eleverna rätt. En studie- och yrkesvägledare måste ha aktuell kunskap och hålla sig à jour med förändringar inom utbildningsväsendet och därför är det nödvändigt att vägledaren har en god utbildning och får ständig kompetensutveckling. Vi anser därför att skollagen även fortsättningsvis skall kräva att skolorna anställer högskoleutbildade studie- och yrkesvägledare. I övergången mellan grund- och gymnasieskolan spelar studie- och yrkesvägledaren en viktig roll för att hjälpa eleverna så att övergången blir smidig. Elevinflytande, punkt 22 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om föräldrainflytande. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 34 och avslår motionerna 2005/06:Kr412 yrkande 15, 2005/06:Ub428 yrkandena 11 och 13, 2005/06:Ub447, 2005/06:Ub467 och 2005/06:Ub587 yrkande 26. Elever har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. Undersökningar visar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Inflytandets omfattning och utformning skall anpassas efter elevernas ålder och mognad och utformningen av elevinflytandet skall bestämmas lokalt. Elevråden och elevskyddsombuden bör här kunna spela en viktig roll. Ytterst få elever strävar efter att få styra sin skola administrativt. Det skall vara de professionellt utbildade i skolan - rektorer och lärare - som till slut fattar de avgörande besluten. Elevinflytande, punkt 22 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elevinflytande. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkandena 11 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:Kr412 yrkande 15, 2005/06:Ub344 yrkande 34, 2005/06:Ub447, 2005/06:Ub467 och 2005/06:Ub587 yrkande 26. Skolan har som uppgift att bidra till att fostra demokratiska individer med respekt för medmänniskor och deras olikheter. Ändå är det demokratiska inslaget i skolorna starkt begränsat. Skolan är till för eleverna och självklart skall de ha inflytande över den. För att förbättra förutsättningarna för ökad demokrati inom skolan anser att varje skola skall ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. Det skall vara självklart att elever ges möjlighet till arbete med elevinflytande. Eleverna skall därför ha rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning som de missat när de varit frånvarande för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete eller liknande. Tyvärr är det inte så på alla skolor och vi vill därför se en ändring i skollagen som garanterar detta. Elevernas möjligheter att arbeta med elevinflytande skall motsvara vad som gäller på en arbetsplats. Att arbeta med elevinflytande tar tid och kraft. anser att elever som tar ansvar för sin och sina medelevers situation utför ett enormt viktigt arbete och att de därför bör uppmuntras. Därför anser att skollagen bör ändras så att det framgår av en elevs slutbetyg om denne varit engagerad i sådan aktivitet. Elevinflytande, punkt 22 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elevinflytande. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr412 yrkande 15 och 2005/06:Ub587 yrkande 26 och avslår motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 34, 2005/06:Ub428 yrkandena 11 och 13, 2005/06:Ub447 och 2005/06:Ub467. Elever har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. Inflytandets omfattning och utformning skall anpassas efter elevernas ålder och mognad och utformningen av elevinflytandet skall bestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder, trots att det borde vara tvärtom. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande. Elevrådsarbete och liknande skall kunna ske på skoltid och uppmuntras av de vuxna i skolan. Frånvaro på grund av elevrådsarbete skall ses som en merit, inte som en belastning. Eleverna måste känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Inflytandet bör gälla såväl organisation som undervisning. vill t.ex. uppmuntra skolor att låta äldre elever medverka vid tjänstetillsättningar. En lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Skollagen stadgar endast att elevinflytande skall finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir med konkret. Goda förslag finns i det nya förslaget till skollag som presenterades av . Många unga är också engagerade i föreningar utanför skolan och får där lära sig demokrati och att ta ansvar. anser att denna kunskap bättre skall tas till vara och t.ex. bör kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Läromedel, punkt 24 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om läromedel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr3 yrkande 6 och 2005/06:Ub587 yrkande 37 och avslår motion 2005/06:Ub301 yrkande 3. Bokens betydelse som informationsbärare kan inte överskattas. Bra och uppdaterade böcker är en förutsättning för att skolarbetet skall fungera. Av skolans totala kostnader är det som går till läromedelsinköp. avsätts ca /elev och år till läromedel. Anslagen för läromedelsinköp har minskat . På var tredje lågstadieskola får barnen inte behålla en enda bok. Bra skolböcker är också en förutsättning för att föräldrar skall kunna följa skolarbetet och stötta sina barn. Fräscha och aktuella läroböcker har stor betydelse för undervisningen. anser att en ambition bör vara att varje elev får behålla minst en lärobok per årskurs. För att betona vikten av goda läroböcker anser vi att läromedelsinventering skall vara en viktig punkt vid den statliga kvalitetsgranskningen av skolorna. Även i skolornas egna kvalitetsredovisningar bör situationen gällande läroböcker klargöras. Det behövs en stor satsning på läromedel, såväl böcker som andra verktyg, för att eleverna skall nå målen. har föreslagit ett statligt anslag för inköp av läromedel på , vilket räcker till ca per elev i . Det skulle alltså innebära en nästan 40-procentig ökning av anslagen för läromedel. Genom att inte låsa resurserna till antingen läroböcker eller andra läromedel ges skolorna stort utrymme att själva avgöra inköpen efter sina behov. Läromedel, punkt 24 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om läromedel. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub301 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Kr3 yrkande 6 och 2005/06:Ub587 yrkande 37. vill att skolan skall vara en reklamfri zon. Vi är däremot positiva till att företag och privatpersoner på olika sätt bidrar både ekonomiskt och materiellt till skolor. Vårt förslag är i första hand att kommunerna skapar utvecklingsfonder dit företagen kan betala in sina bidrag till kommunens skolor. Det är bidrag som sedan kan redovisas i t.ex. kommunens årsredovisning. Skolorna kan sedan söka bidrag för olika ändamål från denna fond. tillsyn av läromedel, punkt 25 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillsyn av läromedel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L341 yrkande 11 och 2005/06:Ub426 yrkande 44. Sexuella trakasserier kan också vara ett resultat av hos eleverna inlärda fördomar om sexualitet. Läromedel skall inte bidra till att förstärka negativa attityder till homo-, bi- och transsexualitet. I dagens skola måste sexualundervisningen vara modern och fördomsfri. Därför måste de berörda lärarna ha de kunskaper och den grund som krävs för att undervisa inom ämnet. anser att det är viktigt att tillsynen av utbildningsverksamhet från bl.a. också innefattar om det i skolan förekommer fördomsfulla läromedel. Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling avseende läromedel, punkt 26 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppdrag till Myndigheten för skolutveckling avseende läromedel. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 13. Läroboken och andra pedagogiska texter, t.ex. bilder och material som eleverna själva framställer, har en viktig roll i undervisningen. Men dagens läroböcker måste utvecklas. När man talar om att läromedel skall vara interaktiva kopplas detta ofta till användningen av datorer i undervisningen. Men även pedagogiska texter kan vara interaktiva genom att de inbjuder till reflexion och medskapande. Kommunerna har skurit ned på läroboksinköpen och därmed minskar förlagens vilja att satsa på utveckling av läromedel, framför allt gäller det andra ämnen än svenska, matematik och språk. Staten bör bidra till läromedelsutveckling, kvalitetssäkring av läromedel och att särskilda satsningar på läromedel görs som på grund av ämnenas omfattning eller det låga antalet som läser ämnet aldrig kan nå stora och för förlagen och författarna lönande upplagor. Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att ta fram ett förslag hur detta kan åstadkommas. Skolbibliotek, punkt 28 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolbibliotek. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr3 yrkande 7, 2005/06:Kr416 yrkande 5, 2005/06:Ub344 yrkandena 7 och 61 samt 2005/06:Ub514 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:Kr306 yrkandena 1, 4 och 5. Alla elever behöver öva sin läsning. Det handlar inte bara om att lära sig läsa, utan också om att bli en läsare: att uppslukas av läsandets nöje och verkligen fångas av en bok. Det är därför mycket viktigt att alla elever har tillgång till ett bibliotek eller skolbibliotek där de kan få guidning in i läsningen. Skolan bör på alla sätt uppmuntra elevers eget läsande och intresse för litteratur. Fungerande skolbibliotek har stor betydelse för att främja elevernas läsande. Vi ser därför med oro på den negativa utvecklingen som sker på detta område. Tillgången till bemannade skolbibliotek minskar. Skolbibliotekarier är sällsynta och urvalet av böcker är ofta föråldrat. Bristen på utbildade bibliotekarier innebär ofta att biblioteken inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Behovet av fungerande skolbibliotek inom skolväsendet är stort. Skolbiblioteken spelar en viktig roll för att ge eleverna olika typer av kulturupplevelser. saknas skolbibliotek på var tredje skola. Många saknar skolbibliotekarie. I nya bibliotekslagen kräver man att kommunerna skall utarbeta en biblioteksplan för biblioteken i kommunen. Även om vi är emot en bibliotekslag är det nödvändigt att kommunerna har fungerande bibliotek inom skolväsendet. Skolbiblioteket har stora möjligheter att bli ett rum för lärande. Den pedagogiska miljön från förskolan till gymnasieskolan är avgörande för elevens språkutveckling och därför är bibliotekarien en bra resurs. Att organisera kulturella aktiviteter på skolan är en arbetsuppgift som kräver både tid och kunskaper. Att lägga hela det ansvaret på enstaka lärare kan innebära att alla elever inte nås av det utbud som finns. Där kan skolbibliotekarien vara en ovärderlig hjälp genom att hon/han inte är uppbunden av lektioner och dessutom har kontakt med alla elever och känner till deras intressen. I områden och på skolor där svenska språket har en svag ställning måste den språkliga infrastrukturen vara extra väl utarbetad. Skolor i områden med utanförskap bör ha tillgång till ett bemannat bibliotek nära skolan, så att kan bli en naturlig del av skolans verksamhet. Skolbibliotek, punkt 28 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolbibliotek. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr306 yrkandena 1 och 4, bifaller delvis motion 2005/06:Kr306 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Kr3 yrkande 7, 2005/06:Kr416 yrkande 5, 2005/06:Ub344 yrkandena 7 och 61 samt 2005/06:Ub514 yrkande 2. Ingen myndighet har i uppdrag att som tillsynsmyndighet kontrollera att lagparagrafen om skolbibliotek följs. Det är också oklart vilka sanktioner som kan riktas mot en kommun som bryter mot lagen. anser att regeringen bör uppdra åt att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten. utgångspunkt är att det är elevernas behov som skall stå i centrum vid utformningen av skolbiblioteket. är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika skolkunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på sina egna villkor. Skolbibliotekens roll och uppgifter måste förtydligas och lyftas fram. Det krävs en tydlig definition på vad som får kallas ett skolbibliotek. Skolbiblioteken bör ha ett eget avsnitt i lagen där tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. regleras, i likhet med den finländska kulturlagen och biblioteksförordningen. Inkludera skolbibliotek i inspektioner och kvalitetsredovisningar, punkt 29 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att inkludera skolbibliotek i inspektioner och kvalitetsredovisningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 12. har bara varannan svensk grundskola ett bibliotek som är bemannat minst . Bland fristående grundskolor är siffran . Det finns kommuner som helt saknar bemannade skolbibliotek. Detta är långt ifrån tillfredsställande. Regeringen bör ge i uppdrag att inkludera skolbiblioteken i sina inspektioner och i det underlag för kvalitetsredovisningar som myndigheten inhämtar från kommunerna. Bra och tillgängliga skolbibliotek är en viktig förutsättning för att skolornas arbete med att minska skillnader mellan elever som har sin grund i kön, klass och etnicitet skall lyckas. Arbetsro i skolan, punkt 30 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om arbetsro i skolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 32, 2005/06:Ub535 yrkande 7 och 2005/06:Ub587 yrkande 9 och avslår motion 2005/06:Ub335.