bet · GT01KrU7 · 2006-02-16 00:00:00 — I motion Kr336 av m.fl. (v) hävdar motionärerna att decentraliseringen av kommunala budgetar på många håll inneburit att de kommunala anslag som avsatts för barns kultur splittrats upp så att de enskilda delarna inte räckt till något alls. Motionärerna påminner om att bl.a. stadgar att konventionsstaterna ska respektera och främja barnens rätt att till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att regeringen ska påbörja ett samråd med kommuner och landsting för att skapa en gemensam beredskap för att följa upp Barnaktionsgruppens resultat (yrkande 3). Utskottet har i och för sig inte något att invända mot motionärernas förslag att ett regelrätt samråd mellan central, regional och lokal nivå inleds på barnkulturens område. Inom ramen för Barnaktionsgruppens arbete förekommer redan en samverkan mellan de tre nivåerna. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas när resultatet av kommitténs arbete föreligger för att på bästa sätt stärka den framtida barnkulturen i hela landet. Motion Kr336 (v) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att i ska få ett erkännande från statens sidan samt ett ekonomiskt stöd. Utskottet konstaterar att yrkandet redan är tillgodosett. I motion Kr402 av () föreslår motionären att i ska få ett erkännande från statens sida samt ett statligt ekonomiskt stöd. i är en ideell organisation med huvudsyfte att fungera som informations- och dokumentationscentrum i invandrar- och flyktingfrågor. Institutet uppbär statligt stöd. Det förhållandet att staten har tillskjutit medel till institutet får sägas utgöra ett erkännande av verksamheten. Något erkännande därutöver torde inte vara påkallat. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att ska avslå motionen. Motion Kr402 (m) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om bl.a. ekonomiskt stöd till Grekiskt kulturcentrum. Utskottet konstaterar att det ankommer på att bedöma om statsbidrag ska utgå till organisationen i fortsättningen. Inom ramen för anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagsposten 3 Bidrag och andra insatser för mångkultur och nationella minoriteter fördelar bidrag till mångkulturella organisationer. Rådet har fastställt följande direktiv för ändamålet. - Sökande organisationer förutsätts arbeta genom att sprida kunskap om eller på annat sätt bidra till att säkerställa en kulturell och etnisk mångfald inom kulturlivet. - Stödet kan utgå som verksamhetsbidrag och/eller projektbidrag till organisationer som ansvarar för arkiv, bibliotek, dokumentation eller annan verksamhet. - Förutsättning för bidrag är medfinansiering av annan part, att verksamheten är av nationellt intresse, samt att den är tillgänglig för allmänheten. I motion Kr397 av () föreslår motionären att regeringen ska undersöka möjligheterna att åstadkomma en permanent ekonomisk lösning som säkrar existensen för . Kulturcentrumet befinner sig i ekonomisk knipa och är på väg att läggas ner om inte åtgärder vidtas för att förhindra det (yrkande 1). Vidare föreslår motionären att kriterier och villkor ska fastställas för de statliga stöden till invandrade minoriteters kulturinstitutioner (yrkande 3). har som övergripande prioritering i sin bidragsgivning i uppgift att säkerställa att det mångkulturella samhället får genomslag i kulturpolitiken. Medel för ändamålet anvisas under anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Regeringen har under ett tiotal år fram särskilt omnämnt Grekiskt kulturcentrum som bidragsmottagare i regleringsbrevet för . Medel har utbetalats till centrumet från en anslagspost för mångkulturella organisationer. Någon särskild anslagspost för bidrag till invandrade minoriteters organisationer har emellertid inte funnits och finns inte heller . Regeringens beslut att inte längre föra upp Grekiskt kulturcentrum som bidragstagare i regleringsbrevet innebär att det numera ankommer på att avgöra om Grekiskt kulturcentrum uppfyller de stödkriterier som rådet fastställt för bidraget till mångkulturella organisationer. beslutade att tilldela organisationen . Enligt utskottets uppfattning är det inte motiverat att ändra på den ordning som råder och som innebär att ansvaret för bidragsfördelningen på detta område har delegerats till . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr397 (v) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att dödsdag ska markeras. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen utser att - om det befinns vara angeläget - finna ett lämpligt sätt att hantera frågan. I motion 2004/05:Kr386 av () erinrar motionären om att den XIV:s och son dog i . Motionären föreslår att denne vår kronprins sista viloplats bör uppmärksammas, t.ex. genom att utmärka den på något sätt inför 400-årsdagen 2007. Lämplig myndighet eller institution bör därför uppmanas ta kontakt med motsvarande ryska institutioner för att utreda på vilket sätt detta kan ske. Förslaget i motionen bör - om det befinns vara angeläget - lämpligen hanteras av regeringen eller den myndighet som regeringen utser. Utskottet kan inte finna att det är motiverat att uttalar sig i frågan. Motion 2004/05:Kr386 (mp) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att ett arkitekturår ska proklameras. Utskottet hänvisar till att 2001 utsågs till Arkitekturår av regeringen. utsågs av regeringen till Arkitekturår. En långsiktig målsättning med Arkitekturåret var att efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design i hela landet skulle öka. Regeringen önskade även få till stånd en bredare debatt om de gemensamma miljöernas arkitektur och form och därigenom stimulera till en diskussion om hur dessa kvaliteter bäst skulle utvecklas och förstärkas. Verksamheter i hela landet berördes. Kampanjen för Arkitekturåret leddes av . I budgetpropositionen (utgiftsområde 17) redovisade regeringen utvärderingar som gjorts av och Statskontoret. Enligt dessa hade satsningen på inneburit att arkitekturen etablerat sig och förstärkt sin position som ett angeläget kunskapsområde såväl bland allmänheten som inom statliga myndigheter, kommuner, organisationer och företag. I motion Kr269 av och () föreslås att regeringen ska ta initiativ till en arkitektonisk satsning som bidrar till att utveckla byggandet i landet. Detta bör ske genom att regeringen fattar beslut om ett arkitekturår. Utskottet anser nu liksom tidigare att det är en angelägen kulturpolitisk uppgift att säkerställa hög kvalitet i den byggda och formade miljön med utgångspunkt i människans behov av väl fungerande, konstärligt genomarbetade och stimulerande omgivningar.11[Jfr bet. 1997/98:KrU s. var en stor och viktig manifestation som engagerade både statliga verksamheter och många andra aktörer över hela landet. Enligt utskottets uppfattning bör en ny sådan satsning inte göras förrän har förflutit. Det ankommer emellertid på regeringen att ta ställning till om - och i så fall när - det på nytt behövs en manifestation av samma slag. Motion Kr269 (c) avstyrks därmed. Högtidlighållande av minne m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden som bl.a. syftar till att regeringen genom ska delta i högtidlighållande av minne m.m. Utskottet har inhämtat att inom ramen för sitt ordinarie arbete med kommer att uppmärksamma 100-årsminnet av födelse. beslutade att ett årligt internationellt litteraturpris skulle instiftas till minne, . Priset delades ut första gången . Under anslag 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter anvisas för prissumman. Inom ramen för anslag 28:1 har medel anvisats för att administrera priset. Med stöd från (Mål 2 Södra) och i län påbörjades arbetet med att bygga upp ett och museum om och hennes livsverk. Verksamheten kommer att inriktas på dokumentation, forskning och kvalificerad information kring personen , hennes skapande gärning och hennes ställning i och internationellt, inbegripet hennes insatser som ledande opinionsbildare och samhällsdebattör. Centrumet kommer att invigas 2007 i samband med firandet av 100-årsminnet av författarinnans födelse. har förbundit sig att säkra finansieringen av den löpande driftskostnaden efter projekttidens utgång vid slutet av 2006. I motion Kr319 av och () föreslår motionärerna att regeringen genom ska medverka till att högtidlighålla minnet av i samband med hennes 100-årsdag 2007 (yrkande 1). Vidare förslår motionärerna att statliga medel ska tillskjutas för den forsknings- och informationsverksamhet som rör gärning och som etablerats i med hjälp av EU-medel (yrkande 2). Utskottet har inhämtat att inom ramen för sitt ordinarie arbete med kommer att uppmärksamma 100-årsminnet av födelse. har fått bidrag från för att projektera ett jubileumsfirande med en rad olika aktiviteter. Frågan om särskilda medel ska tillskjutas för den forsknings- och informationsverksamhet som avser gärning och som bedrivs i är ytterst en resursfråga, som får hanteras i det ordinarie budgetarbetet och vägas mot andra angelägna behov. Motion Kr319 (kd) yrkanden 1 och 2 avstyrks därmed. Riktlinjer för uttal av sifferserier Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag som syftar till att sifferserier och nummerkombinationer ska uttalas på ett enhetligt sätt. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen utser att - om det befinns vara angeläget - utarbeta sådana riktlinjer som föreslås i motionen. Förslaget i motion Kr372 av () syftar till att sifferserier och nummerkombinationer ska uttalas på ett enhetligt sätt. Det finns inte något enhetligt sätt att läsa upp nummerserier, vilket kan ge upphov till missuppfattningar. Motionären exemplifierar med telefonnummer inklusive landsnummer och riktnummer. Utskottet anser att förslaget i motionen inte är en fråga som ska ta ställning till. Utskottet avstyrker motion Kr372 (mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utvärdering av några av de kulturpolitiska målen, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av några av de kulturpolitiska målen. Därmed bifaller motion 2004/05:Kr229. Vi anser i likhet med motionärerna bakommotion 2004/05:Kr229 (m) att gruppen invandrare liksom skolelever tillhör de grupper som har svikits på många punkter genom att de inte fått lära sig hur man gör och tänker i . Den som saknar kunskap om bakgrunden till traditioner och seder riskerar att drabbas av rotlöshet och kan bli offer för kommersialiserade företeelser. Det har vi redan sett bevis på i vårt land hos de yngre. För dem som kommer till vårt land och kanske inte har annat än sin egen kultur och sina egna traditioner i bagaget, blir mötet med ett samhälle som förtränger sina traditioner och kulturyttringar en stor besvikelse som kan leda till sådana motsättningar som kulturpolitiken egentligen ska motverka. Mot denna bakgrund anser vi att det är dags att utvärdera den statliga kulturpolitiken som den utformades genom beslut . Ett syfte med en sådan utvärdering är att vi ska stå bättre rustade inför internationella kulturmöten. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion 2004/05:Kr229 (m). Mångkulturåret, punkt 2 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av mångkulturåret. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr336 yrkande 5. Regeringen har utsett till Mångkulturår. Särskilda medel har anvisats över statsbudgeten och en samordnare är tillsatt. Vi anser att olika slags resurser som finns tillgängliga runt omkring oss måste utnyttjas . Det gäller kvinnor och män som behärskar olika kulturella uttryck och dessutom är beredda att utveckla den gemensamma kulturen i landet på samma vis som kulturer alltid har utvecklats. Vi anser också att Mångkulturårets satsningar måste ge utslag i kulturlivet även efter det att året avslutats. För att inte rasism, främlingsfientlighet och segregering ska spräcka samhället måste vi sträva efter att uppnå ett kulturklimat som är jämlikt och inkluderande. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion Kr336 yrkande 5. Översyn av reglerna för stöd till nationella minoriteter, punkt 3 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om översyn av reglerna för stöd till nationella minoriteter. Därmed bifaller motion 2004/05:Kr274 yrkande 2. I motion 2004/05:Kr274 (v) erinrar motionärerna om att i en rapport om de nationella minoriteterna och kulturlivet har framhållit att minoriteternas behov ofta inte är förenliga med det regelverk för bidragsgivning som rådet har att följa. Liksom anser vi att förordningarna inom hela det kulturpolitiska området bör gås igenom och eventuellt ändras så att de anpassas till den nationella minoritetspolitiken. I det sammanhanget bör man även se över hur minoritetsgruppernas ungdomar och deras möjligheter till kulturskapande ska kunna tillgodoses på ett bättre sätt än vad som är fallet . Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion 2004/05:Kr274 (v) yrkande 2. Stöd till den samiska kulturen, punkt 4 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till den samiska kulturen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr368 yrkande 34 och 2005/06:Kr381 yrkande 41. Vi kan konstatera att gärna verkar för stärkta rättigheter för minoriteter i andra länder som vi är ganska dåliga på att genomföra samma sak här hemma. En särskilt bekymmersam fråga gäller samernas kulturella rättigheter inom . tillkomst var ett stort steg framåt, men så mycket mer har inte hänt . Vi menar att samefrågorna hanteras dåligt. I likhet med motionärerna bakom motionerna 2004/05:Kr368 (fp) och Kr381 (fp) anser vi att det skulle vara förhållandevis enkelt att stödja samisk kultur genom att ge utökade befogenheter och möjlighet att kanalisera ekonomiska resurser till kulturaktiviteter i samarbete med de centrala statliga kulturmyndigheterna. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motionerna 2004/05:Kr368 (fp) yrkande 34 och Kr381 (fp) yrkande 41. Nordiskt samarbete för att stödja de nationella minoriteterna, punkt 5 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nordiskt samarbete för att stödja de nationella minoriteterna. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr336 yrkande 9. I likhet med motionärerna bakom motion Kr336 (v) vill vi framhålla att tillgången till litteratur på chib, meänkieli, samiska och jiddisch är mycket dålig, på vissa håll obefintlig. Förutsättningarna för att tillsammans med de nordiska grannländerna arbeta för att avhjälpa de brister som finns inom detta område bör vara goda. har till stor del åkt snålskjuts på i fråga om samisk litteratur. Även möjligheterna att finansiera film på minoritetsspråken samiska och finska tycks vara sämre i än i och . Regeringen bör därför få i uppdrag att - inom ramen för det nordiska samarbetet eller på annat sätt - utreda hur de minoritetsspråkiga kulturerna kan stärkas genom samarbete över de nordiska gränserna. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion Kr336 (v) yrkande 9. Långsiktighet i statens stöd till kulturlivet, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om långsiktighet i statens stöd till kulturlivet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr418 yrkande 4. Vi anser att den statliga kulturpolitiken ska präglas av långsiktighet. Exempelvis ska ett museum som har till uppgift att vårda ett fysiskt kulturarv inte behöva se delar av samlingen bokstavligen ätas upp av skadeinsekter på grund av att medelstilldelningen är otillräcklig ett visst år. Engångssatsningar kan i vissa fall vara välbehövliga injektioner. Men erfarenheterna från dessa satsningar måste tas till vara och användas i det långsiktiga arbetet. Vi anser att den socialdemokratiska regeringen ofta, på område efter område, låter tillfälliga prioriteringar styra utan att se till långsiktighetens betydelse. En höjning av ett anslag kan tas tillbaka året därpå. Detta skapar enbart otrygghet och försvårar möjligheten till långsiktiga satsningar. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion Kr418 (kd) yrkande 4. Ansökningar om EU-bidrag, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ansökningar om EU-bidrag. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr334 yrkande 34. Vi anser liksom motionärerna bakom motion Kr334 (c) att svenskarna är förhållandevis dåliga på att söka EU-medel för olika projekt. En del EU-bidragsmedel skulle kunna användas för att starta projekt som kan leda till ökad regional och nationell tillväxt genom kulturen. Vi föreslår därför att regeringen eller den myndighet regeringen utser ska få i uppgift att uppmuntra och stimulera svenskarna att söka EU-bidrag i högre utsträckning än vad som är fallet. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion Kr334 (c) yrkande 34. Samordning av de offentliga medlen, punkt 10 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samordning av de offentliga medlen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr418 yrkande 8. Jag har noterat att det förekommer att staten, landstingen och kommunerna ställer upp olika mål för sin bidragsgivning. Detta gör att mottagarna av stöden kan tvingas dra åt olika håll för att få del av stöden, vilket enligt min mening inte är rimligt. Jag anser liksom motionärerna bakom motion Kr418 (kd) att det är viktigt att de offentliga stöden från staten, landstingen och kommunerna samordnas för att avhjälpa de brister som finns bl.a. vad gäller mål och inriktning. En större samordning av de offentliga resurserna och ett större gemensamt ansvar skulle gynna kulturlivet i . Med hänvisning till det anförda anser jag att ska bifalla motion Kr418 (kd) yrkande 8. Samordning mellan kulturinstitutioner på central, regional och lokal nivå, punkt 12 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samordning mellan kulturinstitutioner på central, regional och lokal nivå. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr336 yrkande 12. Vi anser att vissa kulturområden måste stärkas regionalt och lokalt. Det bör t.ex. finnas en livaktig musiker- och skådespelarkår ute i regionerna. Länsmusikinstitutionerna och länsteatrarna bör inte nöja sig med att låna in föreställningar, musiker och skådespelare från storstäderna. Vi anser därför i likhet med motionärerna bakom motion Kr336 (v) att regeringen bör utarbeta förslag till en strategi för att samordna kulturinstitutionernas verksamheter på lokal, regional och nationell nivå. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion Kr336 (v) yrkande 12. Uppföljning av Barnaktionsgruppens förslag, punkt 14 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppföljning av Barnaktionsgruppens resultat. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr336 yrkande 3. Vi har noterat att decentraliseringen av kommunala budgetar på många håll inneburit att de kommunala anslag som är avsedda för barns kultur har splittrats upp så att de enskilda delarna inte räckt till något alls. I sammanhanget erinrar vi om att bl.a. stadgar att konventionsstaterna ska respektera och främja barnens rätt att till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet. Mot den bakgrunden vill vi i likhet med motionärerna bakom motion Kr336 (v) föreslå att regeringen ska påbörja ett samråd med kommuner och landsting för att skapa en gemensam beredskap att följa upp Barnaktionsgruppens resultat. Med hänvisning till det anförda anser vi att ska bifalla motion Kr336 (v) yrkande 3. roll, punkt 7 (c) () anför: Jag anser att det är angeläget att minska den statliga styrningen av kulturpolitiken. Det lokala självstyret bör i stället få spela en verklig roll, även vad gäller utformningen av kulturpolitiken. Beslut om verksamheter, befogenheter och fördelning av statliga bidrag bör fattas så nära människan som möjligt. Som framförts motionsvägen borde därför Statens kulturråds roll ses över i syfte att klargöra förutsättningarna för att regionalisera delar av dess verksamhet. Jag har emellertid avstått från att reservera mig till förmån för motionerna 2004/05:Kr354 (c) yrkande 2 och Kr334 (c) yrkandena 3 och 4. Jag anser nämligen att det är rimligt att tills vidare avvakta resultatet av arbete. Förhållandet mellan projekt- och verksamhetsstöd, punkt 11 (v) () och () anför: I två motioner från , nämligen 2004/05:Kr274 (v) yrkande 5 och Kr398 (v) yrkande 25, föreslår motionärerna att en översyn ska göras av förhållandet mellan projekt- och verksamhetsbidrag på kulturområdet. Vi har avstått från att reservera oss till förmån för förslagen. Vi anser nämligen att det är rimligt att avvakta resultatet av det uppdrag som regeringen gett och som innebär att en översyn nu görs av bidragsgivningen till fria teater- och dansgrupper. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:Kr229 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av kulturpolitiken. 2004/05:Kr274 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av de regelverk som reglerar bidragsgivningen för kulturändamål, med särskilt avseende på samhällets skyldigheter gentemot de nationella minoriteterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av förhållandet mellan projekt- och verksamhetsbidrag även för andra kulturverksamheter än den fria scenkonsten. 2004/05:Kr354 av m.fl. (c): begär att regeringen låter se över kulturpolitikens utformning med syfte att minska den statligt styrda kulturen och i stället stärka den lokala och regionala kulturen. 2004/05:Kr361 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för statens anslag till de regionala kulturinstitutionerna i förhållande till regionernas anslag till samma institutioner. 2004/05:Kr368 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till den samiska kulturen i . 2004/05:Kr374 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att ges ett tydligt internationellt uppdrag redan för . 2004/05:Kr386 av (): tillkännager för regeringen som sin mening att 400-årsdagen av frånfälle uppmärksammas på det sätt som anförs i motionen.