bet · GT01UbU9 · 2006-02-09 00:00:00 — Lärosätena avgör själva vilka olika kurser och utbildningar som de anser möter studenternas och samhällets efterfrågan. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om kårobligatoriet. Jämför reservation 21 (m, fp, kd, c, mp). skriver i motion Ub290 yrkande 7 att en parlamentariskt sammansatt utredning bör tillsättas med uppgiften att ta fram en handlingsplan för avveckling av kårobligatoriet. Man vill därmed värna den negativa föreningsfriheten, dvs. alla människors rätt att stå utanför en förening. anför i motion Ub427 yrkande 3 att kårobligatoriet är principiellt felaktigt och att det bör avskaffas. En rad frågor behöver dock belysas innan detta kan ske. menar att den utredning som regeringen tillsatt rörande kårobligatoriet bör ersättas av en parlamentarisk utredning för att få en bredare förankring. Även menar i motion Ub557 yrkande 18 att kårobligatoriet är principiellt felaktigt och bör avskaffas. Liksom anser man att den utredning som regeringen tillsatt bör ersättas av en parlamentarisk utredning. argumenterar också i motion Ub592 yrkande 5 för att kårobligatoriet avskaffas och att en parlamentarisk utredning tillsätts. Utredningen skall ta fram en handlings- och tidsplan samt övergångsregler. I motion Ub302 (mp) anförs att kårobligatoriet bör avskaffas med hänvisning till den grundlagsfästa föreningsfrihet som bör gälla utan undantag. Motionärerna menar att det behövs en utredning som analyserar både positiva och negativa konsekvenser av ett avskaffande av obligatoriet. Även motionerna Ub215 (m) och Ub417 (kd) anför att kårobligatoriet är principiellt felaktigt och skall avskaffas. I motion Ub314 (fp) yrkande 1 anförs att kårobligatoriet skall avskaffas och att en försöksverksamhet med avskaffat obligatorium först genomförs på . I motion Ub465 (fp) anförs att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning som dels utreder en modernisering av det nuvarande systemet, dels utreder en avveckling av kårobligatoriet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen beslutade direktiv för en utredning om modernisering av kårobligatoriet (dir. 2005:36). Utgångspunkten för arbetet skall vara att modernisera och anpassa utformningen av regelverket till den verksamhet som bedrivs i högskolan och till dagens studenter. Utredaren skall bl.a. se över och lämna förslag till hur studerandekårernas, nationernas och studentföreningarnas ändamål kan förtydligas samt hur möjligheterna till överprövning av studerandekårernas beslut kan stärkas. Utredaren skall också överväga om möjligheten att uppfylla kårobligatoriet genom medlemskap i en nation eller en studentförening, som inte bedriver någon verksamhet och som inte tar ut någon medlemsavgift, kan tydliggöras. Uppdraget skall redovisas . Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och studentorganisationer m.m. Utskottet anser inte att kårobligatoriet strider mot grundlagen och hänvisar till behandlingen av frågan i betänkande 2003/04:UbU3. Utskottet noterade då bl.a. att bestämmelsen om negativ föreningsfrihet inte ansetts beröra reglerna om kårobligatoriet. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om likabehandling av studenter. Jämför reservationerna 22 (fp), 23 (fp) och 24 (kd, c) samt särskilt yttrande 3 (v). anför i motion Ub427 yrkande 4 behovet av ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att motverka diskriminering. Varje individ skall bli bedömd efter sina egna kvalifikationer och inte dömas efter kön eller etnisk tillhörighet. I motion L291 yrkande 19 skriver att lagen om likabehandling av studenter i högskolan bör breddas. Nuvarande utformning gör att den inte omfattar de studerande vid polishögskolorna och utbildningsinstitutionerna inom Försvarsmakten. anför i motion L375 yrkande 28 att regeringen skall lämna förslag om att lagen om likabehandling av studenter i högskolan även skall omfatta diskriminering på grund av könsidentitet; nuvarande utformning gäller bara könstillhörighet. skriver i motion Ub557 yrkande 19 och Ub588 yrkande 9 att lagen om likabehandling av studenter i högskolan har för dåliga sanktionsmöjligheter för lärosäten som inte uppfyller lagens krav. Även menar i motion Ub592 yrkande 7 att lagen om likabehandling bör innehålla bättre sanktionsmöjligheter. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet menar att det pågår ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att motverka diskriminering inom högskolan och att ett bevis på detta är lagen om likabehandling av studenter i högskolan (2001:1286) som trädde i kraft . Lagen har till ändamål att på högskoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande och att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Angående utformningen av lagen om likabehandling av studenter i högskolan konstaterar utskottet att regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11). I uppdraget ingår att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Vidare ingår i kommitténs uppdrag att lämna förslag på hur tillsynen över efterlevnaden av en sådan lagstiftning skall utformas samt överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas på utbildningsområdet när det gäller andra utbildningsformer än högskoleutbildning. Kommittén skall också överväga om ett skydd mot diskriminering av alla s.k. transpersoner bör införas samt behandla termen sexuell läggning i lagstiftningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om vissa övriga studentfrågor. Jämför reservationerna 25 (fp), 26 (mp), 27 (fp), 28 (kd, c), 29 (fp), 30 (kd), 31 (v), 32 (kd) och 33 (v). skriver i motion Ub427 yrkande 1 att varje akademisk institution skall upprätta studentkontrakt innehållande studenternas rättigheter och skyldigheter. Kontraktet skall bl.a. innehålla principer för rättning av prov och betygssättning. vill enligt yrkande 2 samma motion införa ett system med studentombudsmän. Studenter skall då kunna vända sig till en ombudsman om de anser sig orättvist behandlade när det gäller t.ex. tentamina, examensarbeten och betyg. I motion K320 (mp) yrkande 4 anförs att regeringen ger i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med studentkontrakt vid fem lärosäten. Kontrakten kan innehålla utfästelser om lärartäthet, undervisningstimmar, andel disputerade lärare samt principer för rättning och betygssättning. anför i motion Ub592 yrkande 6 att det behövs förtydliganden i högskoleförordningen för att säkra studenters rättssäkerhet. Högskolorna bedriver i flera avseenden myndighetsutövning i förhållande till studenterna, och regler som rör studieuppehåll, antagning och rätten att genomgå prov bör regleras på ett tydligare sätt. skriver i motion Ub427 yrkande 8 att möjligheterna för funktionshindrade att delta i högskolestudier bör förbättras. Ansträngningar behöver t.ex. göras för att öka tillgängligheten till högskolebyggnader. Rätten att ansöka om särskilt utbildningsstöd bör utvidgas till andra grupper än rörelsehindrade, bl.a. personer med psykiska funktionshinder. framför i motion Ub588 yrkande 12 att det behövs tydliga nationella riktlinjer för hur arbetet inom studenthälsovården skall bedrivas. Dessa behövs för att på ett effektivt sätt kunna mäta behov och utnyttjande i ett längre perspektiv. skriver i motion Ub382 yrkande 3 att Studenthälsan behöver utredas i syfte att skapa tydliga regler för verksamheten. skiftar tillgänglighet och kompetens beroende på studieort eftersom det inte finns några normer för lägsta godtagbara nivå. Enligt motion Ub282 (c) yrkande 1 skall arbetsinriktad information ges vid inträde till högre studier. Ungdomar skall därvid få information om arbetsmarknaden för att noga kunna välja vilka kurser som är lämpliga för ett framtida yrkesliv. menar i motion Sf389 yrkande 8 att det behövs ett mentorssystem där gymnasiestudenter med invandrarbakgrund får mentorer vid högskolorna. Detta skulle visa studenterna vilka möjligheter som finns om man söker sig vidare i utbildningssystemet. skriver i motion Ub278 yrkande 3 att bör ges i uppdrag att granska studievägledning och yrkesvägledning vid universitet och högskolor. Detta motiveras av att verkets granskning av lärarutbildningen visat att vägledningen till lärarstudenterna inte fungerat tillfredsställande. Enligt motion Kr380 (v) yrkande 12 behövs åtgärder för att öka möjligheten att kombinera studier och idrottsutövande. Idrottsrörelsen, lärosäten och andra berörda bör ta fram förslag på området. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Yrkanden om studentkontrakt och studenters rättssäkerhet behandlades av utskottet även förra (bet. 2004/05:UbU12). Utskottet menade då att det är oklart vilken rättsverkan det föreslagna studentkontraktet skulle ha. Enligt förvaltningslagen (1986:223) skall myndigheter ange skälen till beslut som gäller myndighetsutövning mot enskild, även om skäl får utelämnas när det gäller bl.a. antagning till frivillig utbildning eller betygssättning. beslutade regeringen om ett antal ändringar i högskoleförordningen (1993:100) som bl.a. rör rätten att genomgå prov och att efter två prov utan godkänt resultat få byta examinator (6 kap. 11 a och 11 b §§). Ändringarna trädde i kraft . Även yrkandet om studentombudsmän avstyrks med hänvisning till ovanstående. Vad gäller funktionshindrade studenter skall lärosätena enligt lagen om likabehandling av studenter i högskolan (2001:1286) upprätta en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att främja studenters lika rättigheter oavsett bl.a. funktionshinder. Planen skall vidare innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som högskolan avser att påbörja eller genomföra . Angående utbildningsstöd beviljade Sisus tidigare stöd endast till studenter med rörelsehinder. beviljar man under en treårig försöksperiod särskilt utbildningsstöd i form av assistans även till studenter med psykiska eller neuropsykiatriska funktionshinder. Sisus stöd skall ses som ett komplement till andra stöd och ersätter inte de insatser som kommunen, eller högskolan bör stå för. Studenter som påbörjat sin utbildning med assistans har möjlighet att behålla assistansen , om verksamheten inte kan permanentas. Lärosätena skall enligt högskoleförordningen (1993:100) ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa (1 kap. 11 §). Enligt verksamhetsplan ämnar verket genomföra en kvalitetsutvärdering inom temat stöd för studier där bl.a. studenthälsovården kommer att granskas. Vad gäller yrkandet om information till studenter samt yrkandet om mentorssystem hänvisar utskottet till att regeringen i propositionen Ny värld - ny högskola (2004/05:162) deklarerar att universitet och högskolor i ökad utsträckning bör samverka med gymnasieskolorna bl.a. vad gäller informationsinsatser som ger kunskaper om vad högskolestudier innebär. Regeringen har också gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att förstärka insatserna för att få gymnasieelever i socialt utsatta områden att studera vidare genom att utveckla samverkansformer mellan grund- och gymnasieskolor i sådana områden och universitet och högskolor. Därtill har regeringen i budgetpropositionen meddelat att man avser att tillsätta en utvärderare för att analysera Rekryteringsdelegationens arbete med att främja och bredda rekryteringen till högskolan. Högskoleförordningen (6 kap. 3 §) fastlår att studenter skall ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Högskolan skall också sörja för att erforderlig information om högskolan finns tillgänglig för den som avser att börja grundläggande högskoleutbildning. Utskottet har erfarit att kommer att initiera en kvalitetsutvärdering inom temat stöd för studier där högskolans studievägledning kommer att ingå. och dess specialidrottsförbund arbetar med att underlätta för ungdomar att kombinera studier och idrottsutövande. Detta sker i samverkan mellan förbund, föreningar, skolor och kommuner. () stämma 2003 beslutade att RF har ansvar för att utveckla stödet för området elitidrott och studier på postgymnasial nivå. Man beslutade ocksåatt inom den postgymnasiala nivån initiera pilotprojekt för att prova och utveckla nya strukturer för att kombinera idrott och studier. , med start , investerar RF för att pröva nya former för kombinationen elitidrott och utbildning. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om internationellt studentutbyte. Jämför reservation 34 (m) och särskilt yttrande 4 (m, fp). I motion Sf279 (m) yrkande 5 anförs att den fria rörligheten i bör förbättras genom förändringar i utbildningssystemet. har arbetsgivare på båda sidor av sundet svårt att värdera det andra landets utbildningar. Insatser behövs även för att undanröja visumproblem för utländska studenter inom när de passerar gränsen. Även i motion N474 (m, fp, kd, c) yrkande 20 framhålls behovet av att underlätta för studenter att studera på båda sidor av . Staten har, menar motionärerna, ett ansvar att undanröja hindrande regler för poängberäkning och värdering av kurser och examina. Det bör inte vara svårare att växla mellan studier i de båda länderna än vad det är att växla mellan olika högskolor inom länderna. I motion Ub314 (fp) yrkande 3 framförs vikten av att stimulera fler internationella studenter att studera på . Ett generöst statligt stipendie- och bidragssystem kan bidra till detta och bör därför utredas. Enligt motion U293 (v) yrkande 6 framhålls att västsaharier bör få studera vid svenska skolor och universitet. Enligt motionären vore detta i linje med god svensk tradition när det gäller kampen för folkrätt och mänskliga rättigheter. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Angående studier i hänvisar utskottet till den s.k Reykjavikdeklarationen som antogs av . Deklarationen bygger på Lissabonkonventionen som bl.a. syftar till att öka rörlighet och utbyte mellan utbildningssystemen i . I Reykjavikdeklarationen uttrycks bl.a. att de nordiska ländernas högre utbildning ömsesidigt skall erkännas fullt ut och att behöriga myndigheter (Enic/Naric-kontor) skall ge information och vägledning i frågor som rör erkännande av nordisk högre utbildning från ett nordiskt land till ett annat. Vidare skall nationella kontor, i fall , kontinuerligt identifiera problem vid implementering och tillämpning av deklarationen och avlägga rapport till . Den första rapporten överlämnades , och där framgår att de ansvariga kontoren i och redovisar få problem när det gäller att erkänna nordiska examina. När det gäller erkännande för fortsatta studier är det dock universiteten och andra utbildningsinstitutioner som har den primära rollen. Vanligen är det dessa som utför bedömningar av studenter som vill fortsätta sina studier vid ett annat universitet. I rapporten till ministerrådet uttrycks en önskan om att i nästa rapport kunna redovisa utbildningsinstitutionernas erkännandeuppgifter. Utskottet hänvisar också till att i finns som är ett samarbete mellan 14 universitet och högskolor på båda sidor av sundet. Samarbetet skall göra det enklare för regionens studenter att läsa ett eller flera ämnen på något av de andra universiteten. Målsättningen är att det skall vara lätt att läsa en termin eller ta en kurs på ett annat Øresundsuniversitet när man läser i regionen. Detta innebär att studenten får fler valmöjligheter och fler möjligheter till ämnesspecialisering i sammansättningen av den egna utbildningen. Angående förslaget om fler internationella studenter på och en utredning om ett statligt bidrags- och stipendiesystem så konstaterar utskottet att internationella studenter kan komma till genom olika utbytesprogram. De två största EU-programmen är för allmän utbildning och för yrkesutbildning. Universitet och högskolor berörs i första hand av högskoledelen inom , . Samtliga svenska lärosäten har även bilaterala avtal om utbyten med lärosäten i länder över hela världen. Antalet bilaterala avtal har dessutom ökat kraftigt . I fråga om västsahariers möjligheter att studera vid svenska lärosäten så inrättade regeringen utbytesprogrammet för att stimulera ett ökat utbyte med utvecklingsländer. Stöd ges till ut- och inresande studenter och lärare inom grundläggande högskoleutbildning. har expanderat kraftigt sedan starten. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om validering och komplettering. Jämför reservationerna 35 (m, fp, kd, c), 36 (v) och 37 (fp). anför i motion Sf331 yrkande 7 att arbetet med att värdera nyanlända invandrares utbildning måste forceras. Valideringen tar och sker i för begränsad omfattning. menar i motion Sf383 yrkande 25 att det behövs ett nytt valideringssystem både för utländska examina och för de faktiska kunskaper en person besitter. I stället för studier och jämförelser av kursbevis vill partiet införa tester på de kunskaper en person besitter. Även anför i motion N438 yrkande 14 att det finns ett stort behov av att validera utländska utbildningar. Man menar att det är alldeles för många invandrare som på grund av svårigheter att validera utbildningar utför arbeten som de är överkvalificerade för. skriver i motion Sf366 yrkande 2 att asylsökandes betyg skall ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning eller yrkesrelaterad praktik ges utan dröjsmål för att möjliggöra för arbete. Den i är, enligt partiet, avgörande för att invandrades potential skall tas till vara. I motion Ub278 yrkandena 1-2 skriver att det behövs utökad information i det utlåtande som lämnas vid validering av utländsk högskoleutbildning. I de fall det finns behov av komplettering bör det ges tydlig information om vad som behöver kompletteras samt hur och var detta kan göras. menar vidare att det bör tillsättas en utredning om en möjlig överflyttning av ansvaret för validering av utländsk högskoleutbildning från till lärosätena. anför i motion A258 yrkande 9 att det behövs en statlig valideringsfunktion för utländska utbildningar för att underlätta introduktionen på den svenska arbetsmarknaden samt ge möjligheter till vidarestudier. En utländsk examen som är översatt och godkänd skall gälla fullt ut och likvärdigt i hela landet. anför i motion Ub383 yrkande 10 att det behöver skapas särskilda kurser inriktade på olika kategorier av invandrarakademiker. och bör därför få i uppdrag att föreslå nödvändiga regeländringar och finansiering för denna utbildningssatsning. skriver i motion N438 yrkande 15 att det behövs specialdesignad kompletteringsutbildning för invandrare med utländsk examen, t.ex. för sjuksköterskor, läkare och tekniker. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. fick Valideringsdelegationen i uppdrag att under 2006-2007 se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller validering av utländska högskoleutbildningar. Uppdraget skall ske i samråd med och Verket för högskoleservice. Valideringsdelegationen får för att utföra uppdraget och skall lämna förslag till de åtgärder som bör vidtas. och har haft i uppdrag att erbjuda särskild teoretisk och praktisk utbildning för invandrarakademiker, s.k. aspirantutbildning. Syftet med satsningen är att män och kvinnor med utländsk utbildning skall kunna komplettera denna för att få ett arbete som motsvarar deras kvalifikationer. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) en fortsatt satsning på utbildning för utländska akademiker. Denna utbildning, som är ettårig, fullföljs . Invandrarakademin vid tilldelades 2002 för att vidta åtgärder i syfte att ge invandrade akademiker ökade möjligheter att komplettera tidigare utbildning. Utskottet delar den bedömning som regeringen gjorde i budgetpropositionen om att ovanstående satsningar varit framgångsrika och att det nu är viktigt att lärosätena fortsätter att erbjuda kompletterande utbildningar så att fler personer med utländsk examen får arbeten som motsvarar deras kompetens. Utskottets förslag i korthet bör avslå tre motionsyrkanden där det enligt gällande regler ankommer på andra än att fatta beslut. Motioner och utskottets ställningstagande ansvar för den högre utbildningen är enligt gällande styrsystem främst att fatta beslut om övergripande och nationella frågor. Några motionsyrkanden rör frågor där det ankommer på andra organ att fatta beslut. Utskottet föreslår med hänvisning till gällande ansvarsfördelning att följande motionsyrkanden avslås: Motion 2005/06Ub557 (kd) yrkande 12 om ökad individualisering i högskolan. Motion 2005/06Ub588 (kd) yrkande 11 om att lärosätena bör utbilda faddrar och förebygga alkoholmissbruk. Motion 2005/06Ub580 (c) yrkande 2 om möjligheten att tillgodoräkna sig kunskaper från gymnasieskolans omvårdnadsutbildning vid vidareutbildning till sjuksköterska. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Genuskunskap i medicinska utbildningar, punkt 1 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om genuskunskap i medicinska utbildningar. Därmed bifaller motion 2005/06:So431 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Sf280 yrkande 3, 2005/06:Ub220 yrkande 2, 2005/06:Ub222 yrkande 2, 2005/06:Ub374 yrkande 3, 2005/06:Ub390 yrkande 2 och 2005/06:A368 yrkande 26. Genusperspektivet måste få genomslag i utbildningarna till olika vårdyrken. Framför allt är det viktigt med utbildning om kvinnors och mäns olika symtom. Biologiska skillnader mellan män och kvinnor gör att många sjukdomar ser olika ut beroende på vilket kön patienten har. Genuskunskap i medicinska utbildningar, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om genuskunskap i medicinska utbildningar. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf280 yrkande 3 och 2005/06:A368 yrkande 26 och avslår motionerna 2005/06:So431 yrkande 3, 2005/06:Ub220 yrkande 2, 2005/06:Ub222 yrkande 2, 2005/06:Ub374 yrkande 3 och 2005/06:Ub390 yrkande 2. För att kvinnor skall kunna få en adekvat behandling är det viktigt att läkare ges utbildning i genuskunskap. Högskoleförordningens examensordning måste därför ändras så att genuskunskap blir obligatoriskt för blivande läkare. Utbildning i försäkringsmedicin, punkt 2 (fp, kd) av (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning i försäkringsmedicin. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf384 yrkande 10 och 2005/06:Sf387 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:Ub214. Många svenska läkare saknar kunskaper i försäkringsmedicin. Detta medför att sjukskrivningar inte kan bedömas på ett adekvat sätt. För att slå vakt om den försäkringsmedicinska kompetensen hos läkare måste studier i försäkringsmedicin bli ett betydande inslag i läkarnas grundutbildning. Kultur och hälsa i vårdutbildningar, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vårdutbildningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr415 yrkande 3. Att vårdpersonal har utbildning i kultur och hälsa är viktigt för att kunna beakta den kulturella dimensionen inom vården. Utbildning om kultur och hälsa skall därför finnas i all sjukvårdsutbildning. Utbildning om osynliga handikapp, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: