bet · GT01SoU17 · 2006-03-30 00:00:00 — I motion So246av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om initiativ för att förbättra omhändertagandet av kvinnor som riskerar att drabbas av eller lider av osteoporos. I motion So476 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ för att förbättra diagnostiseringen, det förebyggande arbetet och behandlingen av osteoporotiker. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör utarbeta nationella riktlinjer för behandling och vård av osteoporotiker som kompletterar riktlinjerna angående höftfrakturer. I yrkande 3, slutligen, begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ för att garantera att de nationella riktlinjerna får genomslag i vården. Vård och behandling av personer med ätstörningar behandlas i fem motioner. I motion So314 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att inventera kunskapsläget om ätstörningar, bedöma hur vårdens omfattning, tillgänglighet och kvalitet ser ut för behandling av ätstörningar samt lämna förslag på hur framtida informationsinsatser kring kost, hälsa och motion riktad till unga människor skall se ut för att göra avsedd nytta. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att Nät (Nationellt ) i skall upprättas som nationellt om ätstörningar. Vidare begärs tillkännagivanden om en nationell finansiering av Nationellt i , som garanterar en väl fungerande verksamhet (yrkande 3) och vikten av den informationsverksamhet som Nationellt i bedrivit (yrkande 4). I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att den offentliga information som ges bör inriktas på hälsofrågor i stället för på ungdomars vikt. Vidare, i yrkande 8, begärs ett tillkännagivande om att antalet behandlingsplatser för personer med ätstörningar måste öka och i yrkande 9 ett tillkännagivande om att väntetiderna för behandling av ätstörningar måste kortas. Slutligen begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att olika varianter av behandling vad gäller ätstörningar måste tillåtas att växa fram. I motion So403 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om förebyggande insatser mot ätstörningar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om rätten att välja vårdform för personer drabbade av ätstörningar. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om forskning om ätstörningar. Motionären anser att det behövs satsningar på forskning om förebyggande insatser mot ätstörning, vilka faktorer som utlöser problemen och uppgifter om hur många kvinnor och män som är drabbade. I motion So291 av () begärs ett tillkännagivande om anorexivården. Bland annat anförs att behovet av specialkliniker för denna grupp är stort. Dessutom anförs att det är angeläget att ett fritt vårdval garanteras. I motion Kr376 av m.fl. (fp) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om behovet av insatser för personer med ätstörningar. I motion So505 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att skapa en fungerande infrastruktur för kvalitetsjämförelser mellan olika enheter som arbetar med ätstörningar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att öka tillgängligheten vid landets offentliga kliniker så att människor som söker vård för ätstörningar blir respektfullt bemötta och snabbt kan erbjudas relevant vård. Två motioner rör barn med neuropsykiatriska störningar. I motion So646 av m.fl. (m) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att barn med neuropsykiatrisk störning bör utredas professionellt och få adekvat behandling. Motionärerna anför att många barn, ungdomar och vuxna med neuropsykiatriska svårigheter har goda förutsättningar att leva ett bra liv men alltfler får problem. För många barn såväl som vuxna innebär en korrekt diagnos en lättnad. Även i motion So451 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av tidigare diagnoser gällande adhd. Elöverkänslighet uppmärksammas i två motioner. I motion MJ442 av m.fl. (v) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att klassificera elöverkänslighet som sjukdom. bör enligt motionärerna ges i uppdrag att klassificera och definiera elöverkänslighet utifrån symtom. I motion So422 av och () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att myndigheterna måste inta en mer öppen attityd till behandlingsformer som visar sig hjälpa patienter med elöverkänslighet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en specialutrustad klinik för att ta bort den skadliga belastningen av tungmetaller, kemikalier och dolda infektioner bör inrättas i . Fibromyalgi m.m. berörs i två motioner. I motion So431 av m.fl. (fp) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att uppmärksamma kvinnor med "tysta" sjukdomar, såsom fibromyalgi och vestibulit, i vården och öka forskningen om äldres sjukdomar. I motion Ub379 av m.fl. (fp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringen av smärtpatienter. I motion So506 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utöka antalet specialiserade kliniker för fibromyalgiker och för patienter med liknande smärtsjukdomar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av utökad information om fibromyalgi inom såväl all sjukvårdsutbildning som fortbildning riktad till sjukvårdspersonal. En motion rör reumatism. I motion So546av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en nationell samling kring reumatiska sjukdomar. Stöd och vård till personer som drabbats av sorg m.m. berörs i fyra motioner. I motion So255 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av stöd till sörjande. Enligt motionären är det oacceptabelt att sjukvården inte klarar av att ge sörjande människor stöd. Likalydande yrkanden återfinns i motion 2003/04:So450 och 2004/05:So554 av samma motionär. I motion So665 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om stöd till anhöriga till självmordsoffer. Ytterligare andra sjukdomar m.m. tas upp i åtta motioner. I motion L291 av m.fl. (fp) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att låta se över vårdresurserna för transsexuella. bör enligt motionärerna få i uppdrag att göra en samlad översyn av vilka vårdresurser för transsexuella som finns och lämna de förslag som behövs för att säkerställa en tillräcklig och likvärdig tillgång till vård i olika delar av landet. I motion So336 av () begärs ett tillkännagivande om lesbiska kvinnors hälsa. Enligt motionären behövs hälsomottagningar för kvinnor som har sexuellt umgänge med kvinnor, liksom ett hälsocentrum som skall fungera som ett nationellt för lesbiska hälsofrågor. I motion So272 av () begärs ett tillkännagivande om medicinska utredningar av äldres inkontinensproblem. I motion So627 av () begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att erbjuda screening av män med avseende på bukaortaaneurysm. I motion So237 av () begärs ett tillkännagivande om hjälp till hypokondriker. Enligt motionären skulle sjukvården spara mycket pengar på rätt behandling av hypokondriker och en utsatt patientgrupp skulle slippa svåra kroppsliga undersökningar i sökandet efter sjukdomsorsaker. I motion So600 av och () begärs ett tillkännagivande om stöd och rådgivning för ofrivilligt barnlösa. behandling och pågående arbete m.m. ställde sig bakom de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som föreslagits i propositionen Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Riktlinjerna är baserade på tre grundläggande principer: människovärdesprincipen, behovssolidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principer har kommit att kallas den etiska plattformen. Riktlinjerna exemplifieras med fyra breda prioriteringsgrupper: Vård av livshotande akuta sjukdomar Vård av sjukdomar som utan behandling leder till varaktigt invalidiserande tillstånd eller för tidig död Vård av svåra kroniska sjukdomar Palliativ vård och vård i livets slutskede Vård av människor med nedsatt autonomi Vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar Vård av andra skäl än sjukdom eller skada Utskottet anförde att "vårdbehovet i varje enskilt fall måste bedömas utifrån förutsättningarna i just det fallet. Såväl akuta som kroniska sjukdomar kan variera i svårighetsgrad från tid till annan hos samma patient och därmed vårdbehovet. Vården av en och samma sjukdom kan därför enligt utskottets uppfattning under olika stadier hamna i olika prioriteringsgrupper. Vilken diagnos eller sjukdom det är fråga om är inte det viktiga, anförde man. Det avgörande är i stället tillståndet och vårdbehovet vid varje särskild tidpunkt" (s. 22). fattade också beslut om två tillägg i hälso- och sjukvårdslagen - dels kompletterades 2 § med ett andra stycke som lägger fast att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skall ha företräde till vården, dels tillkom ett stycke i 2 a § hälso- och sjukvårdslagen: "Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården skall, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd." Detta tillägg tillkom för att möjliggöra en prioritering i det enskilda fallet. Utan en bra första medicinsk bedömning kan det vara svårt att tillämpa de etiska principerna vid en prioriteringssituation. Riksdagsbeslutet innebar vidare ett uppdrag till att utveckla riktlinjer. I riksdagsbeslutet ingick även att en särskild delegation skulle inrättas med uppgift att bl.a. följa tillämpningen av riktlinjerna samt sprida information och kunskap om riktlinjerna för prioriteringar i hälso- och sjukvården och stimulera till diskussion om etik och prioriteringar. Prioriteringsdelegationen lämnade sitt slutbetänkande , Prioriteringar i vården (SOU 2001:8). I betänkandet (s. 127) anförs att det yttersta ansvaret för att riktlinjerna följs åvilar riksdag och regering. Vidare anförs att sjukvårdshuvudmännen har huvudansvaret för att föra prioriteringsprocessen vidare och att i sin tillsynsfunktion har att bevaka att riksdagsbeslutet efterlevs och att prioriteringsprocessen intensifieras. inledde ett långsiktigt arbete med att utveckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvården. Syftet är i överensstämmelse med det mål för arbete med dessa frågor som uttalades i propositionen (prop. 1999/2000:149) Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. Där sägs bl.a. att arbete skall bidra till uppfyllandet av det långsiktiga målet att frågan om prioriteringar integreras i sjukvårdshuvudmännens planeringsarbete på alla nivåer med medvetna och öppna prioriteringar som följd. har också regeringens uppdrag att utarbeta riktlinjer för vården av patienter med svåra kroniska sjukdomar. Syftet är att stärka patientens möjligheter att få likvärdig och effektiv vård i alla delar av landet. har uppdraget utvidgats till att även omfatta stöd för beslut om prioriteringar. inrättades en ny enhet för medicinska riktlinjer och prioriteringar vid hälso- och sjukvårdsavdelningen, . Enheten har till uppgift att utarbeta evidensbaserade riktlinjer för vård och behandling av patienter med svåra kroniska sjukdomar, som rör många människor och tar omfattande samhällsresurser i anspråk. I riktlinjerna ingår beslutsstöd för prioriteringar. Riktlinjerna skall ge nationellt stöd till sjukvårdshuvudmännens arbete med medicinska program och prioriteringar. Målet är att bidra till att hälso- och sjukvårdens resurser används effektivt, fördelas efter behov och styrs av öppna och tydliga prioriteringsbeslut. I den s.k. Dagmaröverenskommelsen avsätts för arbete med prioriteringar. Vidare har regeringen tillsammans med och finansierat uppbyggnaden av ett nationellt för prioriteringar inom vård och omsorg, Prioriteringscentrum i . Prioriteringscentrum har ett nationellt uppdrag att kring ämnet öppna prioriteringar bl.a. bedriva forskning och utveckling av processer och metoder, bidra till kunskapsöverföring mellan akademi och praktisk vård och omsorg samt skapa forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Arbetet skall bedrivas med fokus på befolkningens behov och vårdens resultat. I Dagmaröverenskommelsen avsätts för verksamheten vid prioriteringscentrum. I betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. behandlades bl.a. styrelses framställning 2004/05:RRS2 angående prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Med anledning av denna föreslog utskottet ett tillkännagivande dels om behovet av en förbättrad styrning och uppföljning av riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården, dels behovet av att utveckla återrapporteringen av resultatet av verksamheten till . Vidare föreslogs ett tillkännagivande om att ett genusperspektiv bör anläggas på arbetet med att förbättra styrning, uppföljning och återrapportering av riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvård. I samma betänkande föreslogs ett tillkännagivande om att utgångspunkten i arbetet med prioriteringar inom hälso- och sjukvården måste vara att varje patient skall få en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Utskottet anförde att "varje fall är unikt och skall bedömas utifrån den enskilda patientens behov. Prioriteringar av enskilda patienter bör därför aldrig ske efter i förväg fastställda mallar eller kriterier. Detta är en viktig utgångspunkt som regeringen bör beakta i det fortsatta arbetet med prioriteringar inom hälso- och sjukvården." följde utskottet (rskr. 2004/05:166, 167). Regeringen skriver i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 volym 6 s. 23) att den mot bakgrund av tillkännagivanden avser att uppdra åt att följa upp prioriteringsarbetet. Detta uppdrag återfinns i regleringsbrev för . Enligt uppdraget skall "kartlägga hur landstingen arbetar med prioriteringar inom hälso- och sjukvården samt analysera hur detta arbete förhåller sig till vad som anges i de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som fattat beslut om" (s. 28). skall även på grundval av kartläggningen analysera om det finns problem i tillämpningen av riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården och i så fall överväga behovet av förändringar och förtydliganden av riktlinjerna. skall vidare ta ställning till om det finns behov av en fortlöpande uppföljning av hur huvudmännen arbetar med prioriteringar samt om så är fallet lämna förslag till hur en sådan uppföljning kan genomföras. Vidare skall styrelsen undersöka om möjligheten finns att följa upp prioriteringsarbetet ur ett genusperspektiv och om så inte är fallet, lämna förslag på vad som krävs för att sådan uppföljning skall bli möjlig (S2005/9973/HS). Uppdraget skall redovisas till regeringen . Motionsyrkanden om vård och behandling av olika sjukdomar behandlades senast av utskottet i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 40 f.; rskr. 2004/05:166, 167). Utskottet vidhöll den bedömning som tidigare regelmässigt framförts, nämligen att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav om att satsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller om att vården av dessa bör organiseras på visst sätt, eftersom det enligt utskottet i första hand är en fråga för sjukvårdshuvudmännen att bedöma sådana frågor. Utskottet vidhöll även sin uppfattning att riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186) inte låter sig förenas med någon "lista" där vissa sjukdomar generellt prioriteras före andra. I interpellation 2005/06:184 av () till statsrådet () behandlades frågan om vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att tillgodose patientens rätt till kontinuitet och samordning i enlighet med ett förslag från . I sitt svar (prot. 2005/06:64 7 §) poängterade statsrådet att patientsäkerhet, samordning och kontinuitet i vården är mycket viktiga och angelägna frågor som i hög grad påverkar den enskildes möjligheter att få en god och trygg vård. Statsrådet uttalade vidare att det är människor med svåra sjukdomstillstånd som cancer och äldre multisjuka som är några av de patientgrupper som är mest utsatta och där behovet av samordning är stort. När det gäller cancervården pekade statsrådet på arbete med att ta fram nationella riktlinjer för behandling av de största cancerformerna, bröstcancer, kolorektal cancer och prostatacancer, samt att detta arbete sker utifrån en helhetssyn på cancervården. Enligt uppgifter som inhämtats från kommer en preliminär version av riktlinjerna att publiceras på myndighetens hemsida . /07 beräknar myndigheten att en slutlig version skall kunna publiceras. I sitt svar pekade statsrådet vidare på utvärdering av reformen med patientansvarig läkare (av uppdrag i regleringsbrev - utvärdering av verksamheten med patientansvarig läkare [], dnr S2000/2567/HS). I ett frågesvar om kvinnors rätt till bröstcancervård (fråga 2005/06:129) anförde statsrådet () bl.a. följande: Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), ansvarar för att medborgarna erbjuds en god hälso- och sjukvård. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera sina resurser efter medborgarnas behov av vård. Landstingen kan därför i stor utsträckning själva sätta upp regler kring i vilka fall remiss krävs för att en patient ska få tillgång till viss specialistvård. Remiss får dock inte krävas för läkarvård inom specialistkompetenserna barnmedicin, gynekologi eller psykiatri. har regeringens uppdrag att utfärda nationella riktlinjer för vård och behandling av patienter med svåra kroniska sjukdomar, som rör många människor och tar omfattande samhällsresurser i anspråk. Målet med dem är att bidra till att hälso- och sjukvårdens resurser används effektivt, fördelas efter behov och styrs av öppna och tydliga prioriteringsbeslut. utarbetar nationella riktlinjer för bland annat bröstcancer. Det är min förhoppning att dessa riktlinjer ska leda till en ökad effektivitet inom bröstcancervården. Jag vill avvakta resultatet av detta arbete, innan jag tar ställning till om det finns behov av att överväga ytterligare åtgärder. arbetar med nationella riktlinjer för behandling av bröstcancer, kolorektal cancer och prostatacancer. En preliminär version av riktlinjerna kommer att publiceras . Dessa skall sedan bl.a. diskuteras i sex regionala beslutsfattarseminarier innan de slutligen fastställs. Slutlig publicering kommer enligt uppgift att ske . utkom Nationella riktlinjer för strokesjukvård 2005,som bl.a. innehåller rekommendationer vad gäller förebyggande insatser, behandling och rehabilitering av patienter med stroke. I regleringsbrev har regeringen uppdragit åt styrelsen att översiktligt belysa cancersjukligheten i och analysera den svenska cancervårdens kvalitet och effektivitet i ett internationellt och nationellt perspektiv. Vidare skall bedöma regionala onkologiska centrums roll för utvecklingen av cancervården regionalt och nationellt samt utreda hur kunskapsspridningen inom detta område fungerar. skall analysera samspelet med de tidigare nämnda nationella riktlinjerna för cancervården och de regionala och lokala vårdprogram som utarbetas av professionerna. Utifrån genomförda analyser skall analysera om det ur ett nationellt utvecklingsperspektiv finns skäl att förändra cancervårdens struktur och organisering. En lägesrapport skall lämnas och uppdraget skall slutredovisas till regeringen . Beträffande stöd till barn och ungdomar med neuropsykiatriska funktionshinder anförde statsrådet () i ett frågesvar (fråga 2005/06:869) bl.a. följande: Självklart ska alla ha tillgång till vård på lika villkor. Det är i första hand vårdgivarens ansvar att tillse att det finns mottagningar och nödvändig kompetens för att bedriva en god och säker vård, till exempel när det gäller bedömning, utredning och behandling av neuropsykiatriska störningar. Regeringen stöder huvudmännen i detta arbete, dels genom satsningar på psykiatrin och på förbättrad tillgänglighet och förkortade väntetider till vården i dess helhet, dels genom att stödja forskning på området och genom att se till att nödvändig kunskap tas fram. Genom psykiatrisatsningen har regeringen avsatt totalt för riktade satsningar på bland annat vård av personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. Inom ramen för satsningen pågår flera projekt med inriktning på neuropsykiatriska funktionshinder. tecknade regeringen vidare en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att av de medel som tidigare hanterats inom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården ska satsas på förbättringar av psykiatrin. Barn och ungdomar är en av de grupper som särskilt pekas ut i överenskommelsen som en viktig grupp. () överlämnade rapporten hos flickor - En inventering av det vetenskapliga underlaget. I rapporten konstateras att adhd hos flickor har uppmärksammats mer inom forskningen . finns dock stora kunskapsbrister. I rapporten föreslås bland annat att kunskap om adhd hos flickor sprids inom vården, skolan och allmänheten samt att lärare och övrig personal i skolan får utökad utbildning om diagnosen och dess konsekvenser för flickor. Rapporten är under beredning. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är av stor betydelse att arbetet med prioriteringar utvecklas och förbättras. Utskottet ser därför mycket positivt på de åtgärder som vidtagits, t.ex. inrättandet av enheten för arbetet med riktlinjer och beslutsstöd för prioriteringar vid . När det gäller uppföljningen av prioriteringsarbetet konstaterar utskottet att fått i uppdrag att utvärdera och utveckla arbetet med prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Bland annat skall styrelsen undersöka om möjligheten finns att följa upp prioriteringsarbetet ur ett genusperspektiv och om så inte är fallet, lämna förslag på vad som krävs för att sådan uppföljning skall bli möjlig. Detta uppdrag, vilket skall redovisas , bör inte föregripas. Motionerna So519 (v) yrkande 1 och So553 (v) yrkande 10 avstyrks därmed. Inte heller motion So360 (v) yrkande 1, i vilken ett tillkännagivande begärs om att omvårdnaden skall vägas in i arbetet med prioriteringsordningen för hälso- och sjukvården, bör enligt utskottet föranleda något initiativ från sida. Utskottet behandlar ett flertal motioner från den allmänna motionstiden om insatser mot olika sjukdomar. Utskottet vidhåller den bedömning som tidigare regelmässigt framförts, nämligen att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav om att satsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller om att vården av dessa bör organiseras på visst sätt. Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet i första hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ett enigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Utskottet vidhåller sin uppfattning att dessa riktlinjer inte låter sig förenas med någon "lista" där vissa sjukdomar generellt prioriteras före andra. Vidare konstaterar utskottet att det inom pågår ett arbete med att ta fram nationella riktlinjer för behandling av olika sjukdomar, bl.a. bröst- och prostatacancer. Utskottet välkomnar dessa riktlinjer. Mot bakgrund av det anförda bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2003/04:So450 (fp), 2004/05:So554 (fp), L291 (fp) yrkande 23, So236 (c), So237 (c), So246 (fp) yrkande 2, So255 (fp), So272 (fp), So291 (fp), So314 (m) yrkandena 1-4 och 7-10, So336 (fp), So346 (m), So354 (m), So379 (s), So403 (m) yrkandena 1-3, So422 (c) yrkandena 2 och 3, So431 (fp) yrkandena 7, 12 och 13, So432 (fp) yrkande 13, So451 (fp), So455 (m), So473 (m) yrkandena 1-5, So476 (kd) yrkandena 1-3, So505 (kd) yrkandena 1 och 2, So506 (kd) yrkandena 1 och 2, So531 (kd) yrkandena 1-6, So546 (fp) yrkande 1, So578 (kd), So600 (s), So625 (s), So627 (kd), So646 (m) yrkande 10, So665 (s) yrkande 2, So703 (kd) yrkande 10, Kr376 (fp) yrkande 34, Ub379 (fp) yrkande 2 och MJ442 (v) yrkande 6. Jämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet