bet · GT01UbU12 · 2006-02-23 00:00:00 — skriver i motion 2005/06:Ub255 yrkande 9 att förskolan behöver både kvinnliga och manliga förskollärare. I motionen framförs att det är ett problem att många barn inte får möta manliga förebilder förrän långt upp . Det behövs, enligt motionärerna, ett mer offensivt arbete för att locka fler män till förskolan. Även skriver i motion 2005/06:Ub590 yrkande 26 att det finns ett behov av både kvinnor och män inom barnomsorgen. , när alltfler barn växer upp enbart med den ena föräldern, oftast mamman, blir det särskilt viktigt att barnomsorgen kan erbjuda både kvinnliga och manliga förebilder, skriver . Det är därför extra problematiskt att det finns så få män inom barnomsorgen och att det antalet ständigt sjunker. framför i motion 2005/06:Ub355 yrkande 4 att bör få i uppdrag att utveckla statistiken över personalen i förskolan. Statistiken behöver förbättras och bli mer detaljerad med avseende på vilka personalkategorier som förekommer i förskolan, bl.a. för att rekryteringen av ny personal skall kunna följas upp, skriver . I samma motions yrkande 5 anförs att Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att genomföra insatser för att öka kunskapen om personal i förskolan, utöver förskollärare och barnskötare, som kan bidra till att uppnå målen och främja utvecklingen i förskolan. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet instämmer i att det är en viktig förutsättning för läroplanens genomförande att det finns tillgång på utbildad personal, även om begreppet kompetens kan innefatta fler aspekter än utbildning. Utskottet anser att såväl förskollärare som barnskötare behövs i förskolan. Det är viktigt att olika kompetenser kan bidra till förskolans utveckling. (Skollag för kvalitet och likvärdighet, SOU 2002:121) har lämnat förslag om att ansvaret för undervisningen i förskolan skall åvila personal med lärarutbildning. Regeringen redovisade i förskolepropositionen bedömningen att det bör finnas lärare med lärarexamen som har det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande samt att det därutöver kan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. Regeringen avser att återkomma till med förslag på detta område i samband med förslag till ny skollag. Genom satsningen på personalförstärkning i förskolan kan det finnas utrymme att anställa även annan personal, utöver förskollärare och barnskötare, i förskolan, t.ex. skolbibliotekarier. I motion 2005/06:Ub355 yrkande 3 begär att regeringen återkommer till med förslag om att förskolans utemiljö tas upp i de kommunala kvalitetsredovisningarna. I motionen framförs att utemiljön påverkar förskolans verksamhet på ett avgörande sätt. I motion 2005/06:Ub476 (s) anförs att de höga ljud- och bullernivåerna inom barnomsorgen behöver uppmärksammas och åtgärdas. Ljud- och bullernivåerna utgör ett hot mot såväl personalens arbetsmiljö som barnens miljö och framtid. Det är därför viktigt att det finns riktlinjer för bullernivåer inom barnomsorgen, skriver motionären. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Skolan är en arbetsplats i arbetsmiljölagens mening och elever likställs med arbetstagare såvitt gäller väsentliga delar av arbetsmiljölagen samt anslutande författningar. Barn i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg anses däremot falla utanför lagens tillämpningsområde. föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:121) ett utvidgat utbildningsbegrepp, som även innefattar förskolan och skolbarnsomsorgen. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppdrag att bl.a. utreda frågan om tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen bör utvidgas till att också omfatta barn i förskola och fritidshem. Utredaren skall redovisa uppdraget . har genomfört en inspektionsinsats omfattande 400 förskolor och 300 skolor. konstaterade att ljudmiljön i av de inspekterade skolorna och förskolorna har stora brister och kräver därför åtgärder som minskar bullret. Utskottet utgår från att skolansvariga gör en bedömning av lokaler och verksamhet för att försöka sänka ljudnivån i såväl förskolor som skolor. anför i motion 2005/06:Kr306 yrkande 2 att även förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lag. I motionen framförs att ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång på böcker, och löpande förnyat bokbestånd, måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. I motion 2005/06:Ub216 (c) anförs att alla goda krafter måste samverka för att barnen redan från tidig ålder tillägnar sig sunda matvanor. Det behövs därför en handlingsplan för goda matvanor och en tydlig kravspecifikation för vilken mat och dryck som inte skall serveras i förskolan, anser motionärerna. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Av bibliotekslagen (1996:1596) framgår att det inom och gymnasieskolan skall finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevers intresse för läsning och litteratur samt att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Myndigheten för skolutveckling har tidigare haft ett regeringsuppdrag att stödja och stimulera språkutvecklingen med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan och att stärka och utveckla skolbibliotekens pedagogiska roll (Språkrum). Ett stödmaterial (Leka Språka Lär) har därvid tagits fram av myndigheten för att visa på erfarenheter av olika utvecklingsarbeten i syfte att inspirera arbetet med barns språkutveckling och begreppsbildning. Utskottet anser att förskoleelevers tillgång till böcker är synnerligen angelägen, bl.a. för att tidigt utveckla den språkliga medvetenheten hos förskoleelever och för att lägga en grund och främja läsinlärningen i skolan. Genom det särskilda bidragen till personalförstärkningar i förskola, skola och fritidshem ges också möjlighet att anställa bl.a. fler bibliotekarier. Goda matvanor och regelbunden fysisk aktivitet är viktiga förutsättningar för att barn skall må bra, växa och utvecklas. Förskolan kan på olika sätt främja en hälsosam livsstil, bl.a. genom att erbjuda näringsriktiga måltider. Hälsa föreslås bli ett övergripande mål i det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S). Tillgänglighet och avgifter i förskolan Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att bör avslå motionsyrkanden om barnomsorgstaxan, utveckling av barnomsorgsgarantin, kommuners ansvar för barnomsorg, närhetsprincip vid förskoleplacering samt gemensam förskolekö. Jämför reservationerna 39 (kd), 40 (mp), 41 (kd), 42 (fp, mp), 43 (m, fp, kd, c), 44 (v) och 45 (v) samt särskilt yttrande 1 (v). anför i motion 2005/06:Ub590 yrkande 13 att det är för stora skillnader i kostnaden för barnomsorgen beroende på barnets vistelsetid och att fler nivåer därför bör införas i barnomsorgsavgifterna. anför även i motion 2005/06:Fi318 yrkande 9 samma uppfattning, nämligen att fler deltidstaxor skall införas. skriver i motion 2005/06:So699 yrkande 13 att maxtaxereformen bör ses över. anser att maxtaxan gynnar fel grupper av föräldrar och menar också att maxtaxan sänder fel signaler om att alla barn skall finnas inom förskoleverksamheten. I motion 2005/06:Ub523 (s) anförs att barnomsorg skall vara bra och kostnadsfri. Även motion 2005/06:Ub574 yrkande 2 av förordar en avgiftsfri förskola. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har som främsta syfte att öka tillgängligheten för flera grupper, förbättra barnfamiljernas ekonomi, minska marginaleffekterna för barnfamiljerna samt underlätta arbetskraftsdeltagandet. Ett viktigt syfte har också varit att begränsa avgifternas koppling till barnens närvarotid samt att minska avgiftsskillnaderna mellan kommunerna. Samtliga kommuner är anslutna till systemet med maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Skillnaderna mellan kommunernas avgifter har utjämnats och barnfamiljer har fått lägre avgifter, vilket bidragit till ett ökat konsumtionsutrymme för denna grupp. Ett flertal kommuner har ingen koppling mellan avgift och barnets närvarotid. Reformens genomslag har således varit stort. Utskottet har tidigare (senast i bet. 2003/04:UbU3) uttalat sig angående differentierade avgifter inom barnomsorgen. Utskottet menade bl.a. att maxtaxa med låga och enhetliga avgifter skulle komma att medföra att barnens närvarotider blir mindre splittrade och att verksamheten i förskolan och fritidshemmet lättare kan läggas upp utifrån pedagogiska överväganden. En låg avgift kommer också att innebära en avsevärd standardhöjning för merparten av alla barnfamiljer. Utskottet uttalade också att förskolan i och med reformen närmar sig den princip som knappast någon ifrågasatt för skolan - att verksamheten skall vara avgiftsfri samt tillgänglig och likvärdig för alla. Utskottet har ingen annan uppfattning . Rätt till förskoleverksamhet för arbetslösas barn infördes och för föräldraledigas barn . infördes allmän avgiftsfri förskola för alla barn från och med höstterminen det år barnets fyller . Förskolan har därmed närmat sig den princip som gäller i skolan, dvs. att verksamheten skall vara avgiftsfri, tillgänglig och likvärdig för alla. Kommunens ansvar för barnomsorg anför i motion 2005/06:Ub255 yrkande 2 att barnomsorgsgarantin bör utvecklas. Ingen skall behöva tacka nej till ett arbete för att det inte finns plats inom barnomsorgen. Barnomsorgsgarantin måste därför bli en garanti på riktigt. Föräldrar som inte får förskoleplats skall därför kunna få skadestånd från kommunen. skriver i motion 2005/06:So711 yrkande 4 att kommuner skall ha skyldighet att för ensamstående föräldrar tillhandahålla barnomsorg på andra tider än normalt. I motion 2005/06:Ub479 (s) anförs att tillgången till barnomsorg under obekväma arbetstider är i det närmaste obefintlig, vilket i synnerhet drabbar småbarnsföräldrar inom LO-kollektivet. Motion 2005/06:Ub482 (s) anför att barnomsorg skall tillhandahållas på tider då föräldrarna har behov av tillsyn. Även motion 2005/06:Ub506 (s) anför kommunens ansvar för barntillsyn dygnets alla timmar, liksom även motion 2005/06:Ub520 (s). Motion 2005/06:Ub538 (s) begär nattbarnomsorg och motion 2005/06:Ub432 (s) anför behovet av barntillsyn i hemmet för tillfälligt sjuka barn. begär i motion 2005/06:Ub355 yrkande 1 att regeringen bör återkomma med förslag om närhetsprincip vid erbjudande om förskoleplats. I samma motions yrkande 2 anför att regeringen bör utforma förslag om kommunala förskoleköer. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Enligt skollagen (1985:1100) är kommunerna skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i åldrarna ett t.o.m. i den utsträckning som behövs för att föräldrarna skall kunna förvärvsarbeta eller studera eller om barnet har ett eget behov av barnomsorg. Kommunerna skall erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål, dvs. efter det att föräldrarna anmält att barnet behöver en plats. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att genomföra en studie på nationell nivå av barnomsorg på s.k. obekväm arbetstid. I studien konstateras att drygt varannan kommun, ca 150 kommuner, ordnar omsorg till barn som har föräldrar som arbetar , nätter eller . Den vanligaste formen är nattöppna förskolor, men även familjedaghem och omsorg i hemmet förekommer. I ett 60-tal av alla kommuner finns ett större behov av barnomsorg på dessa tider än vad som kan tillgodoses. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande skolbarnsomsorg. Jämför reservation 46 (kd, mp) och särskilt yttrande 2 (v). förespråkar i motion 2005/06:Ub590 yrkande 24 förbättrad kvalitet och en utbyggnad av skolbarnsomsorgen. skriver att en utbyggnad av barnomsorgen aldrig får genomföras på bekostnad av kvaliteten. Därför föreslås en mindre höjning av maxtaxan för att därigenom frigöra resurser som kan användas för att öka kvaliteten i verksamheten. skriver i motion 2005/06:So699 yrkande 12 att regeringen bör låta utreda vilka konsekvenserna blir av de stora barngrupperna på fritidshemmen och hur detta påverkar skolbarnen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Skolbarnsomsorg är ett samlingsbegrepp för fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. Antalet barn i skolbarnsomsorgen minskade med 16 000 till 326 000 barn (Utvecklingen inom den kommunala sektorn, rskr. 2004/05:102). Minskningen är en följd av att antalet sex- till tolvåringar minskat efter stora barnkullar . Andelen barn som är inskrivna på fritidshem ökar dock. var av sex- till nioåringarna inskrivna på fritidshem. Personaltätheten i fritidhemmen minskade betydligt . Enligt lägesbedömning 2005 halverades personaltätheten nästan . har gruppstorlekarna ökat. Utskottet anser att barngruppernas storlek är avgörande för kvaliteten på skolbarnsomsorgen. Genom det riktade statsbidraget till personalförstärkningar har kommunerna möjlighet att minska gruppstorlekarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Pedagogisk verksamhet i förskolan, punkt 1 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om pedagogisk verksamhet i förskolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub233 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:Ub238 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Ub255 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkandena 9-11. Förskolan måste på allvar ses som det första steget i det svenska skolväsendet. När man konstaterar att en stor andel elever inte klarar kunskapskrav, att gymnasieskolan drabbas av strömavhopp och att mobbning, oordning och gamla könsstrukturer biter sig fast i svensk skola, måste det vara en naturlig reaktion att fundera över hur det första steget, förskolan, kan stärkas för att bygga ett bättre skolsystem från grunden. Grunden för god kunskapsinhämtning läggs . Eftersom en stor majoritet av landets barn går i den frivilliga förskolan har vi i goda möjligheter att ta till vara kunskapen om barns utveckling. Ett pedagogiskt uppdrag för förskolan handlar om att utbildad personal, genom lek och stimulans, på ett medvetet sätt tar till vara små barns lust och möjlighet att lära. Genom att ta till vara tiden i förskolan väl kan barn ges en grund som underlättar för dem att knäcka läskoden samt att senare lära sig skriva och räkna. Tidig upptäckt av eventuella problem i språkutvecklingen gör det möjligt att undvika att barn längre fram i tiden får problem med läs- och skrivinlärningen. Det finns också en koppling mellan barns språkliga utveckling och förmågan att ta till sig matematiska symboler och begrepp. De forskare som ingick i betonade att små barn kan lära sig grundläggande matematik om de får handledning och utmaningar. Pedagogisk verksamhet i förskolan, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om pedagogisk verksamhet i förskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub590 yrkandena 9-11, bifaller delvis motion 2005/06:Ub426 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Ub238 yrkande 3 och 2005/06:Ub255 yrkande 1. Förskolans verksamhet skall syfta till att ge barn en trygg och stimulerande omsorg. I förskolan skall barnen få utvecklas i egen takt utan krav på måluppfyllelse eller prestationer. Pedagogisk verksamhet är viktig men trygg omsorg och lek skall vara ledstjärnor, inte kunskapsmål. vill ge läroplanen för förskolan större fokus på trygghet, omsorg och lek. Utbildningsperspektivet skall helt tas bort i barnomsorg riktad till barn . Därefter skall utbildningsperspektivet och den pedagogiska verksamheten stegvis vävas in i verksamheten på förskolor och i familjedaghem. Pedagogisk verksamhet i förskolan, punkt 1 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om pedagogisk verksamhet i förskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Ub238 yrkande 3, 2005/06:Ub255 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkandena 9-11. Många förskollärare är oerhört pressade. Personalen sliter för att verksamheten skall fungera. Vi måste sträva efter en förskola med mindre barngrupper, en fungerande barnomsorgsgaranti, tillräckligt med förskollärare och en förskola där personal, föräldrar och barn inte känner sig oroliga när det gäller förskolan. I en bra förskola sätts barnen i centrum och både personal och barn mår bra. Förskolan som egen skolform, punkt 2 - motiveringen (kd) av (). Pedagogisk verksamhet är viktig men trygg omsorg och lek skall vara ledstjärnor, inte kunskapsmål. avslår därför förslaget att göra förskolan till en egen skolform. Verksamheten skall vara stimulerande och utvecklande för barnen. Det kan dock göras utan att verksamheten blir alltmer lik skolan. Pedagogisk verksamhet behöver inte handla om prestationer. Det är också viktigt att se den stora skillnaden mellan barnen inom förskolan både avseende ålder och utveckling. Behoven hos en ettåring och en femåring är självklart mycket olika. Kraven på stimulans och pedagogisk utmaning ökar med åldern. Barnomsorg en omsorgsfråga, inte en utbildningsfråga, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om barnomsorg som omsorgsfråga. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub590 yrkande 7. För oss kristdemokrater är barnomsorg allt från familjens egen omsorg i hemmet till omsorgen i familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och skolbarnsomsorg. Barnomsorgen utanför hemmet kan inte och skall inte ersätta föräldrarnas egen omsorg om barnet men är ett bra komplement som kan ha stor betydelse för barnets utveckling. Mål i förskolan, punkt 4 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mål i förskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub255 yrkande 17. En förskola med höga ambitioner har ett ansvar för att vissa resultat uppnås . saknas klart uppställda mål och det försvårar resultatuppföljningen av verksamheten. Mål att uppnå måste införas i förskolan. Vad skall förskolläraren säga i ett utvecklingssamtal om han eller hon inte får bedöma barnets utveckling och lärande? Värdegrunden i förskolan, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om värdegrunden i förskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub590 yrkande 12. Förskolan skall liksom skolan förmedla samhällets grundläggande värden till barnen. Det handlar om att i leken få barn att förstå vad som är rätt och fel och hur vi skall bete oss mot varandra. Om förskolorna arbetar aktivt med frågor som medmänsklighet och empati kan mobbning och trakasserier högre upp i åldrarna förebyggas. I läroplanen för fastslås basen för vårt samhälles värdegrund. Där sägs att den värdegrund som ska förmedlas till barnen är den som "förvaltats av den kristna traditionen och västerländska humanismen". Att på det sättet förankra värdegrunden i en historisk tradition gör att risken för vantolkningar och förvanskningar av värdegrunden minskar. Därför bör en liknande hänvisning finnas även i läroplanen för förskolan. Jämställdhet i förskolan, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhet i förskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub315 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 4. Ett aktivt jämställdhetsarbete måste påbörjas redan i förskolan. finns det möjligheter för kommuner att utbilda förskollärare i genuspedagogik. Vi anser att det är väldigt viktigt att kommunerna tar vara på denna möjlighet så att fler förskollärare utbildas. Jämställdhet i förskolan, punkt 6 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhet i förskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Ub315 yrkande 1. Barnen i förskolan skall ha manliga och kvinnliga förebilder. Jämställdhet måste finnas med som en viktig del både i förskollärarutbildningen och i förskollärares fortbildning. Individanpassning av förskolans verksamhet, punkt 7 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individanpassning av förskolans verksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub233 yrkande 7. Alla barn skall ges möjlighet att utvecklas och lära oavsett bakgrund eller var de får omsorg och undervisning. Förskolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Det är viktigt att utvärdera barnens kunskaper och färdigheter redan i förskolan, så att varje enskilt barn synliggörs. Inget barn skall kunna döljas i mängden. Ju förr särskilda behov eller dolda handikapp upptäcks, desto större är möjligheterna för barnet att få adekvat hjälp och stöd. För att säkerställa att varje barns förutsättningar och utveckling synliggörs och uppmärksammas är det nödvändigt att utvärdera verksamheten på individplan. Individuella utvecklingsplaner, punkt 8 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individuella utvecklingsplaner. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub233 yrkande 10. Precis som i skall varje barn ha en egen individuell utvecklingsplan. Varje termin måste utvecklingssamtal föras med föräldrarna. Samverkan med föräldrar, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samverkan med föräldrar. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub255 yrkande 20. Föräldrarna har det yttersta ansvaret för sina barns fostran och utveckling. Förskolans betydelse som kompletterande funktion till föräldraansvaret har dock blivit viktigare. Förskolans arbete med barnen skall därför ske i nära samarbete med föräldrarna. Personalen inom förskolan skall ges utbildning i att tolka och förmedla viktig information, som familjen och personalen behöver för ett gott samarbete. Samarbetet mellan föräldrar och personal skall utvärderas. För att föräldrar skall kunna ha ett reellt inflytande i förskolans verksamhet skall varje förskola vara tydlig i fråga om innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. Åtgärder för barn i behov av särskilt stöd, punkt 10 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärder för barn i behov av särskilt stöd. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub255 yrkande 19. Stödet till barn med särskilda behov varierar från kommun till kommun. Barn med begåvningshandikapp eller neuropsykiatriska störningar är mycket sårbara för känslomässiga störningar som kan påverka deras självkänsla. Det är viktigt att redan i förskolan sätta in stödåtgärder och gärna låta barnet vara i en grupp, där han eller hon kan känna att det finns andra barn som befinner sig på samma nivå. Utvecklingssamtal i förskolan, punkt 11 (m, fp, kd, c)