bet · GT01UU20 · 2006-05-04 00:00:00 — medverkan är nödvändig för en långsiktig lösning på globala miljö- och hälsoproblem, liksom icke-spridning och fredsbevarande i konfliktområden världen över, t.ex. i . Utskottet konstaterar att det pågår en strategisk dialog mellan och , bl.a. om där man diskuterat . Utskottet menar att det är positivt med dialog, samarbete och samverkan i frågor där gemensamma intressen finns. Utskottet ställer sig dock i detta skede ytterst tveksamt till om en gemensam Kinapolitik för EU och är realistisk. Enligt officiella siffror föds 120 pojkar per 100 flickor i , den högsta proportionen i världen. För andra-barn var siffran 152 mot 100. Enligt utförs 7 miljoner aborter i , och i av fallen är det aborterade fostret av kvinnligt kön. Vid Nationella folkkongressens möte föreslogs att skulle revideras för att straffbelägga könsbestämda aborter, och en kommitté arbetar nu på lagändringen. Staten erbjuder också en rad ekonomiska fördelar till familjer med bara en dotter, exempelvis en pension på , lägre skolavgifter och bättre anställningsmöjligheter. Utskottet vill här upprepa vad som tidigare uttrycks om prenatal könsdiskriminering i detta betänkande och tar bestämt avstånd från selektiva aborter av kvinnliga . De ger uttryck för en förkastlig kvinnosyn. Dessutom skapas en demografisk obalans, som lett till kidnappningar av flickor och kvinnor, tvångsgifte, våldtäkt och prostitution. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U239 yrkandena 3 och 6, 2004/05:U273 yrkandena 1-5 och 7, 2004/05:U308 yrkande 17 (i denna del), 2005/06:U248 yrkande 20, 2005/06:U255 yrkandena 4, 12 och 15, 2005/06:U286 yrkandena 3 och 5-7 samt 2005/06:U289 yrkande 16. Det framgår av skrivelsen att den snabba demokratiska utveckling som inleddes i efter att undantagstillståndet hävdes 1987 har lett till att är en väl utvecklad demokrati med folkvald president och lagstiftande församling, samt långtgående respekt för mänskliga rättigheter. Planer finns på att ge mänskliga rättigheter grundlagsskydd. Nya lagar har införts som förstärker kvinnors och urbefolkningens mänskliga rättigheter och ökar den offentliga insynen i kriminalvården. Dödsstraffet tillämpas fortfarande, även om dess bruk har minskat i omfattning. Den helt överskuggande politiska frågan är förhållandet till fastlandet och huruvida befolkningen i i första hand ser sig som kineser eller taiwaneser. Befolkningen är enligt regeringen djupt splittrad i frågan. ser med stor misstänksamhet på den nuvarande ledningen i , som företräder en linje som framhåller en egen taiwanesisk identitet. har återförening som högt prioriterat mål och söker med olika medel förhindra en utveckling i som omöjliggör en återförening. strategiska tänkande präglas enligt regeringen av att å ena sidan bibehålla status quo och å andra sidan avskräcka från att steg tas mot självständighet. I skrivelsen framförs att ekonomiska tillväxt möjliggör kontinuerlig uppbyggnad och modernisering av landets militära kapacitet. Den kinesiska militära upprustningen med ett ökande antal missiler riktade mot har stärkt misstron i mot avsikter. Oron späddes på när antog en lag som kodifierade bruk av "icke-fredliga medel" för att förhindra att tar steg i riktning mot en självständighetsförklaring. Opinionen i står i Taiwanfrågan av allt att döma nära den politiska ledningen, medan befolkningen på ser med oro och misstro på avsikter. växer sig de ekonomiska banden mellan fastlandet och allt starkare. Vissa närmanden har gjorts vad gäller en del praktiska frågor, t.ex. upprättades direkta charterflyg under det kinesiska och 2005, och ledare för den taiwanesiska oppositionen, bl.a. den forna ärkerivalen , besökte på inbjudan av den politiska ledningen. fortsätter att vara diplomatiskt isolerat (erkänns endast av 26 länder) och är utestängt från de flesta internationella organisationer. Ett betydande undantag är WTO. ansträngningar att öka sitt deltagande i internationella organisationer har koncentrerats på att uppnå observatörskap i , vilket har misslyckats. , liksom övriga EU-länder och de flesta andra länder, följer en "ett-Kina-politik" och har därför inga diplomatiska förbindelser med . Kontakterna mellan och är dock omfattande avseende handel och investeringar, akademiskt utbyte, forskning, turism och kultur. Vidare förekommer samarbete mellan olika NGO:er och politiska partier. Som ett led i främjandearbetet har flera svenska besök ägt rum i på statssekreterarnivå. Taiwanesiska ministrar har enligt regeringen besökt . I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 2anförs att regeringen skall verka för pressfrihet och yttrandefrihet inom ramen för FN:s möten. Bakgrunden är att taiwanesiska journalister förvägrats ackreditering för att bevaka World Health Assembly's möte i . Skälet till förvägran anges vara att inte är en nation erkänd av FN. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 7anförs att på olika sätt bör utveckla sina förbindelser med . Likalydande yrkanden återfinns i motionerna 2005/06:U286 (fp) yrkande 9 och 2004/05:U239 (fp)yrkande 8. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 9 anförs att folk självt skall ges möjligheten att avgöra sin framtid genom demokratiska val. Likalydande yrkanden återfinns i motionerna 2005/06:U286 (fp) yrkande 11 och 2004/05:U239 (fp) yrkande 10. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 11 anförs att bör få plats i WHO eftersom erfarenheter visar på betydelsen av att alla världens stater ingår i gemensamma ansträngningar mot pandemi och ohälsa. Ett liknande yrkande återfinns i motion 2005/06:U286 (fp) yrkande 13. I motion 2005/06:U286 (fp) yrkande 2anförs att taiwanesiska medborgare i ledande ställning bör beviljas besöksvisum till både hela EU och och att hänsyn till inte får stå i vägen för detta. Ett likalydande yrkande återfinns i motion 2004/05:U239 (fp) yrkande 2. I motion 2005/06:U286 (fp) yrkande 8 anförs att och EU gentemot den kinesiska ledningen entydigt måste fördöma all kinesisk maktpolitik mot . I motion 2005/06:U286 (fp) yrkande 10 att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bör verka för att ges en plats i FN, under förutsättning att folk väljer att förklara sig suveränt, och verka för att ges observatörsplats i . Likalydande yrkanden återfinns i motionerna 2004/05:U239 (fp) yrkande 9 och 2005/06:U4 (fp) yrkande 8. I motion 2005/06:U387 (kd) yrkande 1 anförs att världssamfundet skall ge ett tydligt stöd för en fredlig utveckling av relationen . I motion 2005/06:U387 (kd) yrkande 3 anförs att ett-Kina-principens villkor måste grundas på en positiv utveckling av mänskliga rättigheter, demokrati, öppenhet och rättssamhällets principer, där bör utgöra ett föredöme för regionens utveckling. I motion 2005/06:U387 (kd) yrkande 4 anförs att via EU verkar för att skall ges möjligheter att delta i och bidra till FN och dess underorganisationer med egna representanter. Frågan om framtida status måste lösas på fredlig väg av de berörda parterna. Utskottet anser, liksom regeringen, att det bör ske på ett sätt som tar hänsyn till att blivit en demokrati. Utskottet noterar att den i samtal med kinesiska företrädare alltid framhåller att användande av militära hot som påtryckningsmedel i konflikten med är oacceptabelt. EU har också markerat sitt motstånd mot användning av våld för att lösa konflikten och uppmanat alla parter att undvika åtgärder som kan leda till ökad spänning. Den fortsatta utplaceringen av missiler i närheten av utgör en påminnelse om det alltjämt spända läget. lagstiftning mot "anti-secession" förstärker detta ytterligare genom att legalisera bruket av "icke-fredliga medel" om vidtar åtgärder som försvårar en framtida återförening. Lagen och den fortsatta förflyttningen av militär utrustning mot visar att risken för en väpnad konflikt kvarstår. En direkt konfrontation mellan och skulle snabbt riskera att få katastrofala och globala konsekvenser och kunna leda till att blev indraget. Mot en väpnad konflikt talar främst att de kinesiska och taiwanesiska ekonomierna blir alltmer integrerade. Besöken av taiwanesiska oppositionsledare till fastlandet underströk regimens vilja att skapa kontakter över sundet med de krafter som inte strävar efter taiwanesisk självständighet. Utskottet konstaterar att samtliga EU:s medlemsländer för en ett-Kina-politik som innebär att medlemsstaterna inte har diplomatiska förbindelser med . Eftersom ett-Kina-politiken innebär att inte erkänner som självständig stat, kan inte stödja en taiwanesisk ansökan om medlemskap i . Frågan om eventuell observatörsstatus för i FN har inte aktualiserats eftersom någon sådan ansökan inte inlämnats. Utskottet har därför inte någon anledning att ta ställning i denna specifika fråga. Det faktum att mellanstatliga förbindelser med inte är möjliga hindrar dock inte att kontakter med utvecklas på en rad områden. De politiska kontakter som förekommer med sker på inofficiell basis och motiveras av EU-ländernas kommersiella och professionella utbyte med . Det framgår av skrivelsen att kontakterna mellan och är omfattande avseende handel och investeringar, akademiskt utbyte, forskning, turism och kultur. Utskottet anser att fortsatta insatser för att utöka samarbetet mellan och är angelägna, inte minst i ljuset av de positiva erfarenheter som de nuvarande samarbetena gett upphov till. Ett väl utbyggt kontaktnät med stärker dess förutsättningar att stå som ett demokratiskt föredöme i regionen. Utskottet ställer sig positivt till deltagande av i internationella sammanhang, förutsatt att det inte kräver nationsstatus. Många av framtidens utmaningar är globala till sin karaktär och berör alla delar av världssamfundet. bör därför få delta i exempelvis det internationella hälsosamarbetet. Preventiva åtgärder och kontroll av infektionssjukdomar är beroende av globala effektiva nätverk. En förutsättning för deltagande är dock att detta inte skulle kräva nationsstatus. bör inom ramen för "ett-Kina-politiken" fortsatt verka för ett ökat taiwanesiskt deltagande i vissa internationella organisationer. Utskottet konstaterar också att den vid olika tillfällen har framhållit att den skulle välkomna en utveckling som möjliggjorde för att erhålla observatörsstatus i WHO. verkar även för att denna uppfattning skall vinna stöd inom EU-kretsen. Det har dock inte varit möjligt att uppnå enighet i EU kring denna fråga. Olika förslag för att hitta en pragmatisk lösning som skulle möjliggöra någon form av taiwanesiskt deltagande i WHO:s arbete diskuteras dock fortlöpande. Det finns tidigare exempel på sådant deltagande. Utskottet har erfarit att det inför mötet i (World Health Assembly) pågår en diskussion om möjligheter att ta del av arbetet i WHO, men det är osäkert om det går att nå konsensus i frågan om någon form av observatörskap. Regeringen har i svar på fråga 2005/06:1109 om visumfrihet för taiwaneser anfört följande: Grunden för EU:s gemensamma viseringspolitik återfinns i rådets förordning om fastställande av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav. Det grundläggande syftet med viseringspolitiken är att upprätthålla en reglerad invandring med enhetliga regler, men skapa förutsättningar för största möjliga öppenhet. Ändringar av förordningen sker genom beslut av rådet efter hörande av . En sådan ändring förutsätter ett initiativ av kommissionen. Något sådant initiativ har inte tagits. Utskottet betraktar med detta motionen om visum som besvarad. Frågor om taiwanesiska journalisters rätt att bevaka FN-möten har besvarats i svar på interpellation 2004/05:578. Utrikesministern anförde då bl.a. följande: Det fria ordet har självfallet sin givna plats i ett öppet och ansvarstagande FN. Journalister har där en viktig roll att spela. I fallet med de taiwanesiska journalisternas ackrediteringsansökan hänvisar Unog i sitt avslag till gällande ackrediteringsvillkor, som gäller inom FN generellt. Enligt dessa ges ackreditering till journalister som har sin bas i medieorganisationer från medlem eller observatör i FN. är inte upptaget som medlem eller observatör i FN, vilket bland annat framgår av FN:s generalförsamlings resolution . Jag tycker inte att de nuvarande reglerna är ändamålsenliga, varför vi stöder ansträngningarna att finna pragmatiska lösningar på dessa frågor, som kan möjliggöra för en bredare krets av journalister än att tillåtas att delta i FN:s olika möten. Jag kommer även fortsättningsvis att förespråka och stödja ansträngningar att finna sådana lösningar i kontakterna med berörda FN-organ. Utskottet delar regeringens ståndpunkter i denna fråga. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U239 yrkandena 2 och 8-10, 2005/06:U4 yrkandena 2 och 7-11, 2005/06:U286 yrkandena 2, 8-11 och 13 samt 2005/06:U387 yrkandena 1, 3 och 4. blev en självständig stat. Etablerandet av en självständig stat har enligt regeringen inneburit stora utmaningar, trots omfattande stöd från det internationella samfundet. var fattigt redan innan den självständighetsomröstning som hölls 1999 urartade i våldsamheter som raserade den ekonomiska infrastruktur som fanns. Ett grundläggande problem för uppbyggnaden av det självständiga är bristen på mänskligt kapital i form av utbildade östtimoreser. FN har sedan självständigheten fortsatt att stödja utvecklingen av landets institutioner och säkerställa stabiliteten. Ett område där framstegen varit långsamma är t.ex. utvecklingen av rättsväsendet och utbildning av personal till detta. Enligt regeringen har relationerna mellan och förbättrats dramatiskt . En utestående fråga är dock hur man skall handskas med de brott mot mänskliga rättigheter som begicks av Indonesien-stödd milis . söker även fortsättningsvis bidra till att utvecklas i riktning mot ökad stabilitet och välstånd. Regeringen menar att en nyckelfråga är om landet förmår fullfölja övergången till en självständig demokratisk stat. Utvecklingen av ett starkt flerpartisystem med en fungerande opposition kommer att vara en viktig faktor i denna process. I motion 2005/06:U234 (mp) yrkande 1 anförs att utvecklingssamarbete med bör förstärkas med avseende på demokrati och ekonomi. I motion 2005/06:U234 (mp) yrkande 2 anförs att skall agera för att skapa internationell uppslutning för en bärkraftig ekonomisk utveckling i som undviker att upprepa klassiska ekonomiska felgrepp och uttjänta modeller. I motion 2005/06:U234 (mp) yrkande 3 anförs att svenskt utvecklingssamarbete inom den civila NGO-sektorn i bör utökas. Trots inledande turbulens inrymmer utvecklingen i ett hopp om en dräglig framtid. Härtill bidrar inkomsterna från olja och gas som stigit kraftigt . Utskottet konstaterar dock att det självständiga fortsatt behöver omvärldens stöd för att befästa sin demokrati och utveckla sin ekonomi. Utskottet välkomnar därför att det svenska engagemanget kommer att bestå. förbindelser med är mycket goda. Besöksutbytet mellan länderna har varit omfattande , speciellt vad gäller östtimoresiska besök i . stöd till under de svåra åren av frigörelsen från har bidragit till särskilt nära band mellan länderna. har bidragit med till , främst genom FN. har också bidragit med civilpoliser och militärobservatörer till FN-insatsen. bedriver samarbete med . antogs en ny regionstrategi som bl.a. inkluderar utvecklingssamarbetet med . Utskottet konstaterar att de offentliga institutionerna i är svaga, och bristen på kompetent personal är ett stort hinder inom de flesta samhällsområden. bedöms regimen ha en genuin vilja att tillämpa ett demokratiskt styrelseskick med respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att landstrategins fokus i utvecklingssamarbetet kommer att ligga på god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Stödet skall i första hand kanaliseras via befintliga program och organisationer, t.ex. FN-systemet och . Undantag från denna huvudprincip kan vara motiverade i ett fåtal fall där svenska aktörer har komparativa fördelar och efterfrågas av samarbetsparterna. Tillväxten i i regional jämförelse är mycket låg. En betydligt högre tillväxt skulle behövas för att lyfta befolkningen ur fattigdom. ekonomiska situation har dock förändrats dramatiskt under 2004-2005 genom större inkomster än väntat från de olje- och gasfyndigheter som förvaltas gemensamt med . kommer sannolikt att dra stor nytta av dessa inkomster som inger hopp om ett framtida välstånd. De medför dock också risker för korruption, och utvecklingen av en privat sektor kan försenas av omfattande olje- och gasintäkter. Den östtimoresiska regeringen har, i likhet med , upprättat en särskild oljefond. bör dock enligt skrivelsen sträva efter att diversifiera sin ekonomi för att inte bli helt beroende av olja och gas. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2005/06:U234 yrkandena 1-3. Utskottet har vid en genomgång av yrkandena i följande uppräkning funnit att de förslag som framförs inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från , varför de avstyrks. De aktuella yrkandena finns beskrivna i sin helhet i betänkandets förteckning över behandlade förslag. 2002/03:U206 (m) yrkande 6 2004/05:U201 (m) yrkande 3 2004/05:U202 (m) 2004/05:U203 (m) yrkandena 1-4 2004/05:U204 (m) yrkandena 1 och 2 2004/05:U205 (m) yrkande 5 2004/05:U207 (m) yrkandena 1, 4-7 2004/05:U208 (kd) yrkandena 1-3 2004/05:U236 (m) yrkandena 1 och 2 2004/05:U262 (m, fp, kd, v, c, mp) 2004/05:U274 (kd, m, fp, c) yrkandena 1-3 2004/05:U292 (fp) 2004/05:U295 (m, fp, kd, v, c, mp) yrkandena 1-4 2004/05:U296 (m) yrkandena 1-5 2004/05:U327 (v, mp) yrkandena 1 och 2 2005/06:U201 (m) 2005/06:U204 (m) 2005/06:U207 (kd) yrkandena 1-3 2005/06:U211 (m) yrkandena 1 och 4-7 2005/06:U213 (m) 2005/06:U218 (s) 2005/06:U229 (m) yrkandena 2, 3 och 5-7 2005/06:U262 (kd) 2005/06:U263 (m) yrkandena 1-3 2005/06:U269 (kd, m, fp, c) yrkandena 1-3 2005/06:U302 (s) 2005/06:U342 (m, fp, kd, v, c, mp) yrkandena 1-5 2005/06:U358 yrkandena 1 och 2 Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2002/03:U206 yrkande 6, 2004/05:U201 yrkande 3, 2004/05:U202, 2004/05:U203 yrkandena 1-4, 2004/05:U204 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U205 yrkande 5, 2004/05:U207 yrkandena 1 och 4-7, 2004/05:U208 yrkandena 1-3, 2004/05:U236 yrkandena1 och 2, 2004/05:U262, 2004/05:U274 yrkandena 1-3, 2004/05:U292, 2004/05:U295 yrkandena 1-4, 2004/05:U296 yrkandena 1-5, 2004/05:U327 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U201, 2005/06:U204, 2005/06:U207 yrkandena 1-3, 2005/06:U211 yrkandena 1 och 4-7, 2005/06:U213, 2005/06:U218, 2005/06:U229 yrkandena 2, 3 och 5-7, 2005/06:U262, 2005/06:U263 yrkandena 1-3, 2005/06:U269 yrkandena 1-3, 2005/06:U302, 2005/06:U342 yrkandena 1-5 och 2005/06:U358 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Bistånd, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bistånd. Därmed bifaller motion 2005/06:U4 yrkande 6 och avslår motion 2005/06:U5 yrkande 10. På listan över de 30 länder som betalar ut mest bistånd till finner vi fortsatt enpartistaterna , och , länder som genom sitt agerande uppvisar omfattande tillkortakommanden avseende demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter. Detta är stater som toppar den internationella organisationen lista över världens värsta diktaturer och har gjort så . Inget tyder således på att regimernas förtryck är på väg att mattas av. sköt exempelvis kinesisk polis enligt vittnen ihjäl 20 demonstranter och skadade ytterligare 8 personer som protesterade mot planerna på ett kraftverk i i södra . Vidare har hamnat i topp på lista över flest antal verkställda dödsdomar i världen. Sammanlagt utbetalade den svenska staten i bistånd till dessa båda länder . kan inte fortsätta att finansiera odemokratiska regeringars verksamhet. Vi kräver att den avvecklar det bilaterala bistånd som ges till stater som , och , såvida regeringarna inte visar trovärdig vilja att genomföra demokratiska reformer. Om bistånd skall bedrivas i diktaturstater bör det enligt vår åsikt kanaliseras via enskilda organisationer. Vi vill vidare att det bistånd som ges i högre grad skall fokusera på demokrati och mänskliga rättigheter - kort sagt att demokrati skall vara det övergripande målet för det svenska bilaterala biståndet. Det betyder bl.a. satsningar för att bygga upp rättsväsendet i demokratiskt svaga länder. Utvärderingar av biståndet har visat att sådana insatser måste prioriteras i t.ex. länder som . Där har andra typer av insatser dominerat, t.ex. för att stärka infrastrukturen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 6. Företagens ansvar, punkt 5 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om företagens ansvar. Därmed bifaller motion 2005/06:U5 yrkandena 6 och 7. konstaterar att regeringen tecknar en ljus bild av företagens ansvarstagande för arbetsvillkor. I den analys som ges i regeringens skrivelse sägs inget om det tryck mot företag som konsumenter och konsumentorganisationer, såväl på hemmaplan som i , utövar för att lyfta fram frågorna. Detta är en brist i regeringens skrivelse. Utan konsumenters tryck skulle knappast intresset från de stora företagens sida för att förbättra arbetsvillkoren vara så stort. Regeringen driver en politik baserad på frivillighet gentemot företag. Detta innebär att det är upp till företagen att själva ta ansvar. Tyvärr är företagsansvar inte tillräckligt, och regeringen borde därför också i sina bilaterala kontakter verka för att länder i regionen ansluter sig till konventioner om rättigheter i arbetslivet. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U5 (mp) yrkandena 6 och 7. , punkt 7 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . Därmed bifaller motionerna 2005/06:U4 yrkande 5 och 2005/06:U225 yrkandena 1-4. Situationen för de mänskliga rättigheterna i har knappast förbättrats. Det finns sålunda inga bevis för diktaturens vilja till politiska eftergifter eller reformer. Fler än 1 100 personer sitter fängslade för sina politiska åsikters skull. Ledaren för partiet for Democracy, Aung , sitter fortsatt i husarrest som förlängdes så sent som . Mot bakgrund av detta är det knappast fruktbart eller önskvärt att inleda en dialog med militärdiktaturen i . Aung och NLD förespråkar också fortsatt isolering av regimen i . Att EU:s medlemsländer sviktar i respekten för mänskliga rättigheter, till förmån för handelspolitiska intressen, är oacceptabelt. Att den stöder den linjen är rent av skamligt. Vi menar att regeringen av principiella skäl bör stödja den demokratiska oppositionen och inte legitimera regim genom att tillåta den att delta på ASEM-möten så länge regimen allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 5 och 2005/06:U225 (mp) yrkandena 1-4. , punkt 11 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . Därmed bifaller motion 2005/06:U286 yrkande 6. andlige ledare, Nobels fredspristagare, tvingades 1959 lämna Potalapalatset i huvudstad för att befinna sig i landsflykt undan den kinesiska ockupationsmakten. Sin exilregering leder han från Dharamsala i .