bet · GT01UbU3 · 2006-02-09 00:00:00 — Den av beslutade ändringen av högskolelagen rörande hållbar utveckling medför en detaljstyrning av lärosätenas verksamhet som regering och riksdag bör avhålla sig ifrån. är dessutom hållbar utveckling en komponent i lärosätenas forskning och undervisning. Den beslutade ändringen begränsar därför lärosätenas och forskningens självständighet i onödan. Benämningen masterexamen, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om benämningen masterexamen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub557 yrkande 8. menar att den nya masterexamen skall benämnas magister på svenska. En examen i bör rimligen ha ett svenskt namn. Skillnaden mellan den nya examen och den gamla magisterexamen bör framgå av en examensbilaga. Fördjupning i huvudämne, punkt 5 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fördjupning i huvudämne. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub1 yrkande 1 och 2005/06:Ub2 yrkande 9. En examen bör innebära en garanti för att studierna lett till fördjupning inom för studierna relevanta ämnesfält. Studenten skall således ha fördjupade kunskaper inom det huvudsakliga området för utbildningen. Det finns ett särskilt värde i detta som inte har sin motsvarighet i bredd. Fördjupning är även viktig för att examen skall leda till anställningsbarhet samt underlätta etablering på arbetsmarknaden. För att säkerställa kvaliteten och den internationella statusen på svenska examina skall det även i fortsättningen finnas krav på fördjupning och progression. För generella examina skall på kandidatnivå krävas minst 60 poäng i huvudämne eller inom kunskapsområdet och för magisternivå minst 80 poäng. För examina med yrkesinriktning eller av tvärvetenskaplig karaktär skall fördjupning och progression ha skett inom relevant kunskapsområde. Tillstånd att utfärda examina, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillstånd att utfärda masterexamen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub1 yrkande 3 och 2005/06:Ub391 yrkande 12 och avslår proposition 2004/05:162 punkt 1 i denna del och motionerna 2005/06:Ub212 yrkande 1, 2005/06:Ub394, 2005/06:Ub486 och 2005/06:Ub586 yrkande 2. Beslutsrätten angående vilka högskolor som skall få erbjuda masterexamen bör delegeras till myndighet, lämpligen . Beslut om examensrättigheter skall inte fattas på politisk nivå, utan enbart baseras på kvalitativa grunder. Därtill beslutar om ett antal andra examina; det är därför logiskt att verket även beslutar om examensrättigheter för masterexamen. Betygssystemet i högre utbildning, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nytt poängsystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub1 yrkandena 4 och 5. Relativa betygsskalor har negativ inverkan på utbildningens kvalitet. Vi menar därför att betygen i ECTS (European ) bör vara målrelaterade. Regeringen bör inom ramen för sitt internationella samarbete arbeta för målrelaterade betyg inom ECTS. Vi anser också att lärosätena, om de väljer att sätta ECTS-betyg, behöver stöd av i sitt arbete. Verket bör därför få i uppdrag att utarbeta rekommendationer för tillämpning av denna betygsskala. Annars finns risken att den nationella likvärdigheten i betygssättningen blir lidande. Internationella studenters rättssäkerhet, punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om internationella studenters rättssäkerhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 3. Vi anser att regeringen bör se över de problem som drabbar utländska studenter som på eget initiativ söker sig till för högskolestudier. Ett stort problem är exempelvis de långa handläggningstiderna för uppehållstillstånd. Avgifter för utländska studenter, punkt 11 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avgifter för utländska studenter. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub325 yrkande 1 och 2005/06:Ub557 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Ub2 yrkande 4 och 2005/06:Ub375. Utländska studenter betalar inga avgifter när de läser vid svenska universitet. finansierar svenska staten ofta svenska studenters avgifter vid utländska universitet. Högskoleförordningen bör därför ändras så att lärosätena får möjlighet och skyldighet att ta ut avgifter för högskoleutbildning av studenter och doktorander från länder utanför EES som ej omfattas av utbytesavtal. Lärosätenas möjligheter att ta ut avgifter, samt vilka skyldigheter som detta innebär gentemot de studenter som betalar avgifter, bör regleras i en särskild förordning. Avgifter för utländska studenter, punkt 11 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: beslutar att en bestämmelse införs i högskolelagen om att all högskoleutbildning i skall vara avgiftsfri. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Ub325 yrkande 1, 2005/06:Ub375 och 2005/06:Ub557 yrkande 14. Den högre utbildningen är avgiftsfri. Regeringen har dock visat sig beredd att luckra upp denna princip genom att utreda frågan om att ta ut avgifter av studenter utanför EES-området. Vi anser att detta vore mycket olyckligt. Den omedelbara effekten blir att rekryteringen av icke-europeiska studenter minskar. finns det också risk att avgifter införs även för svenska studenter. Denna utveckling måste motarbetas och bör därför besluta att flytta den nuvarande bestämmelsen om avgiftsfrihet från högskoleförordningen till högskolelagen och tydliggöra att den högre utbildningen i skall vara avgiftsfri för såväl studenter från och EES-området som studenter från länder utanför EES. Hanteringen av studiemedelssystemet, punkt 14 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studiemedelssystemet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 10. De aviserade förändringarna i utbildnings- och examensstrukturen kräver förändringar av studiemedelssystemet. Målsättningen med den nya masterexamen måste vara att studenter skall välja att läsa i stället för fyra. måste individer ha rätt att ändra inriktning på sina studier eller ha möjlighet att skola om sig. Studiemedelssystemet måste ge individerna dessa möjligheter. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur studiemedelssystemet kan anpassas till de förändringar som görs i examensstrukturen. Hanteringen av systemet med ämnesbetyg, punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om systemet med ämnesbetyg. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 17. Regeringen bör återkomma med förslag om hur man överväger att lösa problemen med de kommande ämnesbetygen. Ämnesbetygen har fördelar men kan också innebära att många elever inte väljer att läsa fördjupade kurser för att inte riskera lägre betyg i ämnet. Grundläggande behörighet för utbildning på grundnivå, punkt 16 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om grundläggande behörighet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 8 i denna del och 2005/06:Ub1 yrkande 6 och avslår proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del. Antagningskraven till högre utbildning måste höjas. För att uppnå allmän högskolebehörighet skall det utöver dagens krav på godkänt betyg i av kurserna även krävas godkänt i svenska, engelska och matematik samt godkänt gymnasiearbete. Den som inte har godkänt i dessa ämnen skall ha möjlighet att komplettera sina betyg i vuxenutbildningen. Varierad behörighet, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om varierad behörighet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 17. är kritiska till systemet med grundläggande behörighet. Vi anser i stället att gymnasieexamen från olika program med varierande innehåll skall ge behörighet till olika högskoleutbildningar. En flexibel och väl utbyggd vuxenutbildning skall erbjuda komplettering för den som vill ändra inriktning på sina studier. Bedömning av reell kompetens för grundläggande behörighet, punkt 18 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bedömning av reell kompetens för grundläggande behörighet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub1 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:Ub2 yrkande 12. pekar på att 25:4-regeln i princip innebär en schablonmässig bedömning av den sökandes ålder. Vi anser därför att denna regel bör avskaffas och ersättas med en bedömning av den sökandes reella kompetens. Ålder och arbetslivserfarenhet skall inte per automatik ge grundläggande behörighet. Bedömning av reell kompetens för grundläggande behörighet, punkt 18 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bedömning av reell kompetens för grundläggande behörighet. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Ub2 yrkande 12 och avslår motion 2005/06:Ub1 yrkande 7. vill understryka betydelsen av att den högre utbildningen är tillgänglig för så många som möjligt. System för reell validering av de sökandes kunskaper och färdigheter bör utvecklas för att hitta sätt som bättre ser den enskilde individens förutsättningar att följa högskoleutbildning och som premierar även andra meriter än betyg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning. Krav för särskild behörighet, punkt 19 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om krav för särskild behörighet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub1 yrkande 8 och avslår proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del. förslag om områdesbehörigheter är en lämplig utgångspunkt för regler om särskilda behörighetskrav. Det bör löna sig för gymnasieelever att läsa fördjupningskurser som är relevanta för den utbildning som de vill läsa på högskolan. Krav på språkstudier, punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om krav på språkstudier. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 8 i denna del och 2005/06:Ub1 yrkandena 9 och 10. Samhällslivets och näringslivets internationalisering motiverar goda språkkunskaper. För särskild behörighet till språkstudier i de större moderna språken bör det därför krävas godkänt gymnasiebetyg i det aktuella språket. Även till ett flertal längre utbildningar skall det krävas godkänt betyg i ytterligare ett främmande språk utöver engelska. Lärosätenas beslutsrätt om särskild behörighet, punkt 21 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lärosätenas beslutsrätt om särskild behörighet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub1 yrkande 11. Lärosätena skall ha rätt att för olika utbildningar ställa högre krav för särskild behörighet än de generella kraven. Då kan lärosätena profilera sina utbildningar och de kan anta motiverade och väl förberedda studenter. Grundläggande behörighet för utbildning på avancerad nivå, punkt 22 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskild behörighet för utbildning på avancerad nivå. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 8. För grundläggande behörighet till utbildning på avancerad nivå bör kravet vara fullgjorda kursfordringar om 120 poäng. Regeringens föreslagna krav på uttagen examen riskerar att orsaka stora problem för studenter som vill söka sig direkt från grundnivå till avancerad nivå. Att få ut sin examen kan ta , och studenter kan därmed komma att hindras att fortsätta sina studier nästföljande termin. Rättssäkerhetsargumentet kan inte tillåtas väga så tungt att man begär att studenter skall vänta en hel termin för studier på avancerad nivå. Därtill är det inkonsekvent att regeringen inte kräver examen på avancerad nivå för behörighet till forskarutbildning, utan då nöjer sig med fullgjorda kurser. Grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå, punkt 23 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Ub1 yrkande 2. Vi anser att masterexamen inte i praktiken får bli ett antagningskrav till doktorandutbildningen. Kostnaderna av doktorandutbildningen skall inte flyttas över till studenterna och forskarutbildningen skall inte förkortas med . Masterkurser skall visserligen kunna tillgodoräknas, om de är relevanta för den sökta forskarutbildningen. Däremot skall inte masterkurser vara meriterande vid antagning till forskarutbildning. En person med masterexamen skall inte gå före vid tillsättande av doktorandtjänst. Omfattningen av olika urvalsgrunder, punkt 24 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om omfattningen av olika urvalsgrunder. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub1 yrkande 12. Vi menar att antagningen till högskolan till av platserna skall göras på grundval av betyg, till på grundval av högskoleprov samt att högskolorna själva får avgöra hur stor andel som skall antas på grundval av högskolans egna urvalsregler. Detta ger högskolorna bättre möjligheter till lokal profilering samt innebär att de kan ställa de krav på förkunskaper som behövs för att studenterna skall kunna tillgodogöra sig utbildningen. Etnisk bakgrund och urval vid likvärdiga meriter, punkt 25 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om etnisk bakgrund och urval vid likvärdiga meriter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 15. Det är mycket angeläget att den strukturella diskrimineringen av personer med utländsk bakgrund upphör. anser därför att vid likvärdiga meriter skall urval få göras med hänsyn till etnisk bakgrund. Utveckling av nya högskoleprov, punkt 26 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utveckling av nya högskoleprov. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkande 14. Vi menar att bör ges i uppdrag att utveckla nya högskoleprov som komplettering till det allmänna högskoleprovet. Dessa skall vara inriktade mot olika utbildningsområden. Syftet är att anpassa proven till de olika krav på förkunskaper som olika utbildningar ställer. Denna typ av områdeshögskoleprov skulle bidra till att de mest lämpade studenterna antas till olika högskoleutbildningar, vilket i sin tur kan förväntas påverka studieresultaten i positiv riktning. Meritämnen, punkt 27 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om meritämnen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 8 i denna del och 2005/06:Ub1 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:Ub2 yrkande 16, 2005/06:Ub283 yrkande 21 och 2005/06:Ub454. Vi anser att mer avancerade gymnasiekurser samt ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen skall kunna ge extra meritpoäng. Ett sådant system, med förslag om meritämnen som utgångspunkt, skulle ge gymnasieeleverna tydliga signaler vid valet av kurser och medföra högre kvalitet i högskolan. Högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet, punkt 28 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet. Därmed bifaller proposition 2004/05:162 punkt 8 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Ub2 yrkande 13 och 2005/06:Ub225 yrkandena 1 och 2. Enligt bidrar inte generella poäng för arbetslivserfarenhet till att studenter som genomför sina studier i snabbare takt antas. Däremot bidrar urvalsgruppen till att öka åldern hos de sökande. Enligt Verket för högskoleservice skulle, om poäng för arbetslivserfarenhet inte räknades, medelåldern på de antagna sjunka något som den sociala fördelningen bland de antagna skulle förbli oförändrad. Vi tillstyrker därför propositionens förslag om att avskaffa möjligheten att tillgodoräkna sig poäng för arbetslivserfarenhet i kombination med högskoleprovet. Breddad rekrytering, punkt 30 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekrytering till högre utbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub347 yrkande 6 och avslår motion 2005/06:Ub2 yrkandena 11, 18 och 19. Högre utbildning skall vara öppen för alla som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. Den sociala snedrekryteringen till högskolan måste motverkas, men regeringens lösningar är alltför enkla och snabba. Högre kvalitet i såväl grund- som gymnasieskolan måste vara grundläggande i detta arbete. System med faddrar och goda förebilder kan användas för att stödja rekrytering från familjer utan studietraditioner. Informationen i skola och högskola om utbildningsinriktningar och arbetsmarknadsutsikter för olika yrken behöver förbättras. Breddad rekrytering, punkt 30 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekrytering till högre utbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub2 yrkandena 11, 18 och 19 samt avslår motion 2005/06:Ub347 yrkande 6. Regeringens förslag till åtgärder för breddad rekrytering måste vidgas till att omfatta även etnicitet och kön där det är relevant. Propositionens ensidiga fokusering på socioekonomisk bakgrund utgör ett förenklat synsätt. Andelen män på kvinnodominerade utbildningar behöver öka. Särskilt vikigt är detta på lärar- och förskollärarutbildningarna eftersom lärare utgör förebilder för nya generationer. Det behövs därför särskilda åtgärder för att öka andelen män på kvinnodominerade utbildningar. menar att bör få i uppdrag att vid tillsyn granska lärosätena ur jämställdhetssynpunkt. Då kan en samlad bedömning av lärosätenas jämställdhetsarbete göras. Kvotering inom högre utbildning, punkt 31 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvotering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub261 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:Ub429. Kvotering innebär att man institutionaliserar en uppdelning mellan grupper där individer främst ses som representanter för gruppen. Likhet inför lagen är enda sättet att uppnå verklig jämställdhet och kvotering skall därför inte tillåtas. Hanteringen av professionsutbildningarna, punkt 12 (kd) () anför: Inför regeringens planerade reviderande av yrkesexamina finner det angeläget att ta särskild hänsyn till den komplexitet som finns rörande teol.kand.-examen. Om denna formellt sett upphör som yrkesutbildning är det viktigt att lärosätena speciellt beaktar behovet av anställningsbarhet efter avlagda examina inom teologi eller religionsvetenskap liksom av behovet av bredd i en teologisk utbildning som leder till en profession inom kyrkorna. Vidare att man är flexibel vad gäller att tillgodose behovet av flera nivåöverskridande kurser och tematiska kurser och uppsatser som inte följer de traditionella forskningsämnena. Studenter som läser med inriktning mot en yrkesutbildning inom teologiområdet skall inte tvingas till en alltför tidig specialisering. Flera länder i ser ut att behålla en professionsinriktad teologiutbildning. Samma kurser borde därför kunna placeras på grundnivå eller avancerad nivå beroende på vilken inriktning en examen har. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2004/05:162 Ny värld - ny högskola: antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). antar regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125). antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. godkänner vad regeringen föreslagit om riktlinjer för behörighet och urval till högre utbildning (avsnitten 8.3.1, 8.3.2 och 8.3.3). 2005/06:Ub1 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de centralt reglerade kraven på fördjupning i ett huvudämne om 60 poäng för kandidatexamen och 80 poäng för magisterexamen skall finnas kvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraven i den nya masterexamen för antagning till forskarutbildning skall tydliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall besluta om tillstånd att utfärda masterexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall arbeta för att göra ECTS betygsskala målrelaterad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall stödja lärosätena i användningen av ECTS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det utöver krav på Godkänd i av gymnasiekurserna och godkänt gymnasiearbete skall krävas lägst betyget Godkänd i svenska A och B och engelska A för grundläggande behörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den s.k. 25:4-regeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om områdesbehörigheter som en utgångspunkt för särskild behörighet.