bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Eleven har därför rätt till sådan undervisning och sådant stöd som krävs för att nå mål. Grundregeln är att kommunens skyldighet att tillhandahålla grundskoleutbildning upphör när eleven uppnått målen för , men längst till . Självklart krävs stora, egna insatser av varje elev. Ingen kan garanteras kunskaper och inte heller tvingas kvar i skolan efter skolpliktens upphörande. En elev som inte har uppnått målen när skolplikten upphör måste, tillsammans med föräldrarna, avgöra om kommunens erbjudande om fortsatt grundskoleutbildning skall accepteras. Den som av olika skäl inte har tillgodogjort sig de grundläggande kunskaperna i alla ämnen när kommunens skyldighet att erbjuda grundskoleutbildning upphör, skall ha rätt att delta i grundläggande vuxenutbildning. Det kan vara aktuellt bl.a. för många elever som har invandrat sent till och därför inte har hunnit med att klara mål . Möjlighet till studieuppehåll före åttonde eller nionde skolåret, punkt 61 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjlighet till studieuppehåll före åttonde eller nionde skolåret. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 7. Det skall vara möjligt att göra ett studieuppehåll eller en terminföre årskurs 8 eller 9. I stället för att gå i skolan eller varvat med skolundervisningen skall eleverna då ha möjlighet att gå en lärlingsutbildning inom ett område som de är intresserade av. Detta skulle vara en möjlighet dels för skoltrötta elever, dels för elever som tidigt vill pröva en särskild yrkesinriktning. Skolpliktens efterlevnad, punkt 62 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolpliktens efterlevnad. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 35. förekom ett rättsfall där en 17-årig flicka hållits inlåst av sina föräldrar . Det innebär att en 13-årig flicka försvunnit från den skola där hon var skyldig att fullgöra sin skolplikt. Något måste göras för att skärpa tillsynen av vart de barn tar vägen som plötsligt försvinner från skolan. Det beskrivna fallet är naturligtvis ovanligt, men det förekommer att elever hålls borta från skolan av föräldrarna helt eller delvis, för att dessa vill att barnen i stället skall hjälpa till hemma eller inte anser att skolan är en lämplig miljö. Dessa barn behöver skyddas bättre. Kommunerna måste följa upp skolplikten bättre och bötfälla de föräldrar som hindrar sina barn från att gå i skolan. Timplanen, punkt 63 - motiveringen (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). anser att den försöksverksamhet utan timplan som pågår i vissa skolor skall få fortsätta. Timplanen, punkt 63 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om timplanen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 6, bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub238 yrkandena 16 och 17, 2005/06:Ub411, 2005/06:Ub516 yrkande 4 och 2005/06:Ub587 yrkande 22 och avslår motion 2005/06:Ub344 yrkandena 3, 4 och 24. Vi vill att regeringen skall vidta åtgärder för att avskaffa den nationella timplanen. Det är den kanske enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. I en individanpassad och målstyrd skola passar en centralt reglerad timplan mycket dåligt in. Det totala antalet garanterade undervisningstimmar anser vi skall finnas kvar. Det är upp till varje kommun eller annan huvudman att avgöra hur man vill arbeta, och man skall givetvis kunna arbeta efter egen timplan. En omfattande försöksverksamhet på området har pågått och Timplanedelegationens delbetänkande (SOU 2004:35) visade att erfarenheterna var mycket positiva. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att genomsnittsbetyget i skolor som ingår i timplaneförsöket har ökat något mer än i skolor som inte deltagit i försöket. är övertygat om att timplanen kan utgöra ett hinder för elevernas möjlighet att nå goda studieresultat i alla ämnen. Det skall vara möjligt för en elev att lägga ned mer tid och få mer stöd i ett ämne där han eller hon ligger långt bort från målen, än i ett ämne där han eller hon har mycket goda förutsättningar att nå ett riktigt bra studieresultat. Detta övervägande bör göras av eleven tillsammans med läraren, inte av regeringen. Skolans organisation, punkt 64 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans organisation. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 2, 2005/06:Ub358 och 2005/06:Ub499. går av eleverna i vidare till gymnasieskolan. Att ta sig ut i arbetslivet utan gymnasieskola är så gott som omöjligt. Det betyder att den obligatoriska skolan i realiteten blivit 12-årig, 13-årig om man räknar in förskoleklassen, i vilken av alla sexåringar går. anser att man skall ta konsekvenserna av detta och att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en 13-årig sammanhållen ungdomsskola. Det skulle ge förutsättningar för ökad flexibilitet och större möjligheter till anpassning utifrån den enskilda elevens förutsättningar och att övergången från grund- till gymnasieskolan blir mindre dramatisk. Översyn av läroplanen och kursplanerna, punkt 65 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om översyn av läroplanen och kursplanerna. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub516 yrkande 2. Vi föreslår en översyn av läroplanen för den obligatoriska skolan (Lpo 94) och av kursplanerna i varje ämne. Syftet skall vara att förtydliga skolans kunskapsuppdrag och att uppnå en balans mellan målen och de s.k. processmålen. Kunskapsmålen skall genom översynen förtydligas och vid behov göras mer relevanta eller skärpas. Vi föreslår vidare att de kommunala skolplanerna görs frivilliga, eftersom de tillför ytterligare mål som ökar målträngseln för skolan. Alternativa läroplaner och kursplaner, punkt 66 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alternativa läroplaner och kursplaner. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkandena 1 och 2. anser att det skall vara möjligt för skolor med alternativ pedagogisk profil att få arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor skall arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Att vara tvungen att följa de nationella styrdokumenten fullt ut kan göra detta mycket svårt. Därför anser vi att man efter prövning av skall kunna få undantag från skyldigheten att fullt ut följa den nationella läroplanen, och i stället arbeta efter en annan läroplan. Det betyder inte att det släpps helt fritt att välja vilka styrdokument som helst. En kvalitetsgranskning av bör ske för att pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsende och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. är de fristående skolorna fria att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Det vill vi även fortsättningsvis skall gälla. Vi vill även skapa en sådan möjlighet för de kommunala skolorna. Skolor med offentlig huvudman skall kunna ansöka hos om att få arbeta efter egna kursplaner. skall då pröva att dessa kursplaner till art och nivå väsentligen motsvarar de nationella. Främja den pedagogiska mångfalden i skolan, punkt 67 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 67 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att främja den pedagogiska mångfalden i skolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 9 och avslår motion 2005/06:Ub299. anser att regeringen bör se över hur man kan främja den pedagogiska mångfalden i skolan, och om en möjlig väg kan vara att inrätta en utvecklingsfond till stöd för pedagogisk utveckling i skolan. Det bör vara en fond som är tillgänglig både för friskolor och kommunala skolor, med syfte att underlätta utveckling och prövning av nya pedagogiska vägar och undervisningsmetoder. Fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen, punkt 68 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 12. Barn har olika talanger och intressen.Några är mer teoretiskt inriktade och andra mer praktiskt. För alla som arbetar med barn är detta en självklarhet. Även inom forskningen lyfts vikten av att utveckla olika typer av intelligens allt oftare fram som avgörande för att varje människa skall utvecklas. Tvärtemot detta har utvecklingen i skolan gått mot mer teoretisk inriktning. anser att förståelse för elevers olikhet skall prägla skolans arbete. Praktisk och teoretisk förmåga måste därför värderas lika. Vi anser att minskningen av de praktiska ämnena i skolan är en bidragande orsak till att alltfler elever inte når kunskapsmålen och därmed känner sig otillräckliga. Undervisningen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats.Teori och praktik behöver varvas under skoldagen för att ge såväl stimulans för alla sinnen som omväxling i skolvardagen. Den motoriska, den musikaliska och den rumsliga intelligensen samt den sociala förmågan bör tränas i högre grad. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, musik, bild och idrott är en viktig del av helheten i skolan. Idrottens positiva betydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utan även för teoretisk inlärning finns klart påvisad i forskningen. är därför mycket positiva till grundskoleförordningens krav på att alla elever skall ha möjlighet till fysisk aktivitet minst . Det anser vi är viktigt såväl för elevernas välbefinnande och fysiska hälsa som för den teoretiska inlärningen. Kultur bör också genomsyra skolans verksamhet. Bild, ord, film, musik och rörelse kan fungera som självklara inslag i alla ämnen. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök på museer och teatrar. Musik- och kulturskolornas betydelse för barns och ungdomars utveckling bör understrykas och tas till vara i högre grad genom att skolorna uppmuntrar elever att delta i musik- och kulturskolornas undervisning och att verksamheten så långt som möjligt integreras i . Praktiskt kunnande kan även innebära ökade kontakter med arbetslivet. anser att det är viktigt att elever redan i får komma ut och göra besök i form av praktik på olika arbetsplatser och inom den ideella sektorn. Det bör också finnas möjlighet att t.ex. under elevens fria val hjälpa till inom en förening eller inom sjukvård och omsorg . Det skulle vara en nyttig erfarenhet för många elever som det är en samhällsnyttig insats. Kvalitetsgranskning av ämnen som läses i block, punkt 69 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 69 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetsgranskning av ämnen som läses i block. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 25. Ett viktigt område för kvalitetsgranskning är situationen för de ämnen som är förlagda i block. Det är väl känt att vissa ämnen, som t.ex. geografioch religionskunskap, lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av t.ex. fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. är det dessutom möjligt att ge ett sammanfattande betyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inom blocket blir osynliga. Vi anser att varje ämne skall betygssättas för sig. Matematik och NO-ämnen, punkt 70 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om matematik och NO-ämnen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub238 yrkande 19. Vi bedömer att en särskild kraftsamling behövs för att öka måluppfyllelsen och stärka elevernas kunskaper och färdigheter i matematik och NO-ämnen. Vi föreslår en nationell matematik- och NO-satsning som fokuserar på att stärka lärarnas kompetens och att ge skolorna utrymme för mer laborationer i undervisningen. Våra högre krav på undervisningen inom dessa ämnen gör att vi vill tillföra kommunerna statliga medel för detta. Satsningen skall göras i samarbete med lärare och skolledning, näringsliv, kommuner, universitet och högskolor. Svenska, punkt 71 - motiveringen (m) av (), () och (). Vi vill understryka betydelsen av svenskämnet som lägger grunden för övrig inlärning i skolan. Resultatet från det nationella delprov som testar läsförmågan i visar dock att av pojkar med svensk bakgrund inte når upp till godkänd nivå. Vi har därför föreslagit obligatoriska "kontrollstationer" 3, 5 och 8. Kontrollstationerna skall innebära att nationella prov i olika ämnen ges, att elevens rätt till stöd för att nå målen tydliggörs och att skolor skall erbjuda stöd eller den extra undervisning som behövs för att eleven skall nå målen. 3 skall kontrollstationen fokusera på läsförståelse, eftersom det lägger grunden för övrig inlärning. Nationella mål i svenska införs. Svenska, punkt 71 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 71 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svenska. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ub344 yrkandena 5, 6 och 8. liberalerna anser att det nu är hög tid att göra något åt svenskämnet för alla elever både i och i gymnasieskolan. har elevernas läsförmåga i den svenska skolan försämrats avsevärt. Nio- och tioåringar läser mindre - i synnerhet pojkar - och lånar färre böcker. stora undersökning av svensk grundskola, NU 03, visar att andelen lässvaga elever har ökat kraftigt. Mer än var tredje elev i årskurs 9 anses behöva särskilt stöd. Det är en tredubbling . Svenska är skolans viktigaste ämne. Att behärska svenska språket i tal och skrift är helt avgörande för att eleverna inte skall hamna utanför vår sociala gemenskap. Det finns ett starkt samband mellan skönlitterär läsning, läsförmåga och elevens förmåga att klara andra skolämnen. Läsning stärker såväl språkförståelse som fantasi, och boken är viktig i skolans arbete. föreslår därför att målen i kursplanen i svenska förtydligas och görs mer konkreta. Alla barn skall i de tre första årskurserna (lågstadiet) lära sig att läsa, skriva och räkna ordentligt. De som har svårigheter skall få hjälp och stöd av olika slag. Vi vill införa en läsa-skriva-räkna-garanti, som innebär en stark fokusering på huvuduppgiften under hela lågstadiet. Läs- och skrivförmågan skall sedan stimuleras och utvecklas under hela . Nationell strategi för läsning, punkt 72 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 72 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell strategi. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub351. Även behöver en nationell strategi för att stärka boken och läsningen. En sådan strategi måste innehålla en lång rad satsningar som stärker boken, biblioteken och skolan. Några inslag i en nationell strategi för läsning bör vara: En läsa-kriva-garanti i skolan. Samhället skall garantera att man gör sitt allra bästa för att elever skall lära sig läsa och skriva i de tidiga årskurserna. Tydligare pedagogiska mål i förskolan. Barns inlärningskapacitet måste tas till vara . Förskolor bör ha mål att uppnå när det gäller språkutveckling. Skolbiblioteken behöver stärkas. Alldeles för många skolor står utan ett fungerande bibliotek. Kommunernas uppdrag när det gäller skolbiblioteken måste förtydligas. Goda förebilder bör engageras att berätta om hur det är att fastna i en bok och utvecklas med läsandet. Lärobokens status måste stärkas. är ett land som i internationella studier av skolan gång på gång hamnat i topp. Det är säkert ingen slump att kostnaden för skolböcker i ligger på per elev medan motsvarande siffra i är per elev. Trots statsministerns löfte har satsning på skolböcker uteblivit. Bra skolböcker är viktiga inte bara i de olika ämnena utan också för att tydligt markera bokens viktiga ställning i samhället. Läsning är avgörande för såväl den enskildes som möjligheter att klara en föränderlig omvärld. Det bör vara en högt prioriterad fråga för regering och riksdag att stå upp för läsningen, stärka bokens ställning och stödja satsningar som uppmuntrar lusten att läsa. behöver en nationell strategi för att stärka läsningen. Retorik, punkt 73 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 73 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om retorik. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 39 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub404. Undervisningen i svenska är grunden för allt annat lärande i skolan. Att behärska språket är en förutsättning för att klara sig i samhället. Det handlar om läsning och skrivning men också om det muntliga talet. Undervisningen i att tala och argumentera är dock mycket begränsad i till skillnad från i flera andra länder som t.ex. där "Speach" är ett viktigt ämne i skolan. anser att förmåga att uttrycka sig väl och att argumentera för sin sak blir allt viktigare, och därför måste undervisningen i retorik och argumentationsteknik stärkas. är det först i kursplanen för årskurs 9 som det finns ett tydligt mål när det gäller talet: "Eleven skall aktivt kunna delta i samtal och diskussioner och sätta sig in i andras tankar samt kunna redovisa ett arbete muntligt så att innehållet framgår och är begripligt." vill ge i uppdrag att formulera tidigare och tydligare mål vad gäller tal och retorik i kursplanen för svenska i och gymnasiet. Modersmålsundervisning, punkt 74 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 74 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om modersmålsundervisning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 7 och 2005/06:Ub587 yrkande 36 och avslår motionerna 2005/06:Kr4 yrkande 3, 2005/06:Ub428 yrkande 26 och 2005/06:Ub489. Modersmålet är det första språk vi lär. Genom modersmålet får vi tillgång till det egna kulturarvet och därigenom utvecklar vi vår identitet och självkänsla. Forskningen visar också entydigt på att god kunskap i modersmålet är nödvändig vid inlärningen av ett nytt språk. Bäst resultat uppnås om barnet redan från mycket unga år aktivt får utveckla och träna både sitt modersmål och det nya språket. (- Fler möjligheter [2002]). Trots en tydligt reglerad skyldighet att erbjuda eleverna modersmålsundervisning är det en verksamhet som är satt på undantag i de flesta kommuner. Detta har resulterat i att enbart hälften av de elever som är berättigade till det får modersmålsundervisning . För att stärka kvaliteten i modersmålsundervisningen krävs att den i högre grad integreras med övrig skolverksamhet. Modersmålsläraren måste t.ex. ha en given plats i skolans arbetslag för att kunna dela med sig av sin kompetens om flerspråkiga elevers behov. Elever med bristande kunskap i svenska behöver ofta stöd i andra skolämnen på sitt modersmål för att följa med i undervisningen. Det har lett till att modersmålsundervisningen på vissa håll förvandlats till en stödundervisning i andra ämnen. Det är inte rimligt. Undervisning på och i sitt modersmål är två olika saker som fyller helt olika syften. anser att elever med invandrarbakgrund skall ha möjlighet att få ämnesundervisning på sitt modersmål. Modersmålsundervisning, punkt 74 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 74 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om modersmålsundervisning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub489 och avslår motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 7, 2005/06:Kr4 yrkande 3, 2005/06:Ub428 yrkande 26 och 2005/06:Ub587 yrkande 36. Deltagandet i modersmålsundervisning har minskat kontinuerligt. Endast hälften av elever med invandrarbakgrund får undervisning i sitt modersmål, trots att goda kunskaper i modersmålet är en viktig grund för all inlärning. Ett barn med utlandsfödda föräldrar som accepterar och värdesätter sitt modersmål och sin kulturella bakgrund har lättare att lära sig svenska och därmed underlättas integrationen i det svenska samhället. anser därför att avsaknaden av lagstiftning inom den kommunala förskoleverksamheten tillsammans med kraftiga nedskärningar inom skolans område är huvudsakliga skäl till den drastiska minskningen i modersmålsundervisningen. anser att modersmålsundervisningens ställning i förskolan och skolan bör stärkas. Modersmålsundervisning, punkt 74 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 74 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om modersmålsundervisning. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr4 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 7, 2005/06:Ub428 yrkande 26, 2005/06:Ub489 och 2005/06:Ub587 yrkande 36. De nationella minoriteterna har enligt lag förstärkt rätt till modersmålsundervisning i skolan. För elever som i stället talar något annat språk än de nationella minoritetsspråken krävs det minst fem elever för att modersmålsundervisning enligt lag skall genomföras på en skola. En anledning till att många elever med invandrarbakgrund går i invandrartäta skolor kan vara att detta ökar chanserna att få modersmålsundervisning, medan det är näst intill omöjligt i mindre orter att ge enstaka invandrare rätt till modersmålsundervisning. Om vi strävar efter ett integrerat samhälle där elever med utländsk bakgrund går i integrerade skolor måste vi som politiker skapa förutsättningar för detta. En metod kan vara att då det finns brist på modersmålslärare låta anhöriga till eleverna med utländsk bakgrund ansvara för undervisningen. Självfallet skall man eftersträva behöriga lärare. Mycket sådan undervisning sker i hemmet, men stod skolan som ansvarig underlättade man i många fall strukturen på undervisningen. Alla skall ha rätt till sitt modersmål, oavsett om det är svenska eller något annat språk. anser att den förstärkta rätten till modersmålsundervisning i skolan bör gälla alla elever, inte bara de nationella minoriteterna. Modersmålsundervisning, punkt 74 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 74 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om modersmålsundervisning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 26 och avslår motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 7, 2005/06:Kr4 yrkande 3, 2005/06:Ub489 och 2005/06:Ub587 yrkande 36. Modersmålsundervisning för barn med utländsk bakgrund är en fråga om rätt till egen identitet och möjligheten att med bibehållen självkänsla och trygghet kunna växa in i det svenska samhället. Undervisningen i modersmål möter flera speciella svårigheter. Eleverna i elevgruppen som har undervisning i ett visst modersmål kommer ofta från flera olika klasser och skolor, det är ofta svårt att finna kompetenta modersmålslärare och det kan vara svårt att samordna scheman på ett praktiskt sätt med undervisning i andra ämnen.