bet · GT01UbU8 · 2006-02-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas 93 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2 yrkanden som väckts med anledning av propositioner inom kulturutskottets område, samtliga rörande vuxenutbildningsfrågor. Utskottet föreslår att bifaller tre motionsyrkanden angående möjligheterna för folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för invandrare. Utskottet föreslår att avslår övriga yrkanden. Betänkandet behandlar vissa övergripande frågor, såsom rätt till gymnasial vuxenutbildning, det livslånga lärandet, infrastruktur för vuxenutbildningen samt översyn av vuxenutbildningen respektive den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vidare behandlas yrkanden om rätt till utbildning för vuxna med utvecklingsstörning respektive funktionshinder. Yrkanden som rör inrättandet av en yrkeshögskola och därvid sammanhängande frågor samt frågor som rör den kvalificerade yrkesutbildningen behandlas också. Vidare behandlas yrkanden om inrättande av vissa yrkesutbildningar och validering av yrkeskunskaper. Yrkanden som rör svenskundervisning för invandrare behandlas också vad avser organisation, uppläggning av undervisningen samt utbildningsinnehåll. I huvudsak hänvisas till tidigare ställningstaganden och gällande regler, men också till det utrednings- och beredningsarbete som pågår i vad avser vuxenutbildningen. Socialdemokraterna reserverar sig mot förslaget att utvidga möjligheten för folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för invandrare. I betänkandet finns också reservationer från övriga partier. och har dessutom avgivit särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt till gymnasial vuxenutbildning avslår motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 22, 2005/06:Ub383 yrkande 2 och 2005/06:Ub533 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub383 yrkande 1 och 2005/06:Ub426 yrkande 53. Reservation 2 (fp) Reservation 3 (c) Vuxenutbildningen likvärdig med ungdomsskolan avslår motion 2005/06:Ub383 yrkande 11. Reservation 4 (fp) Utveckling av den eftergymnasiala yrkesutbildningen avslår motion 2005/06:Ub347 yrkande 9. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub533 yrkande 3, 2005/06:Ub571 och 2005/06:N438 yrkande 4. Reservation 6 (kd) avslår motion 2005/06:Sf389 yrkande 5. Reservation 7 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub327, 2005/06:Ub525 och 2005/06:Ub533 yrkande 4. Reservation 8 (kd) Översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen avslår motionerna 2005/06:Ub383 yrkande 8, 2005/06:Ub426 yrkande 55 och 2005/06:Ub450 yrkande 3. Reservation 9 (fp, kd, c) Rätt till utbildning för vuxna med utvecklingsstörning avslår motionerna 2005/06:So364 yrkande 4, 2005/06:Ub322, 2005/06:Ub383 yrkande 3, 2005/06:Ub426 yrkande 51 och 2005/06:Ub593 yrkande 14. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Rätt till utbildning för vuxna med funktionshinder avslår motionerna 2005/06:Ub248, 2005/06:Ub383 yrkande 5 och 2005/06:Ub533 yrkande 2. Reservation 11 (m, fp, kd, c) Inrättande av en yrkeshögskola avslår motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 22, 2005/06:Ub237 yrkande 1, 2005/06:Ub254 yrkande 1, 2005/06:Ub450 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ub501 yrkande 5. Reservation 12 (fp) Reservation 13 (kd) organisation och uppgifter m.m. avslår motion 2005/06:Ub450 yrkandena 4-9. Reservation 14 (kd) Geografisk lokalisering av en yrkeshögskola avslår motionerna 2005/06:Ub237 yrkande 2, 2005/06:Ub239, 2005/06:Ub254 yrkande 2, 2005/06:Ub259 yrkande 4, 2005/06:Ub314 yrkande 2 och 2005/06:N433 yrkande 5. Utveckling av den kvalificerade yrkesutbildningen avslår motion 2005/06:Ub469. Flexiblare system för den kvalificerade yrkesutbildningen avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 54. Reservation 15 (c) Inrättande av nya utbildningar inom den kvalificerade yrkesutbildningen avslår motionerna 2005/06:Ub370 yrkandena 1-3 och 2005/06:N243 yrkande 2. avslår motionerna 2005/06:Ub217, 2005/06:Ub284 och 2005/06:Ub372. Reservation 16 (m, fp, kd) Inrättande av en musikinstrumentmakarutbildning avslår motion 2005/06:Ub256. Reservation 17 (kd) Inrättande av en fisketeknisk yrkeshögskoleutbildning avslår motion 2005/06:MJ446 yrkande 39. avslår motion 2005/06:So703 yrkande 23. Reservation 18 (kd) avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Sf389 yrkande 6, 2005/06:Kr331 yrkande 7, 2005/06:Ub418, 2005/06:Ub439, 2005/06:Ub441, 2005/06:Ub533 yrkande 5 och 2005/06:Ub580 yrkande 1. Reservation 19 (v, mp) Reservation 20 (kd) Reservation 21 (c) Konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 10 och 2005/06:Ub402 yrkande 1. Reservation 22 (m, fp, c) Svenskundervisning för invandrare inom vuxenutbildningen avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 11, 2005/06:Ub356 yrkande 2 och 2005/06:Ub383 yrkande 4. Reservation 23 (m, fp) Reservation 24 (v) Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om möjligheterna för folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 35, 2005/06:Kr331 yrkande 5 och 2005/06:Ub356 yrkande 5. Reservation 25 (s) Uppdrag till folkhögskolorna att anordna svenskundervisning för invandrare avslår motion 2005/06:Kr333 yrkande 2. Ny benämning på svenskundervisning för invandrare avslår motion 2005/06:Ub356 yrkande 1. Reservation 26 (v) Individualisering och praktik inom svenskundervisning för invandrare avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 11, 2005/06:Sf336 yrkande 33, 2005/06:Sf389 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Kr4 yrkande 6, 2005/06:Ub356 yrkande 3 och 2005/06:A258 yrkande 12. Reservation 27 (m, fp, kd, c) Reservation 28 (v, mp) Utbildningsinnehållet i svenskundervisningen för invandrare avslår motionerna 2005/06:Sf282 yrkande 5, 2005/06:Sf336 yrkande 57, 2005/06:Sf389 yrkande 4, 2005/06:So316 yrkande 4, 2005/06:So429 yrkande 12 och 2005/06:Ub389. Reservation 29 (kd) Reservation 30 (v) Undervisningsmetoder inom svenskundervisning för invandrare avslår motionerna 2005/06:Ub366 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ub402 yrkande 2. Behörighetskrav för lärare i svenskundervisning för invandrare avslår motion 2005/06:Sf336 yrkande 36. Reservation 31 (v) Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling angående sfi avslår motion 2005/06:Ub356 yrkande 4. Reservation 32 (v) avslår motion 2005/06:Kr364. avslår motion 2005/06:Ub226 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Ub455. Lokalisering av en ny myndighet för vuxenutbildningen avslår motion 2005/06:Ub464. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om rätt till gymnasial vuxenutbildning, det livslånga lärandet, vuxenutbildningens innehåll och struktur samt om översyn av vuxenutbildningen och den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (fp), 3 (c), 5 (m, fp, kd, c), 6 (kd), 7 (kd) och 9 (fp, kd, c). förordar i motion 2005/06:Ub283 yrkande 22 att en generell rätt införs för vuxna att i kommunala vuxenskolan läsa de gymnasiekurser som ger behörighet till universitet och högskolor och som man inte har läst och har betyg i. föreslår i motion 2005/06:Ub383 yrkande 2 att vuxna utan treårig gymnasiekompetens skall ha rätt till gymnasial vuxenutbildning som minst ger behörighet för högskolan. Också anser i motion 2005/06:Ub533 yrkande 1 att alla vuxna bör få rätt till utbildning på motsvarande gymnasienivå. menar i motion 2005/06:Ub383 yrkande 1 att det måste finnas ett väl genomtänkt system för det livslånga lärandet. Den formella vuxenutbildningen måste utvecklas och samordnas bättre för att tillgodose vuxnas skiftande behov av utbildning och kompetensutveckling. föreslår därför att får i uppdrag att utveckla nya kurser för gymnasial vuxenutbildning som tillgodoser de nya kompetenskrav som arbetslivet och samhället ställer. understryker i motion 2005/06:Ub426 yrkande 53 vikten av det livslånga lärandet. Man pekar på att de flesta arbetsgivare kräver att den anställde skall ha en gymnasieutbildning. Insatser för en stärkt vuxenutbildning och ett livslångt lärande bör göras tillgängliga även på gymnasienivå. I samma motion 2005/06:Ub383 yrkande 11 understryker vikten av att den utbildning som de vuxna får är likvärdig med den som ungdomarna får i och gymnasiet. Utbildningen bör också ge samma kompetens och behörighet även om pedagogiken anpassas till vuxnas behov och förutsättningar. , () anser i en gemensam motion, 2005/06:Ub347 yrkande 9, att satsningar bör göras för att utveckla olika slag av eftergymnasiala yrkesutbildningar, t.ex. kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildningar och kompletterande utbildningar. Man menar att om dessa yrkesutbildningar ges goda förutsättningar och får hög kvalitet, kan de bli ett reellt alternativ till akademiska utbildningar. Målet att av en årskull skall gå vidare till högskoleutbildning har enligt ensidigt fokuserat på akademisk högskoleutbildning och teoretisk kunskap. efterlyser i motion 2005/06:Ub533 yrkande 3 en stabil infrastruktur för vuxenutbildning. Man menar att i stället för att göra tillfälliga satsningar på vuxenutbildningen bör beständiga och hållbara strukturer byggas där flexibilitet och individanpassning är viktigt. En infrastruktur för utbildning av vuxna skall enligt inrymma alla typer av formell utbildning från studiecirklar och arbetsmarknadsutbildningar till högskolekurser och kvalificerad yrkesutbildning i yrkeshögskola. I motion 2005/06:N438 (kd) yrkande 4 menar motionärerna att utbildningsvägarna inom vuxenutbildningen är oklara och ofullständiga, något som leder till att är underförsörjd med yrkeskvalificerad arbetskraft och till att regionens tillväxt därmed hindras. I motion 2005/06:Ub571 (s) menar motionärerna att alla i arbetsför ålder oavsett kön, ålder, social bakgrund och egna färdigheter måste få möjlighet till yrkesutbildning. menar i motion 2005/06:Sf389 yrkande 5 att det är viktigt att skapa förutsättningar för riktigt arbete eller praktik- och lärlingsplatser i stället för att förvara människor i olika utbildningar som inte leder någon vart. Motionärerna hänvisar till en rapport från där vuxenutbildningen omnämns som en "förvaringsplats" för invandrare. anser i motion 2005/06:Ub533 yrkande 4 att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utarbeta en strategi för vuxenutbildning. I motion 2005/06:Ub327 (s) anser motionären att staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning. I motion 2005/06:Ub525 (s) anser motionären att det finns anledning att utreda hur möjligheterna att studera parallellt med ett yrkesliv egentligen ter sig och hur de skulle kunna förbättras. , och anser att det behövs en översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. menar i motion 2005/06:Ub383 yrkande 8 att det finns behov av en bättre samordning av den eftergymnasiala yrkesutbildningen och att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning om eftergymnasiala yrkesutbildningar. anser i motion 2005/06:Ub450 yrkande 3 att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med ett öppet mandat att föreslå de förändringar som behövs vad gäller den eftergymnasiala yrkesutbildningen. I motion 2005/06:Ub426 yrkande 55 pekar på att det finns flera eftergymnasiala yrkesutbildningar och att det är oklart hur de inordnas i utbildningsstrukturen och hur de värderas om den studerande vill läsa vidare. Det är inte alltid heller helt klart hur vissa av utbildningarna finansieras. Man menar därför att en översyn av och en samordning mellan de eftergymnasiala yrkesutbildningarna bör genomföras. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Reglerna om vuxenutbildning finns i 11 kap. skollagen (1985:1100). Varje kommun ansvarar för att de invånare som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och önskar delta i den också får göra det (8 § och 10 §). När det gäller gymnasial vuxenutbildning föreskrivs att kommunerna skall erbjuda sådan och att de därvid skall sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov (17 §). Utskottet har tidigare avstyrkt yrkanden om en ovillkorlig rätt till gymnasial vuxenutbildning, senast vid förra (bet. 2004/05:UbU5 Vuxenutbildning). Utskottet hänvisade då dels till det arbete som pågår inom med framtagandet av en ny skollag, dels till att om en sådan förändring skall genomföras måste konsekvenserna och kostnaderna av denna rättighetslagstiftning utredas noggrant. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Därefter har från meddelats att avsikten är att föreslå en vuxenutbildningslag. I departementspromemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33) presenteras ett förslag till utformning av en sådan lag. I promemorian framhålls att utvecklingen på vuxenutbildningsområdet ställer krav på en lagstiftning som kan möta kraven från en vuxenutbildning som i allt högre grad betonar och tar sin utgångspunkt i individens behov av stöd för sitt lärande. En aspekt på detta sägs vara det vidgade uppdraget, dvs. lärande som ligger på en gymnasial nivå men som inte nödvändigtvis återfinns i gymnasieskolan, liksom lärande som sker på eller i anslutning till en arbetsplats. Vidare anges i promemorian att ett antal grundläggande principer skall överensstämma mellan skollagen och vuxenutbildningslagen. Utskottet konstaterar nu att förhandlingarna mellan regeringen, och om en ny skollag avbrutits och att inget sådant förslag kommer att läggas fram under innevarande . Inte heller kommer något förslag om en vuxenutbildningslag att läggas fram. När det gäller de här aktuella yrkandena om rätt till gymnasial vuxenutbildning anser utskottet, liksom tidigare, att kommande beredningsarbete bör avvaktas och att en eventuell förändring måste föregås av en utredning som belyser konsekvenser och kostnader. beslutade om mål och strategi för utveckling av vuxnas lärande (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. Målet är att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Vad gäller yrkandena om det livslånga lärandet, att vuxenutbildningenskall vara likvärdig grund- och gymnasieskolan, utvecklingen av den eftergymnasiala yrkesutbildningen, infrastruktur förvuxenutbildningenoch invandrare i vuxenutbildningenvill utskottet anföra följande. Vuxenutbildningen är en viktig del i det livslånga lärandet och också en nödvändighet när kraven på flexibilitet och förändring inom såväl arbetslivet som samhällslivet i övrigt ökar. Insatserna för vuxnas lärande bör således möta såväl den enskildes efterfrågan som arbetsmarknadens behov. Det framtida beredningsarbetet på skol- och vuxenutbildningsområdet bör enligt utskottets mening avvaktas. När det gäller yrkandena om en utredning om vuxenutbildningen anser utskottet att dessa är tillgodosedda genom det pågående beredningsarbetet. Förutom den promemoria som nämnts ovan, Ds 2005:33 Vuxenutbildningslag, har ett förslag om rätten att sätta och utfärda betyg inom vuxenutbildningen utarbetats inom Utbildnings- och (Ds 2005:35). I promemorian lämnas förslag till utformning av en modell som ger enskilda utbildningsanordnare möjlighet att sätta betyg samt utfärda betyg och intyg enligt de regler som gäller för det offentliga skolväsendet för vuxna. Regeringen har vidare tillsatt en särkskild utredare (dir. 2005:70) som skall utarbeta förslag till hur en ny myndighet för vuxnas lärande kan bildas. Avsikten är att myndigheten skall inrättas . Yrkandena om översyn av den eftergymnasialayrkesutbildningen är, enligt utskottets mening, tillgodosedda genom den översyn som förbereds inom . Efter att fattat beslut i enlighet med utskottets förslag i betänkande 2003/04:UbU8 Vuxenutbildning om att en översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen skulle genomföras har Utbildnings- och sammanställt en kartläggning av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna (U2004/2404/DK). pågår arbete inom med att ta fram direktiv till en utredning för fortsatt utredning och analys av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Rätt till utbildning för vuxna med utvecklingsstörning Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att yrkanden om rätt till grundläggande utbildning för utvecklingsstörda vuxna bör avslås i avvaktan på förslag från regeringen. Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). , , föreslår att vuxna med utvecklingsstörning skall få rätt att delta i utbildning. understyrker i motion 2005/06:Ub383 yrkande 3 att vuxna med utvecklingsstörning är diskriminerade i det svenska utbildningssamhället och anser därför att kommunerna skall vara skyldiga att anordna utbildning motsvarande grundsärskolan och träningsskolan för alla vuxna med utvecklingsstörning. Man föreslår också att vuxna med utvecklingsstörning skall ha rätt till utbildning motsvarande gymnasiesärskolan. Också pekar i motion 2005/06:Ub593 yrkande 14 på att vuxna som gått i särskola som barn inte har samma rätt till grundläggande utbildning som andra vuxna, och man menar att detta är diskriminering. menar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 51 att personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde till vuxenutbildning efter samma principer som övriga vuxna och att den lagliga begränsningen måste undanröjas. anser i motion 2005/06:So364 yrkande 4 att särvux måste bli en i realiteten garanterad rättighet som kommer alla behöriga till del. I motion 2005/06:Ub322 (c) föreslås att staten tar ett övergripande ansvar för att särvux blir tillgänglig i hela landet. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Frågan om vuxna utvecklingsstördas rätt till grundläggande utbildning har behandlats dels av (Kunskapsbygget - det livslånga lärandet SOU 2000:28), dels av (För oss tillsammans - Om utbildning och utvecklingsstörning, SOU 2004:98). Därefter har Utbildnings- och i departementspromemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33) föreslagit att varje kommun skall svara för att de kommuninvånare som har rätt att delta i utbildning för vuxna med utvecklingsstörning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Utskottet utgår också ifrån att regeringen kommer att lägga fram förslag till om en sådan rätt. Yrkandena bör avslås i avvaktan på förslag från regeringen. Regeringen redovisar att man avser att lägga fram en skrivelse till om utbildningen för elever och vuxna med utvecklingsstörning . Rätt till utbildning för vuxna med funktionshinder Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med hänvisning till gällande principer inom handikappolitiken. Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c). understyrker i motion 2005/06:Ub383 yrkande 5 att det är en jämlikhets- och rättvisefråga att vuxna med funktionshinder har samma möjligheter att studera på sina egna villkor som andra vuxna. Kommunerna bör öka sina ansträngningar att göra lokalerna tillgängliga även för rörelsehindrade, och tillgången till teckentolkar bör öka. pekar i motion 2005/06:Ub533 yrkande 2 på att det finns uppenbara problem för studerande med funktionshinder att få en utbildningssituation som är anpassad efter deras behov. Dessa problem måste lösas för att människor med funktionshinder skall ha likvärdiga möjligheter och samma rätt till en högkvalitativ utbildning som övriga medborgare. I motion 2005/06:Ub248 (fp) framhålls att utbildningsinsatser för funktionshindrade bör utvärderas. Motionären menar att kommunerna ofta har dålig kunskap om hur man skapar tillgänglighet till utbildning och att det brister i arbetet med rekryteringen av personer med funktionshinder till utbildningarna. Utskottet föreslår att avslår motionsbetänkandena. Utskottet behandlade motsvarande yrkanden senast i betänkande 2004/05:UbU5. Utskottet hänvisade till propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) där regeringen framhöll att en av de grundläggande principerna i svensk handikappolitik är den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen. På en övergripande nivå betyder detta att de medel som avsätts för vuxenutbildningen i princip skall täcka kostnader även för studerande med funktionshinder. Varje utbildningsanordnare skall enligt denna princip göra utbildningen tillgänglig för de studerande som har rätt att ta del av utbildningen. Utskottet menar - liksom tidigare - att det är viktigt att denna princip upprätthålls. Det närmare ansvaret för funktionshindrades tillgång till vuxenutbildning måste ligga på utbildningsanordnaren. Utskottet vill dock peka på att skall kommunernas kvalitetsredovisningar innehålla redovisningar av situationen för personer med funktioner inom bl.a. vuxenutbildningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå samtliga motionsyrkanden som avser inrättande av en yrkeshögskola, dess organisation och uppgifter samt geografisk lokalisering av en sådan högskola. Utskottet hänvisar i huvudsak till tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 12 (fp), 13 (kd) och 14 (kd). föreslår i motion 2005/06:Kr376 yrkande 22 att den högre utbildningen skall kompletteras med fackhögskolor för kvalificerad yrkesutbildning. Liknande yrkanden framställs i motion 2005/06:Ub254 (fp) yrkande 1. Motionären menar att det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska världen. Det är också viktigt att höja statusen på kvalificerad yrkesutbildning och därför behöver riktiga reguljära fackhögskolor inrättas. Även i motion 2005/06:Ub237 (fp) yrkande 1 föreslås inrättande av yrkes- eller fackhögskolor som skall erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. anser i motion 2005/06:Ub450 yrkande 1 att det behövs stabila förutsättningar för utbildning i kvalificerad yrkeskunskap. Man menar att det saknas en enkel, tydlig och kraftfull organisation för kvalificerad yrkesutbildning. I yrkande 2 framhålls att yrkesutbildningen måste få en stark och självständig struktur av tillräcklig omfattning, och anser att det är dags att samla all eftergymnasial kvalificerad yrkesutbildning i en ny utbildningsform: . Man menar att en sådan yrkeshögskola ryms inom nuvarande högskolelag. I motion 2005/06:Ub501 (kd) yrkande 5 föreslås också att yrkeshögskolor inrättas. redogör i motion 2005/06:Ub450 för sina förslag vad gäller yrkeshögskolansorganisation och uppgifter m.m. I yrkande 4 menar man att yrkeshögskolor bör kunna välja olika utförare av utbildningen. Man framhåller vidare att ett vetenskapligt förhållningssätt krävs för att utveckla yrkeskunnandets metoder och material och föreslår i yrkande 6 att forskningsvägarna för den kvalificerade yrkeskunskapen bör utredas. anför vidare, yrkande 7, att yrkeshögskoleutbildningarna bör kunna omfatta 40-120 poäng där 1 poäng motsvarar 1 veckas studier. I yrkande 9 föreslås att yrkeslärarutbildningen - för att stärka sambanden mellan yrkesutbildning på olika nivåer - skall vara en del av . menar också, yrkande 5, att yrkeshögskolorna bör samlokaliseras med de regionala högskolorna där så är möjligt. Slutligen föreslås i yrkande 8 att kopplingen mellan yrkeshögskola och industriforskningsinstitut skall utredas då man menar att det finns stora möjligheter att knyta industriforskningsinstituten till yrkeshögskolorna, något som skulle kunna vitalisera industriforskningen. En rad yrkanden om den geografiska lokaliseringen av en yrkeshögskola har framställts. I motion 2005/06:Ub239 (fp) föreslås och i motion 2005/06:Ub254 (fp) yrkande 2, . I motionerna 2005/06:Ub259 (fp, kd, m, c) yrkande 4 och 2005/06:Ub237 (fp) yrkande 2 föreslås respektive med Gnosjöregionen som centrum. I motion 2005/06:Ub314 (fp) yrkande 2 föreslås att utvecklas till en högskola för kvalificerad yrkesutbildning, och slutligen framhålls i motion 2005/06:N433 (kd, m, fp, c) yrkande 5 som lämpligt för yrkeshögskolor. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. har vid ett flertal tillfällen avslagit yrkanden om att inrätta en yrkeshögskola, organisation och uppgifter m.m. och geografisk lokalisering,senast vid behandlingen av betänkande 2004/05:UbU5.