bet · GT01LU33 · 2006-06-02 00:00:00 — Konsumentpolitikens mål och inriktning Utskottet tar i betänkandet ställning till regeringens proposition 2005/06:105 Trygga konsumenter som handlar hållbart - Konsumentpolitikens mål och inriktning samt de motioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även knappt 40 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om skilda konsumentfrågor. I propositionen föreslår regeringen att de nuvarande fem målen för konsumentpolitiken ersätts av ett nytt mål: - Trygga konsumenter som handlar hållbart. Det nya målet bör enligt regeringens bedömning kompletteras med tre nya delmål: - Konsumentskyddet är på en hög nivå och tillgängligt för alla. - Medvetna och kunniga konsumenter hushållar med egna och gemensamma resurser. - Producenter och övriga näringsidkare tar sitt ansvar gentemot konsumenterna. Det nya övergripande målet och de nya delmålen avses gälla för arbetet såväl nationellt som inom EU och i andra internationella forum. Regeringen avser att fortlöpande följa upp måluppfyllelsen av de nya konsumentpolitiska målen. En samlad utvärdering är tänkt att genomföras . I propositionen föreslås vidare att försöksverksamheten enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister utvidgas till att omfatta tvister på hela konsumentområdet. Förutsättningarna för lagens tillämpning skall vara att tvisten är av betydelse för rättstillämpningen eller att det annars finns ett allmänt konsumentintresse av att tvisten prövas. En förlängning av försöksverksamheten föreslås ske till utgången av 2011. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Det föreslås även att det införs en ny bestämmelse i marknadsföringslagen som närmare reglerar hur betalning och indrivning av utdömda marknadsstörningsavgifter skall gå till. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att , med ett till framflyttat ikraftträdande avseende ändringarna i marknadsföringslagen, skall bifalla regeringens förslag. Med bifall till ett motionsförslag föreslår utskottet ett tillkännagivande rörande behörighetskraven för . I övrigt avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 32 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Principiella och övergripande frågor avslår motionerna 2005/06:L18 yrkande 1, 2005/06:L21 yrkande 1, 2005/06:L290 yrkande 1, 2005/06:L310 yrkande 1 och 2005/06:L319 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Nya mål för konsumentpolitiken godkänner vad regeringen föreslår om mål för konsumentpolitiken (avsnitt 6.1). Därmed bifaller proposition 2005/06:105 punkt 3 och avslår motion 2005/06:L22 yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:L22 yrkandena 3 och 5. Reservation 3 (fp, c) avslår motionerna 2005/06:L22 yrkande 6 och 2005/06:L290 yrkande 3. Reservation 4 (fp) avslår motion 2005/06:L319 yrkande 2. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:L20 yrkandena 1 och 2, 2005/06:L22 yrkande 10, 2005/06:L290 yrkande 10, 2005/06:L319 yrkande 3, 2005/06:L332 yrkande 1 och 2005/06:L337. Reservation 6 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:L310 yrkande 2. Reservation 7 (m, c) avslår motionerna 2005/06:L19, 2005/06:L22 yrkande 7, 2005/06:L290 yrkande 11 och 2005/06:L319 yrkande 4. Reservation 8 (m, kd, c) Reservation 9 (fp) avslår motion 2005/06:L290 yrkande 9. Reservation 10 (fp, c) avslår motion 2005/06:L310 yrkande 8. Reservation 11 (m) Konsumenträtt inom offentlig verksamhet avslår motionerna 2005/06:L21 yrkande 3, 2005/06:L22 yrkande 4, 2005/06:L310 yrkande 7 och 2005/06:L319 yrkande 5. Reservation 12 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:L243 och 2005/06:L290 yrkande 5. Reservation 13 (fp) avslår motionerna 2005/06:L21 yrkande 7, 2005/06:L201, 2005/06:L290 yrkande 4 och 2005/06:L312. Reservation 14 (fp, c) avslår motion 2005/06:L21 yrkande 9. Reservation 15 (v, c) avslår motionerna 2005/06:L21 yrkandena 2, 6 och 8 samt 2005/06:L377. Reservation 16 (v) Reservation 17 (c) avslår motion 2005/06:MJ530 yrkande 14. Reservation 18 (kd) avslår motion 2005/06:L22 yrkande 13. Reservation 19 (fp, c) avslår motion 2005/06:L22 yrkande 12. Reklam riktad till barn avslår motionerna 2005/06:L352, 2005/06:L378 och 2005/06:MJ530 yrkande 4. Reservation 20 (kd, c) Reservation 21 (v) avslår motion 2005/06:L22 yrkande 14. Reservation 22 (m, fp) Reservation 23 (kd) - motiveringen Reservation 24 (v) - motiveringen avslår motionerna 2005/06:L376 yrkandena 1, 2 och 4 samt 2005/06:T500 yrkande 22. avslår motionerna 2005/06:L18 yrkande 4, 2005/06:L21 yrkandena 10 och 11, 2005/06:L22 yrkande 11, 2005/06:L260 och 2005/06:L328. Reservation 25 (m, fp, kd, c) Vissa frågor om försäkringar avslår motion 2005/06:L21 yrkande 5. Reservation 26 (kd, v, c) avslår motionerna 2005/06:L21 yrkande 4, 2005/06:L391 och 2005/06:T500 yrkandena 2, 3 och 11. Reservation 27 (fp) Reservation 28 (c) avslår motionerna 2005/06:L18 yrkande 3, 2005/06:L22 yrkande 9 och 2005/06:L290 yrkande 8. Reservation 29 (m, fp, kd, c) Betalning av marknadsstörningsavgift enligt marknadsföringslagen antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450), med den ändringen att i ikraftträdandebestämmelsen "juli" skall bytas ut mot "augusti". Därmed bifaller proposition 2005/06:105 punkt 2. medverkan i vissa tvister antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister, med den ändringen att i 2 § "kronofogdemyndighet" skall bytas ut mot "". Därmed bifaller proposition 2005/06:105 punkt 1 och avslår motionerna 2005/06:L18 yrkande 2 och 2005/06:L22 yrkande 8. Reservation 30 (m) Reservation 31 (fp, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om behörighetskraven för . Därmed bifaller motion 2005/06:L23. Reservation 32 (m, fp, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), ()1, (), (), (), Rezene Tesfazion (s), (), (), (), (), ()2, ()3, ()4, ()5 och ()6. Avstår från ställningstagande under punkt 28. Avstår från ställningstagande under punkt 28. Avstår från ställningstagande under punkterna 1-27. Avstår från ställningstagande under punkterna 1-27. Avstår från ställningstagande under punkt 28. Avstår från ställningstagande under punkterna 1-27. Utskottet tar i betänkandet ställning till regeringens proposition 2005/06:105 Trygga konsumenter som handlar hållbart - Konsumentpolitikens mål och inriktning samt sex motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag finns i bilaga 1 och lagförslagen finns i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet även knappt 40 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om skilda konsumentfrågor. Motionsspörsmålen gäller bl.a. konsumentvägledningen, näringsidkares skyldigheter att informera om och märka produkter, marknadsföring och konsumentskydd. Motionsförslagen finns i bilaga 1. I det avslutande avsnittet behandlar utskottet den med anledning av propositionen väckta motionen L23 med yrkande om lagändringar som innebär att kravet på att skall vara jurist skall tas bort. Motionen har varit föremål för remissbehandling. Remissyttranden har avgetts av , , , , , (), , Akademikers () och . Remissvaren finns i bilaga 3. Vidare har utskottet inhämtat Lagrådets yttrande över motionen. Yttrandet finns i bilaga 4. Ärendet och dess beredning gällande riktlinjer för det nationella arbetet med konsumentfrågor fastställdes av (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. Den svenska inriktningen för EU-arbetet och miljöfrågorna inom konsumentpolitiken angavs i separata skrivelser till , i Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148, bet. LU28, rskr. 305) och i Utvärdering av miljömålet i konsumentpolitiken (skr. 2002/03:31, bet. LU14, rskr. En översyn av konsumentpolitikens mål och inriktning redovisas i promemorian Den framtida konsumentpolitiken - Ett underlag till en ny konsumentpolitisk strategi 2006 (Ds 2004:51). Promemorian har remissbehandlats. och har haft i uppdrag att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. I underlaget analyseras frågor om ökande folkhälsoproblem relaterade till matvanor och fysisk inaktivitet och 79 olika åtgärder föreslås. Av dessa är 11 åtgärder hänförliga till konsumentpolitikområdet. Förslaget har remissbehandlats. har på regeringens uppdrag i två rapporter (pm 2003:12 och pm 2004:14) redovisat förutsättningarna för arbete med tjänstesäkerhet. I förevarande proposition redovisar regeringen sina förslag till mål samt bedömningar om vilken inriktning och vilka prioriteringar som bör gälla för konsumentpolitiken . Propositionen behandlar förslag och bedömningar från framför allt promemorian Den framtida konsumentpolitiken, men i viss utsträckning även från övriga ovan redovisade förslag. Utöver de promemorior som redovisats har regeringen även beaktat de bedömningar och förslag som redovisas i betänkandena Hållbara laster - Konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119) och Bilen, Biffen och Bostaden - Hållbara laster, smartare konsumtion (SOU 2005:51). De båda betänkandena har också remissbehandlats. Propositionen innehåller utöver förslag till mål för konsumentpolitiken även två lagförslag. Det ena avser lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister (försökslagen) vilken trädde i kraft . Lagen gäller efter förlängning till utgången av . gav chefen för en utredare i uppdrag att biträda departementet med att göra en utvärdering av försökslagen. En utredningsrapport, KO:s medverkan vid vissa konsumenttvister, överlämnades till . Förslagen i rapporten behandlas i denna proposition. Utredningsrapporten har remissbehandlats. Det andra lagförslaget avser marknadsföringslagen (1995:450). påtalade i en skrivelse till regeringen behovet av bestämmelser som närmare reglerar hur betalning av marknadsstörningsavgift enligt marknadsföringslagen skall ske. Inom upprättades en departementspromemoria, Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om konsumentskyddssamarbete m.m. (Ds 2005:47). I promemorian lämnas förslag som i huvudsak rör kompletterande bestämmelser till den nämnda EG-förordningen, men också förslag som rör betalning av marknadsstörningsavgift. Promemorian har remissbehandlats. I denna proposition behandlas förslaget rörande betalningar av marknadsstörningsavgift. Övriga förslag och överväganden i promemorian bereds vidare i . Propositionen har utarbetats i samarbete med . I propositionen föreslås att de nuvarande fem målen för konsumentpolitiken ersätts av ett nytt mål: - Trygga konsumenter som handlar hållbart. Det nya målet kompletteras med tre nya delmål: - Konsumentskyddet är på en hög nivå och tillgängligt för alla. - Medvetna och kunniga konsumenter hushållar med egna och gemensamma resurser. - Producenter och övriga näringsidkare tar sitt ansvar gentemot konsumenterna. Regeringen anför att det nya övergripande målet och de nya delmålen skall gälla för arbetet såväl nationellt som inom EU och i andra internationella forum. En tydlig inriktning för den framtida konsumentpolitiken är att integrera arbetet för hållbar konsumtion liksom barns och ungas perspektiv i de olika sakområdena. Prioriterade frågor är en effektiv och väl fungerande marknadskontroll och tillsyn av efterlevnaden av lagstiftningen på konsumentområdet samt att uppnå ett högt konsumentskydd, särskilt på elmarknaden och inom området elektronisk kommunikation. Resurssvaga grupper uppmärksammas särskilt. Genom en kontinuerlig omvärldsbevakning, där bl.a. nya konsumentproblem identifieras och analyseras, förbättras förutsättningarna för att snabba och adekvata åtgärder vidtas. Kunskapsbyggandet hos konsumenter och andra aktörer på de olika marknaderna har en hög prioritet. En viktig del i det konsumentpolitiska arbetet är att skapa förutsättningar för att konsumenterna har tillgång till saklig och opartisk information. Det konsumentverk som byggs upp i , med början , kommer att ha ett något mer renodlat uppdrag . Regeringen kommer fortlöpande att följa upp måluppfyllelsen av de nya konsumentpolitiska målen. En samlad utvärdering genomförs 2009. Trots fördelar för konsumenterna och stor samhällsnytta utvecklas, enligt regeringen, den kommunala konsumentverksamheten svagt i många kommuner. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av den kommunala konsumentvägledningen och att ge förslag på hur en hög och likvärdig nivå kan uppnås i hela landet. I propositionen föreslår regeringen - efter Lagrådets hörande - att försöksverksamheten enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister utvidgas till att omfatta tvister på hela konsumentområdet. Förutsättningarna för lagens tillämpning skall vara att tvisten är av betydelse för rättstillämpningen eller att det annars finns ett allmänt konsumentintresse av att tvisten prövas. En förlängning av försöksverksamheten föreslås ske till utgången av 2011. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Det föreslås vidare att det införs en ny bestämmelse i marknadsföringslagen som närmare reglerar hur betalning och indrivning av utdömda marknadsstörningsavgifter skall gå till. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Principiella och övergripande frågor Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden som innebär en annan inriktning av den framtida konsumentpolitiken än den regeringen föreslår. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). m.fl. (m) anför i motion L310 att en modern konsumentpolitik måste öka människors utrymme att själva fatta beslut om sin konsumtion och sin livsstil. Det är enligt motionärerna viktigt att alla ges möjligheter att hävda sin rätt i ett konkurrensutsatt näringsliv. Detta ställer krav på en fungerande marknadsekonomi utan överdrivna regleringar från staten. Regeringens konsumentpolitik leder till mer centralstyrning, mindre konkurrens och högre priser. Genom att centralisera beslutsfattandet och stärka statsbidragsfinansierade organisationer överlåter man enskilda människors ansvar för köp och avtal av civilrättslig karaktär till staten eller dess institutioner. När man flyttar beslutanderätt och inflytande ifrån människorna till statliga organisationer skapar man en konstgjord konsumentmakt, och varje enskild konsuments betydelse i beslutsfattandet minskar. Man riskerar också att invagga konsumenten i en falsk trygghet när man tar över ansvaret för val och prioriteringar, i stället för att uppmuntra till egna initiativ. Motionärerna anser att genom en konsumentpolitik som öppnar för ökad konkurrens och ett bredare utbud stärker man konsumentens makt, intressen och valmöjligheter. Motionärerna anser vidare bl.a. att det är den enskilda medborgaren som skall få göra sitt val, och tryggt kunna förlita sig på sin egen kunskap och rimliga lagar. Motionärerna lämnar ett förslag till tillkännagivande i enlighet med detta (yrkande 1). Samma motionärer lämnar även i motion L18 ett förslag till tillkännagivande om marknadsekonomi och fri konkurrens som mål för konsumentpolitiken (yrkande 1). Enligt motionärerna saknas det i propositionen en fördjupad diskussion om konkurrensens betydelse för den för de flesta konsumenter så viktiga frågan om pressade priser. Dessutom saknas förslag som stärker konkurrensen och därigenom pressar priserna. Motionärerna vill bl.a. att konkurrensen på den svenska marknaden skall öka genom att nya företag etableras och konkurrenshinder tas bort. m.fl. (fp) framhåller i motion L290 marknadsekonomins betydelse för välstånd och demokrati. Motionärerna anser att en väl fungerande marknad är den bästa förutsättningen för att tillgodose konsumenternas önskemål om bra produkter till låga priser samt god service. Den bästa konsumentpolitiska insatsen är därför att vårda marknaden. Fritt in- och utträde på marknaden, fri prisbildning och fri konkurrens, god information och marknadsvårdande insatser är, anför motionärerna, de viktigaste förutsättningarna för en fungerande marknad. Detta gäller även inom den offentligt styrda och finansierade tjänsteproduktionen. Enligt motionärerna tar en konsumentpolitik som bygger på ett "ovanifrånperspektiv" ifrån den enskilde konsumenten både inflytande och bestämmanderätt. Därigenom minskar, anför motionärerna, den verkliga konsumentmakten. Konsumentpolitiken bör i stället syfta till att stärka konsumenternas ställning på marknaden och göra dem medvetna om att deras val har betydelse. I motionen begärs ett tillkännagivande om vikten av en stärkt konsumentmakt (yrkande 1). Även motion L319 av m.fl. (kd) innehåller förslag till tillkännagivande om konsumentpolitikens mål och inriktning (yrkande 1). Motionärerna anför att konsumentpolitiken aldrig får bli en förmyndarpolitik som passiviserar människors eget ansvarstagande. Konsumentmakt och valfrihet är mål som, enligt motionärerna, bara kan tillgodoses inom ramen för marknadsekonomin. En väl fungerande marknad är således den bästa förutsättningen för att tillgodose konsumenternas önskemål om bra produkter till låga priser med god service. Den enskilde medborgaren skall kunna göra sina val och tryggt kunna förlita sig på sin egen kunskap, sunda lagar och en ansvarstagande marknad som stöd. En konsumentpolitik som bygger på ett "ovanifrånperspektiv" tar ifrån konsumenten både inflytande och bestämmanderätt och minskar således den verkliga konsumentmakten. Att konkurrensutsätta totalreglerade delar av ekonomin är, enligt motionärerna, ett viktigt redskap för att stärka konsumentmakten, och konsumenternas ställning måste stärkas också när det gäller offentligt finansierade produkter och tjänster. Fritt in- och utträde på marknaden, fri prisbildning och fri konkurrens är viktiga förutsättningar för en fungerande marknad och därmed för verklig konsumentmakt. Detta måste, anför motionärerna, vara utgångspunkten för hela konsumentpolitiken. Motionärerna anser att konsumentpolitikens syfte skall vara att stärka konsumentens ställning genom att skapa ökad medvetenhet och kunskap om vilka val man kan göra och konsekvenserna av dessa val så att jämförelser kan göras. m.fl. (c) lämnar i motion L21 ett förslag till tillkännagivande om en konsumentpolitik som gör att konsumenten har möjlighet att välja sunda och säkra varor och tjänster (yrkande 1). Motionärerna framhåller bl.a. behovet av märkning av varor med angivande av t.ex. fettinnehåll och eventuell användning av bekämpningsmedel. I har det med gemensamma krafter byggts upp ett välfärdssamhälle. Den svenska konsumentpolitiken har likaså en lång tradition. Konsumentpolitiken ingår som en naturlig del i välfärdspolitiken och skall stödja enskilda människor i deras egenskap av konsumenter för att ge dem ett större inflytande och för att få dem att känna sig trygga på marknaden. Flera olika statliga organ såsom , och har inrättats för att hjälpa hushållen att effektivt kunna utnyttja sina resurser och stärka konsumenternas ställning på marknaden. Genom ett omfattande lagstiftningsarbete breddades och fördjupades konsumentskyddet, framför allt . har vidare ett fruktbart samarbete mellan den statliga organisationen och frivilliga organisationer vuxit fram. På många områden har också etablerats ett konstruktivt samarbete med näringslivet. Som regeringen nu anför och utskottet även tidigare kunnat konstatera har systematiska arbete för att skapa ett starkt skydd för konsumenterna och stärka deras ställning gentemot näringsidkarna gett goda resultat. Den svenska konsumentpolitiken har också ett gott rykte internationellt. Det finns därmed en bra bas att bygga vidare på i det fortsatta arbetet med att skapa en konsumentpolitik som på ett förebyggande sätt möter de problem som dagens konsumenter har. Regeringens proposition bygger vidare på denna tradition. Som regeringen redovisar har, i takt med att samhället har utvecklats till dagens konsumtionssamhälle, konsumentpolitikens betydelse och innehåll förändrats. En stark konsumentpolitik behövs alltjämt för att uppnå att alla konsumenter har likvärdig tillgång till varor och tjänster, information och kunskap samt råd och stöd. Stöd till utsatta grupper är därför, som regeringen anför, en central uppgift för konsumentpolitiken. Konsumentpolitiken bidrar till en jämnare fördelning av resurser både på individ- och samhällsnivå. Den kommunala konsumentverksamheten spelar i dessa sammanhang en viktig roll. Som närmare utvecklas i regeringens skrivelse Strategiska utmaningar - En vidare utveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126) bygger utvecklingen av välfärdssamhället på en socialt och miljömässigt hållbar ekonomisk tillväxt. Utan hållbar tillväxt minskar markant möjligheterna att fördela nya resurser. För att generera denna hållbara tillväxt krävs bl.a. en fungerande marknadsekonomi som i sin tur förutsätter ett starkt konsumentkollektiv som vågar och kan ställa krav. Regeringen anför att konsumenterna skall vara en maktfaktor att räkna med. En trygg konsument vågar - fortsätter regeringen - ställa krav, är kritiskt granskande, jämför priser och mervärden och vet vilka konsekvenser den egna konsumtionen har för honom eller henne själv och för samhället i stort. Därigenom blir konsumenten en inflytelserik aktör som genom sina medvetna val även kan bidra till den globala utvecklingen och ställa krav på företags sociala och miljömässiga ansvar. Konsumenten bidrar till en hållbar utveckling genom konsumtion av varor och tjänster med låg miljöbelastning som ger ett hälsosamt liv och som skapar arbetstillfällen och främjar efterlevnad av arbetsrättsliga konventioner, m.m. En trygg konsument bidrar aktivt till samhällets mål om välfärd och hållbar utveckling. Regeringen anför vidare att trygga konsumenters aktiva val på ett avgörande sätt bidrar till fungerande marknader som skapar tillväxt och därmed välfärd. Med ökad kunskap och information har konsumenterna förutsättningar att göra aktiva val. Konsumentmakt förutsätter också en lagstiftning som skyddar kollektivet och den enskilde och som väger upp det underläge som konsumenterna befinner sig i. Regeringen poängterar att konsumenterna skall vara trygga i att de har rättigheter och kunskap om hur dessa rättigheter kan användas. Den kommunala konsumentverksamheten ger stöd till de konsumenter som inte på egen hand kan ta till vara sina rättigheter. Konsumentpolitiken bidrar därmed till en jämnare fördelning av resurser, både på individ- och samhällsnivå. Alla konsumenter skall, framhåller regeringen, ha förutsättningar att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. De redovisade utgångspunkterna bör enligt utskottets mening ligga till grund för ställningstaganden till inriktningen på den framtida konsumentpolitiken. Utskottet har kunnat konstatera att det finns en skiljelinje mellan den förda konsumentpolitiken och förslag som förs fram av oppositionen. Här kan pekas på att motionsförslag med en inriktning som i huvudsak motsvarar de nu aktuella i motionerna L290, L310 och L319 avstyrktes av utskottet då nu gällande nationella mål för konsumentpolitiken lades fast (bet. 2001/02:LU2). Utskottet har därefter - med hänvisning till tidigare ställningstaganden - avstyrkt motionsyrkanden med samma inriktning som de nu aktuella (se bet. 2001/02:LU18, 2001/02:LU28, 2002/03:LU9, 2003/04:LU8 och 2004/05:LU8). I likhet konstaterar utskottet att de uppfattningar om den framtida konsumentpolitiken som förs fram i motionerna L18, L290, L310 och L319 inte stämmer överens med utskottets utgångspunkter. Vad gäller motion L21 yrkande 1 kan utskottet inte se att det skulle föreligga några avgörande motsättningar mellan motionärernas uppfattning och regeringens. Utskottet föreslår att avslår motionerna L18 yrkande 1, L21 yrkande 1, L290 yrkande 1, L310 yrkande 1 och L319 yrkande 1. Nya mål för konsumentpolitiken Utskottets förslag i korthet