bet · GT01JuU34 · 2006-05-11 00:00:00 — Även försök till skadegörelse och grov skadegörelse är straffbart liksom förberedelse till eller underlåtenhet att avslöja grov skadegörelse. Regeringen anför i budgetpropositionen för att skadegörelse är en typ av brottslighet som ökat och som till stor del, i vart fall när det gäller klotterbrott, begås av ungdomar. har tagit fram en idéskrift om klotterförebyggande åtgärder och genom ekonomiskt stöd medverkat till att finansiera lokala brottsförebyggande projekt som rör klotterförebyggande åtgärder (prop. 2005/06:1 s. 32). skall enligt regleringsbrevet för återrapportera vilka åtgärder har vidtagit för att utveckla och sprida brottsförebyggande metoder med fokus på mängdbrottsligheten, bl.a. skadegörelsebrott, och resultatet av utvecklingsarbetet. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ta några initiativ i dessa frågor utan avstyrker motionerna 2004/05:Ju404, Ju355, Ju337 och Ju467 samt motionerna 2004/05:Ju456 och Ju364 i nu behandlade delar. I motionerna Ju40 (fp) och Ju41 (kd) begärs en skärpning av föräldrars ansvar för barns skadegörande handlingar och i motionerna Ju39 (m), Ju40 (fp), Ju41 (kd) och Ju42 (c) anförs att det solidariska skadeståndsansvaret för unga lagöverträdare bör avskaffas. har i sitt betänkande Ingripanden mot unga lagöverträdare (SOU 2004:122) menat att det finns ett behov av att överväga om den nuvarande ordningen beträffande solidariskt skadestånd för unga lagöverträdare är utformad på ett lämpligt sätt och har lämnat förslag i syfte att möjliggöra en minskad förekomst av solidariskt skadeståndsansvar (SOU 2004:122 s. 631 f.). har behandlat dessa frågor i betänkande 2005/06:LU14. hänvisar dit för en redogörelse av gällande rätt på området och pågående arbete rörande frågan om solidariskt skadeståndsansvar (a. bet. s. 14 f.). ansåg i fråga om föräldrars skadeståndsansvar bl.a. att nuvarande regler är väl avvägda och att någon översyn inte kan anses påkallad. När det gällde frågan om solidariskt skadeståndsansvar anförde lagutskottet att frågan har behandlats av Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare och att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte borde föregripas. anser i likhet med lagutskottet att det inte finns anledning att göra någon översyn av reglerna om föräldrars ansvar för skador av sina barn. ser positivt på att frågan om solidariskt skadeståndsansvar för barn är föremål för överväganden och vill i likhet med lagutskottet inte föregripa den fortsatta beredningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Ju39, Ju40, Ju41 och Ju42 i nu behandlade delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker lagförslagen i propositionen i den mån de inte berörts ovan och föreslår en kompletterande följdändring. Utskottet har inget ytterligare att anföra med anledning av lagförslagen i propositionen. Utskottet finner - utifrån de tidigare redovisade utgångspunkterna - lagförslagen ändamålsenliga och lämpligt utformade. Utskottet tillstyrker lagförslagen i den mån de inte berörts ovan. Sammantaget tillstyrker således utskottet propositionen och föreslår att antar samtliga lagförslag. I lagtekniskt hänseende föreslår regeringen att ett nytt kapitel om överlämnande till särskild vård för unga införs i . Som en följd av den valda lösningen behöver vissa följdändringar göras i ett antal lagar. Utskottet kan konstatera att ytterligare en följdändring bör göras och förordar att 1 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård justeras på så sätt att hänvisningen till 31 kap. 1 a § ändras till 32 kap. 5 § samma balk. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Målen för kriminalpolitiken, punkt 1 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om målen för kriminalpolitiken. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ63 yrkandena 39 och 43. De övergripande mål som regeringen ställt upp för respektive myndighet inom rättsväsendet är alltför otydliga för att det skall vara möjligt att mäta myndigheternas resultat. Det krävs mer konkreta mål för att komma till rätta med den alltmer ökande brottsligheten. Genom tydliga mål ökar kraven på myndigheterna att bedriva en resultatinriktad verksamhet och att använda erhållna resurser på ett meningsfullt sätt. De mål som skall gälla för respektive myndighet måste därför konkretiseras så att de blir mätbara och går att utvärdera. Vidare måste regeringen återkomma till med förslag till en konkret handlingsplan för hur uppställda mål skall kunna uppfyllas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Rasistiska organisationer m.m., punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rasistiska organisationer m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju483 yrkande 2 och avslår motion 2004/05:Ju332 yrkande 1. De rasistiska yttranden och andra grova organiserade brott som har drabbat samhället måste bemötas med en effektiv lagstiftning. Deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer bör förbjudas. Det får ankomma på regeringen att återkomma med lagstiftning. Brott av unga - allmänna utgångspunkter, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om brott av unga. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju352 yrkande 6, 2004/05:Ju449, 2004/05:Ju483 yrkandena 1 och 4, 2004/05:Ju489 yrkande 1, 2004/05:Ju500 yrkande 9, 2004/05:So358 yrkande 6, 2004/05:N403 yrkande 19, 2005/06:Ju39 yrkandena 1-3, 2005/06:Ju42 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Ju332 yrkande 17, 2005/06:Ju484 yrkande 1, 2005/06:Ju489, 2005/06:Ju510 yrkande 5, 2005/06:Ju532 yrkande 1, 2005/06:Kr255 yrkande 13 och 2005/06:Kr376 yrkandena 40 och 42. Allt brottsförebyggande arbete för ökad trygghet börjar i familjen. Fungerande familjers potential bör bl.a. användas genom s.k. familjerådslag som bör fortsätta utvecklas. Familjerådslagen har stor betydelse i arbetet med att understryka familjens betydelse och ansvar för den unges utveckling samt att bättre förstå konsekvenserna av brottsliga handlingar. Ett kriminellt beteende grundläggs ofta . Samhällets reaktioner på detta måste vara snabba, konsekventa och tydliga. Det är viktigt att tidigt identifiera de barn som har svårigheter att anpassa sig. Här har vuxenvärlden och skolan en mycket betydelsefull uppgift i att förmedla normer och överföra värderingar. Det är ofta i skolan som konflikterna under uppväxtåren ställs på sin spets, och barnen måste i skolan få lära sig att grundläggande normer upprätthålls och gäller för alla. Denna uppgift kan inte ersättas av insatser. Som vi ser det måste skolan flytta fram sina positioner så att behovet av insatser inom minskar. Skolans uppdrag bör alltså bli tydligare i denna fråga. En annan angelägen fråga är att stärka polisens och åtgärder mot brottslighet i alkoholens spår, något som inte minst är viktigt när det gäller ungdomar. Väl fungerande barn- och ungdomshälsovård, och inte minst psykiatri, kan spela en avgörande roll när det gäller att fånga upp barn som riskerar att redan från början få en otrygg start i livet och därför behöver särskilda stödinsatser. Dessa insatser kan vara extra viktiga för barn som har föräldrar med alkohol- eller missbruksproblem. Barn med neuropsykiatriska funktionshinder bör också uppmärksammas på ett helt annat sätt än vad som är fallet. Kunskapsläget måste snabbt förbättras och nya kunskaper tillämpas. I det allmänna arbetet för välfärd skulle detta kunna ske inom ramen för en nationell strategi för brottsförebyggande insatser på individnivå. Vi måste bryta segregationen och få alla människor att känna sig delaktiga i samhället och de värderingar vi vill skall råda. Barn och ungdomar som växer upp i en miljö som präglas av segregation, arbetslöshet och utanförskap löper större risk att hamna utanför samhället och in på en brottslig bana. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Påföljdssystemet för unga lagöverträdare, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om påföljdssystmet för unga lagöverträdare. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju330 yrkande 17 och avslår motion 2004/05:Ju424 yrkande 16. Kampen mot ungdomsbrottsligheten bör ta sig uttryck i strängare och mer genomgripande påföljder för , detta i enlighet med principen om nolltolerans. Med strängare påföljd avses inte fängelsestraff i vanlig tappning. Erfarenheter säger att det sista en ung lagöverträdare behöver för att bryta med en framtida brottslig bana är inlåsning i fängelse med äldre kriminella. Det är snarare påföljder såsom samhällstjänst som måste brukas oftare och med sikte på att bryta en brottslig karriär. Påföljderna skyddstillsyn och villkorlig dom är inte tillräckligt verkningsfulla mot ungdomar på glid. Samhällstjänst kan dessutom bara utdömas om den dömde samtycker därtill. En reformering av påföljden samhällstjänst ter sig som angelägen. Ungdomar som har begått skadegörelse borde t.ex. tvingas arbeta med reparationer av det förstörda när så är möjligt. Andra åtgärder som skulle kunna prövas är beslut om skolbyte, med avsikten att bryta upp gängbildningar. Både vid straffmätning och påföljdsval gäller att den tilltalades ungdom och frånvaro i brottsregistret är synnerligen förmildrande omständigheter. Därmed torde man i själva verket göra ungdomar på glid en stor otjänst, liksom befintliga och framtida brottsoffer. Påföljdssystemet för ungdomar bör reformeras i syfte att möjliggöra strängare påföljder som rycker upp den dömde ur kriminella miljöer. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Vård inom som påföljd, punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vård inom som påföljd. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju352 yrkande 8, 2005/06:Ju39 yrkande 6, 2005/06:Ju410 yrkande 10 och 2005/06:Ju530 yrkande 9 och bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju500 yrkande 3 och 2005/06:Ju478 yrkande 11. Påföljden vård inom har länge varit den etablerade konsekvensen för unga som begått brott. Detta har inte fungerat. Som regeringen själv påpekar i sin proposition är påföljden behäftad med allvarliga brister. Socialnämnderna kan inte i sina yttranden konkret beskriva vilken vård som planeras vid ett överlämnande, och det finns inga enhetliga rutiner för när vården skall anses ändrad eller avbruten på ett sådant sätt att detta skall återrapporteras till åklagare. Detta trots att regeringen reformerade påföljdssystemet för unga lagöverträdare i syfte att komma åt brister som funnits . Innehållet i påföljden varierar mellan kommunerna, vilket i praktiken innebär att det finns 290 olika variationer på temat vård inom . Återfallsprocenten är också hög för dem som döms till denna påföljd. dubbla roller, som dels vårdande, dels straffande, är i sig ett problem. I praktiken förstår vare sig eller den unge skillnaden mellan de vårdande och de straffverkställande insatserna. En grundförutsättning med ungdomspåföljder är att de är tydliga, förutsebara och leder till insikt hos den dömde. De brister som påvisats i vård inom som påföljdsform visar att systemet inte fungerar - och att det i vissa fall kan verka direkt kontraproduktivt. Om sociala insatser i praktiken innebär uteblivna insatser leder det till att unga som döms till denna påföljd för brott upplever att de kommit undan. Deras offer upplever samma sak, vilket kan få katastrofala följder för tilltron till rättsväsendet. Tiden är ute för som straffande instans. bör finnas kvar, men fokusera sina insatser på vårdande och omhändertagande insatser. Vård inom som påföljdsform för unga lagöverträdare bör avskaffas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Vård inom som påföljd, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vård inom som påföljd. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju478 yrkande 11 och bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju352 yrkande 8, 2004/05:Ju500 yrkande 3, 2005/06:Ju39 yrkande 6, 2005/06:Ju410 yrkande 10 och 2005/06:Ju530 yrkande 9. Det finns skäl att se över påföljderna för unga lagöverträdare och överväga om påföljden överlämnande till vård inom kan behöva avskaffas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ungdomsvårdens innehåll, punkt 6 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ungdomsvårdens innehåll. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ63 yrkande 40 och 2005/06:Ju41 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ju42 yrkande 5. Vad gäller påföljden ungdomsvård instämmer vi med Hovrätten över och , som i sitt remissvar över betänkande skriver att tanken med förslaget är god men konstaterar att det inte är så lätt att avgöra i vilka fall det finns ett verkligt behov samt att det inte är försvarbart att bygga en ordning med utdömande av straffrättsliga reaktioner på så lös vetenskaplig grund. Det krävs ytterligare forskning och utveckling av metoder för att komma fram till ett vetenskapligt underlag för påföljderna. Vårdbehovet skall tillgodoses genom ett evidensbaserat vårdinnehåll. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ungdomsvårdens innehåll, punkt 6 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ungdomsvårdens innehåll. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju42 yrkande 5, bifaller delvis motion 2003/04:MJ63 yrkande 40 och avslår motion 2005/06:Ju41 yrkande 1. Politiken när det gäller unga lagöverträdare har präglats av en "snällism" och att sociala insatser i verkligheten har saknats. Detta har fått katastrofala följder för många ungdomar. Det är inte fråga om att mycket unga lagöverträdare skall dömas till fängelse och isolering och på så sätt känna av tuffare krav från samhället. Tvärtom är det helt nödvändigt att verksamhet stramas upp och blir avsevärt mer professionell än . Jag vill se tidigare och fler sociala insatser. föreslår att påföljden byter namn till socialtjänstpåföljd och att den endast skall bli aktuell där det behövs kraftfulla åtgärder från sida. Till domen skall bifogas ett kontrakt som skall skrivas under av båda parter. Jag anser att förslaget är ett steg i rätt riktning. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Fler åtgärder utan samtycke, punkt 7 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fler åtgärder utan samtycke. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju500 yrkande 2, 2005/06:Ju40 yrkande 3 och 2005/06:Ju533 yrkande 7. Vi anser att , inom ramen för det som föreslås kallas ungdomsvård, bör få möjlighet att använda sig av fler åtgärder utan samtycke från den unge. Det kan handla om t.ex. deltagande i programverksamhet, föreskrifter om drogkontroll och vård för missbruk. Vi anser också att reglerna i LVU om omhändertagande bör ändras så att det i fall av brott begångna av unga ges möjlighet till utökat samarbete med polis bl.a. för att kunna klarlägga ansvarsfrågorna. Det finns ett stort behov av att strama upp och förtydliga insatserna från sida. Det är tveksamt om regeringens nu aktuella förslag kommer att innebära någon större ändring i praktiken. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda och återkomma till med sådana lagförslag. Kvaliteten på yttranden, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvaliteten på yttranden. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju481 yrkande 4, 2005/06:Ju478 yrkande 8 och 2005/06:Ju533 yrkande 22. har det framkommit att det nuvarande omhändertagandet av unga lagöverträdare inom har stora brister. Särskilt bekymmersamt är att uppenbarligen inte har den kunskap om den straffrättsliga regleringen som behövs för att förstå vikten av att vårdplaner upprättas. En stor del av yttrandena brister i tydlighet när det gäller den vård som planeras för den unge åtalade. Bristen på vårdplan och därmed vårdbehovsbedömning kan medföra att den unge inte döms till en adekvat påföljd. Detta bör socialförvaltningarna uppmärksammas på. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder så att det vi nu anfört tillgodoses. Ansvaret för ungdomstjänst, punkt 9 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ansvaret för ungdomstjänst. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju39 yrkande 7 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju478 yrkande 12. Vi anser att tanken bakom ungdomstjänst är riktig. Problemet med ungdomstjänsten som den ser ut är att flera av landets kommuner saknar rutiner och att det brister i kunskap avseende genomförandet av påföljden. För att påföljden ungdomstjänst skall fungera såsom den är tänkt måste den vara likvärdig oavsett var i man är bosatt. Principen om allas likhet inför lagen får inte äventyras. Vi menar därför att kriminalvården, som administrerar motsvarigheten bland vuxna lagöverträdare (samhällstjänst), är bäst lämpad att ansvara för ungdomstjänsten. Genom att samla kompetensen under kriminalvården garanteras kvaliteten i ungdomstjänsten i hela landet. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett sådant förslag. Ungdomstjänstens innehåll, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ungdomstjänstens innehåll. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju39 yrkande 9 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju533 yrkande 5. Påföljden ungdomstjänst skall delvis tillgodose vårdbehov hos de unga lagöverträdare som så behöver. Vi anser att ungdomstjänsten skall kunna kombineras med påverkansinsatser, t.ex. i form av samtalsterapi eller andra konsekvensprogram. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att vad vi nu anför skall tillgodoses. Uppföljningssammanträden, punkt 12 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppföljningssammanträden. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju39 yrkande 12 och 2005/06:Ju530 yrkande 10. Återrapporteringen avseende unga lagöverträdare måste förbättras. uppvisar brister avseende återrapportering till åklagare när den unge avbrutit eller misskött vårdplanen. Återrapportering underlåts av flera olika skäl, men främst på grund av tidsbrist och hög arbetsbörda. Även bristande rutiner för kontakt med åklagare samt okunskap om när återrapportering skall ske och hur stora avvikelser från vårdplanen som kan accepteras är bidragande orsaker. Vi finner dessa förhållanden oacceptabla. En ordning med obligatoriska uppföljningssammanträden bör införas vid den domstol som dömt ut den aktuella påföljden. Vid dessa sammanträden skall den unge lagöverträdaren delta tillsammans med dem som ansvarar för verkställigheten av påföljden. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ungdomstjänstens längd m.m., punkt 13 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ungdomstjänstens längd m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju41 yrkande 2. Enligt regeringens förslag skall ungdomstjänst kunna dömas ut i lägst 20 och högst . Vi anser att ungdomstjänsten skall vara minst för att vara meningsfull, och den måste ha ett reellt innehåll. Vi anser att minst skall vara programverksamhet, med fokus på det kriminella beteendet. Ungdomstjänsten bör verkställas senast efter det att domen vunnit laga kraft. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Böter för unga lagöverträdare, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om böter för unga lagöverträdare. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju500 yrkande 14, 2005/06:Ju379 yrkande 14 och 2005/06:Ju533 yrkande 8. Unga lagöverträdare kan få en avsevärd ekonomisk börda när de åläggs betala skadestånd eller när ett bötesstraff utdömts. Skadeståndet eller påföljden är i och för sig riktig men frågan är om det är rimligt eller effektivt att en ung människa som ofta inte har de ekonomiska möjligheterna att betala ändå åläggs detta. Ett bötesstraff kan dessutom sända fel signaler till ungdomar om att de "kan köpa sig fria" från brottet. Straffet måste främst ha ett pedagogiskt och avhållande syfte. Bötesstraffet för ungdomar bör därför avskaffas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ansvaret för sluten ungdomsvård, punkt 16 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ansvaret för sluten ungdomsvård. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju352 yrkande 9, 2005/06:Ju39 yrkande 10 och 2005/06:Ju530 yrkande 11. Vi anser att ansvaret för den slutna ungdomsvården skall flyttas till Kriminalvården. På så sätt samlas kompetens kring kriminalitet på ett och samma ställe. Behandlingen blir mer enhetlig och samhällets reaktion på det begångna brottet tydliggörs. Det möjliggör också större fokusering på kompetensen hos personalen. Kriminalvård av unga är ett ansvarsfullt och komplicerat arbete som kräver kunskap, erfarenhet och gott omdöme. Ungdomsvården skall dock även fortsättningsvis bedrivas separat från kriminalvård av äldre brottslingar, i särskilda ungdomshem. skall även fortsättningsvis ha ansvar för dem som omhändertas enligt LVU. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Kvalitetssäkring av ungdomshemmen, punkt 17 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetssäkring av ungdomshemmen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju42 yrkande 6. Många ungdomshem klarar inte av att ge ungdomarna den psykiatriska vård de har behov av. Olika huvudmän - staten, landstingen och kommunerna - får inte leda till att vården faller mellan stolarna. Därför måste samverkan mellan huvudmännen öka. Efter vårdtiden måste dessutom stödet från hemkommunens socialtjänst öka. Vi anser att ansvaret för ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård bör ligga kvar hos .