bet · GT01UbU13 · 2006-04-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättningen för fristående skolor skall vara densamma som för kommunala skolor. 2005/06:Ub383 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta fristående enheter inom vuxenutbildningen - en motsvarighet till fristående skolor för grundskole- och gymnasieskoleutbildning. 2005/06:Ub398 av m.fl. (v): begär att regeringen föreslår ändring i skollagen i enlighet med vad i motionen anförs om bedömning av ansökan om etablering av fristående skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör avslå ansökan om bidrag till fristående konfessionella skolor även om kommunen tillstyrker ansökan. 2005/06:Ub399 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillåtelse av kommunala friskolor. 2005/06:Ub421 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt kontroll av friskolor. 2005/06:Ub426 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en etableringsfrihet för förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man undersöker hur de elever som avslutar skolgång på friskola klarar sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor måste ha samma rättigheter och skyldigheter som den kommunala skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolorna bör få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för hörselskadade elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ges möjlighet att erbjuda undervisning inom ramen för individuella programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor för vuxenutbildning måste tillåtas. 2005/06:Ub449 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inte skall inrättas en ny skolform för konfessionella friskolor. 2005/06:Ub474 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av hur de fristående skolorna påverkar segregationen i skolan. 2005/06:Ub507 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunernas ansvar för godkännande av fristående förskolor. 2005/06:Ub524 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fristående skolor. 2005/06:Ub526 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillsyn av religiösa fristående skolor. 2005/06:Ub532 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor är en viktig del i svenskt skolväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktighet och goda planeringsförutsättningar för de fristående skolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rutiner i tillståndsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska kommunernas inflytande över tillståndsgivningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till dispens från kravet på ett elevantal om minst 20 elever för att få tillstånd att driva fristående skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt ersättningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdig tillsyn oavsett huvudman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt men inte skyldighet att delta i kommunernas utvärderingar av skolväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors ansvar att anställa behöriga lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolor med konfessionell inriktning skall ha rätt att ha konfessionella inslag i undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever som har rätt till skolskjuts till en skola skall få använda den resursen för att ta sig till en fristående skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående gymnasiers rätt att starta individuella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors rätt att bedriva vuxenutbildning. 2005/06:Ub536 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om religiösa friskolor. 2005/06:Ub540 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av oanmälda utbildningsinspektioner samt behovet av anmälningsplikt för skolpersonal. 2005/06:Ub542 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ökade inflytande över beslut om en fristående skola skall etableras. 2005/06:Ub555 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra för fristående skolor att bedriva individuellt program. 2005/06:Ub590 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet för fristående förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av fristående förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsmyndighet för fristående förskolor. 2005/06:Ub593 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som tillsynsmyndighet för fristående skolor för funktionshindrade. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att 9 kap. 8 och 8 a §§ skall ha följande lydelse. 8 §1[Senaste lydelse 2002:159.] Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan skall förmedla på nationella eller specialutformade program, skall förklara skolan berättigad till bidrag som avses i 8 a § i fråga om utbildningen. Förklaring får dock lämnas endast om 1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet, 2. huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksamheten i enlighet med ovan angivna villkor, 3. skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till motsvarande utbildning i gymnasieskolan enligt denna lag, med undantag för sådana ungdomar vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, 4. skolan för undervisningen använder lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva, dock med undantag för fall då personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna, och 5. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. En fristående skola som avses i denna paragraf får även anordna individuellt program. Skyldighet att ta emot en elev på ett individuellt program finns endast om skolan och elevens hemkommun kommer överens om det bidrag som kommunen skall betala till skolan för eleven. Utbildningen skall bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbildningen. En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. En förklaring om rätt till bidrag skall innehålla uppgift om till vilket nationellt program i gymnasieskolan som utbildningen i bidragshänseende skall hänföras. 8 a §2[Senaste lydelse 2004:1368.] För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Om utbildningen i bidragshänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än som avses i andra stycket, skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. Kommunen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. För en elev som genomgår utbildning på ett individuellt program skall elevens hemkommun betala det belopp som överenskommits med skolan. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Om bidraget avser en asylsökande elev eller en annan elev som vistas i under liknande omständigheter, skall kommunen i stället för vad som anges i andra och tredje styckena betala det belopp som regeringen har föreskrivit särskilt. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att 2 a kap. 13, 14 och 17 §§ skall ha följande lydelse. 13 §1[Senaste lydelse 1998:352.] Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tillsvidare eller . Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 5 § andra stycket har överlämnat till en enskild att utföra. 14 §2[Senaste lydelse 1997:1212.] Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 13 § får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 13 § skall beviljas om verksamheten uppfyller 1. kraven på god kvalitet och säkerhet,och 2. de krav som anges i 3 §. Tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 17 §3[Senaste lydelse 1997:1212.] Kommunen skall lämna bidrag till sådan enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorgsom 1. fått tillstånd enligt 14 §, och 2. är öppen för alla barn som har rätt till motsvarande offentliga verksamhet enligt 6, 6 a, 6 b och 9 §§, med undantag dels för sådana barn som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter att ta emot för den enskilda verksamheten, dels för fall där kommunen medger undantag med anledning av verksamhetens särskilda karaktär. Kommunen är inte skyldig att lämna bidrag om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för motsvarande verksamhet i kommunen eller om den enskilda verksamheten tar ut avgifter som är oskäligt höga. Bidraget skall lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Om ett barn har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Kommunen kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg, om verksamheten uppfyller de krav som anges i 3 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Kommunen kan lämna bidrag till annan enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg än som omfattas av första stycket, om verksamheten uppfyller de krav som anges i 3 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Denna lag träder i kraft . För beslut som fattas skall äldre bestämmelser alltjämt tillämpas. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att 2 a kap. 13, 14 och 17 §§ skall ha följande lydelse. 13 §1[Senaste lydelse 1998:352.] Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tillsvidare eller . Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 5 § andra stycket har överlämnat till en enskild att utföra. 14 §2[Senaste lydelse 1997:1212.] Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 13 § får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 13 § skall beviljas om verksamheten uppfyller 1. kraven på god kvalitet och säkerhet,och 2. de krav som anges i 3 §. Tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 17 §3[Senaste lydelse 1997:1212.] Kommunen kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg, om verksamheten uppfyller de krav som anges i 3 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Kommunen skall lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg som 1. fått tillstånd enligt 14 §, och 2. är öppen för alla barn som har rätt till motsvarande offentliga verksamhet enligt 6, 6 a, 6 b och 9 §§, med undantag dels för sådana barn som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter att ta emot för den enskilda verksamheten, dels för fall där kommunen medger undantag med anledning av verksamhetens särskilda karaktär. Bidraget skall lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Kommunen är inte skyldig att lämna bidrag om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för motsvarande verksamhet i kommunen eller om den enskilda verksamheten tar ut avgifter som är oskäligt höga. Om ett barn har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att 9 kap. 8 och 8 a §§ skall ha följande lydelse. 8 §1[Senaste lydelse 2002:159.] Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan skall förmedla på nationella eller specialutformade program, skall förklara skolan berättigad till bidrag som avses i 8 a § i fråga om utbildningen. Förklaring får dock lämnas endast om 1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet, 2. huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksamheten i enlighet med ovan angivna villkor, 3. skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till motsvarande utbildning i gymnasieskolan enligt denna lag, med undantag för sådana ungdomar vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, 4. skolan för undervisningen använder lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva, dock med undantag för fall då personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna, och 5. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. En fristående skola som avses i denna paragraf får även anordna individuellt program. Skyldighet att ta emot en elev på ett individuellt program finns endast om skolan och elevens hemkommun kommer överens om det bidrag som kommunen skall betala till skolan för eleven. En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. En förklaring om rätt till bidrag skall innehålla uppgift om till vilket nationellt program i gymnasieskolan som utbildningen i bidragshänseende skall hänföras. 8 a §2[Senaste lydelse 2004:1368.] För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Om utbildningen i bidragshänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än som avses i andra stycket, skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. Kommunen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. För en elev som genomgår utbildning på ett individuellt program skall elevens hemkommun betala det belopp som överenskommits med skolan. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Om bidraget avser en asylsökande elev eller en annan elev som vistas i under liknande omständigheter, skall kommunen i stället för vad som anges i andra och tredje styckena betala det belopp som regeringen har föreskrivit särskilt. Denna lag träder i kraft . Lagrådsyttrande som begärts av utskottet Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . utbildningsutskott har beslutat inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag rörande dels etableringsfrihet för förskolor, dels indidviduellt program vid fristående gymnasieskolor. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av föredraganden vid utbildningsutskottet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 13 och 14 §§ I nu gällande 13 § första stycket föreskrivs bl.a. att ett tillstånd att driva en förskola eller ett fritidshem meddelas tillsvidare eller och i 14 § andra stycket att ett sådant tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten. Enligt förslaget skall dessa båda bestämmelser utgå. Avsikten, som den framgår av författningskommentaren, är att kommunen inte längre skall kunna meddela tidsbegränsade tillstånd eller förena tillståndet för verksamheten med villkor. Något behov av bestämmelserna anses inte föreligga, eftersom kommunen i sin tillsynsroll har att tillse att verksamheten uppfyller erforderliga krav, och som en sista åtgärd, kan återkalla tillståndet. Vad som redovisats föranleder inte någon saklig invändning från Lagrådets sida. Enligt Lagrådets uppfattning behövs inte något bemyndigande avseende rätten att förena ett tillstånd med villkor eller att begränsa ett tillstånd till . En myndighet som på ansökan meddelar ett för sökanden positivt beslut av här aktuellt slag har nämligen - även utan författningsstöd - enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer rätt att till sitt beslut foga olika slag av villkor. En förutsättning är givetvis att villkoren ligger inom ramen för de syften som skall tillgodoses genom tillståndsgivningen (se härom RÅ 1990 ref. 12 med vidare hänvisningar). Det anförda ger vid handen att paragrafernas bestämmelser om villkor för och tidsbegränsning av ett tillstånd är överflödiga. Även enligt Lagrådets mening kan bestämmelserna därför tas bort. Om avsikten emellertid är att kommunen fortsättningsvis skall vara förhindrad att meddela tidsbegränsade tillstånd eller att förena tillståndsbeslut med villkor kan detta inte åstadkommas enbart genom att bestämmelserna tas bort. Ett uttryckligt stadgande av denna innebörd måste i så fall tas in i lagtexten. En sådan reglering skulle dock medföra att kommunen, även i det fall sökanden så önskade, inte kunde tidsbegränsa ett tillståndsbeslut respektive förena ett sådant beslut med villkor. Kommunen skulle i det enskilda fallet inte ha annan möjlighet än att avslå en sådan ansökan om verksamheten inte uppfyller samtliga de i lagen angivna kraven och några garantier inte finns att verksamheten kommer att uppfylla dessa. Lagrådet ifrågasätter om inte detta skulle kunna leda till problem, särskilt då fråga är om tillstånd för planerad verksamhet. Genom paragrafen föreslås att en kommun fortsättningsvis skall ha en skyldighet (och inte som enligt gällande rätt en möjlighet) att ge bidrag till sådan enskild förskoleverksamhet eller enskild skolbarnsomsorg som har fått tillstånd enligt 14 § och som uppfyller där och i 17 § angivna förutsättningar för att få bidrag till verksamheten. Paragrafen består av tre stycken. I första stycket anges vilka förutsättningar som skall föreligga för att bidrag skall beviljas. I tredje stycket beskrivs ett undantag från denna bidragsskyldighet. Andra stycket skiljer sig från de båda nämnda styckena på det sättet att i detta behandlas frågan om hur bidragets storlek skall bestämmas.