bet · GT01BoU9 · 2006-06-01 00:00:00 — Ändringsförslagen är inriktade på att förtydliga lagen vad gäller dels 8 och 12 §§ avseende besiktning, dels punkt 4 i övergångsbestämmelserna, som gäller frågan om när bestämmelserna i 5 § 2 lagförslaget skall börja tillämpas för andra byggnader än flerbostadshus. Utskottet har vidare uppmärksammat behovet av en ändring av närmast redaktionell karaktär. Det gäller 25 § lagförslaget där en bestämmelse finns om kronofogdemyndighetens beslut om särskild handräckning i vissa fall. Regeringen har i proposition 2005/06:200 föreslagit att de nuvarande tio kronofogdemyndigheterna avvecklas och att en ny myndighet med rikstäckande verksamhet, benämnd , inrättas. har i betänkande 2005/06:SkU35 tillstyrkt detta förslag, och kommer att fatta beslut i denna fråga före kammarbehandlingen av föreliggande betänkande. Mot denna bakgrund föreslår utskottet även att lagförslaget ändras så att ordet "kronofogdemyndigheten" ersätts med "". föreslår vidare att antar regeringens förslag till lag om ändring i . Utskottets förslag till riksdagsbeslut innebär att avslagsförslagen i motionerna 2005/06:Bo15 (m) yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:Bo17 (kd) yrkandena 2 och 3 avstyrks liksom förslaget om en reviderad lag enligt motion 2005/06:Bo19 (fp) yrkandena 3-5. bör även avslå de förslag om tillkännagivanden i frågor om lagen om energideklaration för byggnader som förts fram i motionerna 2005/06:Bo16 (c) yrkandena 8 och 9, 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 10, 12, 19 och 20 samt 2005/06:Bo19 (fp) yrkandena 6 och 7. Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen om allmännyttiga bostadsföretag. bör även anta utskottets förslag till vissa följdändringar i hyreslagen. Lag om ändring i lagen om allmännyttiga bostadsföretag Regeringen lägger fram ett förslag till lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Bakgrunden till förslaget är att slogs samman med . hade vissa uppgifter i samband med statens medverkan vid omstrukturering eller rekonstruktion av kommunala bostadsföretag, vilka uppgifter nu övertagits av . Förslaget har varken i motioner eller under utskottets beredning av ärendet föranlett några invändningar. tillstyrker således regeringsförslaget och föreslår en redaktionell ändring som innebär att orden lag om sätts in i rubriken till regeringsförslaget (bilaga 2). förslag till vissa följdändringar i hyreslagen har fattat beslut om vissa ändringar i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) med anledning av regeringens proposition 2005/06:80 Reformerad hyressättning (bet. 2005/06:BoU10, rskr. 2005/06:252). Genom det lagförslag antagit kommer fr.o.m. nuvarande 55 c § att betecknas 55 d §. I samma kapitel 42, 44 och 47 §§ bör motsvarande följdändringar genomföras. Utskottet föreslår på eget initiativ att antar utskottets lagförslag till dessa ändringar. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna bör lämpligen utformas så att de motsvarar dem som antagits i det tidigare lagstiftningsärendet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för energieffektivisering i bebyggelsen, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), de (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 1, 2005/06:Bo17 yrkande 1 och 2005/06:Bo19 yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2005/06:145 i denna del och motion 2005/06:Bo18 yrkandena 1-3. Regeringen lägger i propositionen fram ett mål för energieffektivisering i bebyggelsen. Av det aktuella avsnittet i propositionen (6.2) framgår emellertid inte regeringens avsikt att detta mål skall ersätta nuvarande delmål 7 om energianvändning m.m. i bebyggelsen, under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Inte heller framgår det av förslaget till riksdagsbeslut (avsnitt 1). Regeringens avsikt framkommer endast i en kortfattad formulering i ett avsnitt om bakgrunden när det gäller program för energieffektivitet och energismart byggande (avsnitt 4). Vi anser att regeringens förslag när det gäller mål som är fastlagda av i fortsättningen måste ges en tydligare utformning. I sakfrågan, dvs. vilken formulering som bör gälla för delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader, står vi fast vid den gemensamma uppfattning som vi redovisade i samband med behandling av propositionen Svenska miljömål (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, yttr. 2005/06:BoU3y). Vi anser att det är viktigt att fokusera på minskningen av användningen av fossila bränslen i detta delmål. Det är också viktigt att få en tydlig men realistisk markering av hur stor minskning av växthusgaser som bostadssektorn kan bidra med. Rapporten 2004 pekar på att en minskning av utsläppen till 2020 jämfört med inte är orealistisk. Bostadssektorn är den sektor i samhället där minskningarna av växthusgaser hitintills har varit störst och som troligen har lättast att minska sina utsläpp ytterligare. Mot denna bakgrund anser vi att det aktuella delmålet bör ges följande formulering. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med till 2020 jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt genom en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motionerna 2005/06:Bo15 (m) yrkande 1, 2005/06:Bo17 (kd) yrkande 1 och 2005/06:Bo19 (fp) yrkandena 1 och 2. Regeringens förslag till ett nytt mål för energieffektivisering avstyrks, liksom övriga motionsyrkanden som behandlat denna fråga. Mål för energieffektivisering i bebyggelsen, punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo18 yrkandena 1-3, bifaller delvis proposition 2005/06:145 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 1, 2005/06:Bo17 yrkande 1 och 2005/06:Bo19 yrkandena 1 och 2. En omfattande satsning på energieffektivisering är nödvändig för att nå ett uthålligt samhälle. För att denna satsning skall få avsedda effekter behövs det etappmål i form av maximigränser i absoluta tal för resursuttag eller utsläpp. Målet måste vara att minska miljöbelastningen. är emellertid energianvändningen i sig ett alltför trubbigt mått på miljöbelastningen. Det viktiga är hur energin framställs. All energiframställning med den teknik som tillämpas belastar miljön på ett mer eller mindre omfattande sätt, och en minskning av energianvändningen är därför nödvändig. Målet för energieffektivisering bör av detta skäl kompletteras med mål avseende minskad energianvändning. Uppvärmning och boende är den sektor där det är samhällsekonomiskt billigast att minska utsläppen och miljöbelastningen. Därför är det särskilt motiverat med konkreta mål för den sektorn. Jag anser att konkreta mål skall tas fram för en minskning av energiförbrukningen. bör energiförbrukningen inom boendesektorn minska med , och i förhållande till användningen 1995. Jag anser vidare att det är nödvändigt att bryter oljeberoendet. Det är lättare att minska användningen av fossila bränslen i bebyggelsesektorn än i vissa andra samhällssektorer. anser därför att regeringen skall ha som mål att användningen av fossila bränslen i bebyggelsesektorn skall vara avvecklad till 2020. Jag instämmer i huvudsak i regeringens bedömning att energi från olika energibärare har olika miljöbelastningar och därför skall behandlas olika t.ex. vid uppföljningen. Solvärme bör i detta sammanhang ha en faktor på noll vad gäller miljöbelastningen. Vad jag nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 1-3 och ett delvis bifall till regeringens förslag om ett nytt mål för energieffektivisering i bebyggelsen. Nya insatser inom programmet, punkt 2 (m, fp, kd) av (), de (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo15 yrkande 2 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Bo16 yrkandena 2, 3 och 6 samt 2005/06:Bo18 yrkandena 4-6, 9, 11 och 14-17. Regeringen använder en stor del av den föreliggande propositionen till en beskrivning av vad som anges vara ett nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. I denna del - som också har fått ge namn åt hela propositionen - finns emellertid inga förslag som underställs för beslut. Det finns därför inte heller skäl för utskottet att i detta sammanhang, på basis av ett bristfälligt underlag, ta ställning i det stora antal frågor som propositionen tar upp. Vi kan emellertid konstatera att en rad viktiga frågor, allt från regler för statlig upphandling till samhällskrav på byggnaders egenskaper, behandlats på ett ytligt och ensidigt sätt i det aktuella avsnittet. Det finns därför skäl för att i ett tillkännagivande tydligt markera att arbetet inom bl.a. dessa områden måste ske med betydligt större bredd och med beaktande av fler frågor än bara energieffektiviteten. Vår huvudinvändning mot regeringens överväganden och bedömningar är således det ensidiga sättet att lyfta fram energifrågorna som överordnade alla andra viktiga avvägningar som måste göras. Vi anser att energieffektiviseringar måste komma till stånd i bebyggelsen och att frågor om energianvändningen skall ägnas större uppmärksamhet. Om detta emellertid sker utan att man beaktar övriga krav som bör ställas på bebyggelsen står vi snart inför samma problem som tidigare ensidiga energisparåtgärder ledde fram till. Sådana åtgärder vidtogs utan tillräckliga hänsyn till kraven på inomhusmiljön och bidrog därigenom till problemen med sjuka hus samt till att stora summor satsades på åtgärder som inte var kostnadseffektiva. Vi anser att politiskt beslutade krav som gäller för bostäder och övrig bebyggelse måste vara så utformade att energieffektiviserande åtgärder kan integreras med och stämmas av mot övriga åtgärder i syfte att uppnå en god bebyggd miljö. Om målet om god bebyggd miljö skall uppnås måste således även andra värden än energieffektivitet tillmätas betydelse. En ensidig satsning på de energitekniska frågorna skulle dessutom riskera att motverka sitt eget syfte. Om de faktorer som handlar om bl.a. inomhusmiljö, trivsel, säkerhet och ekonomi sätts på undantag skulle en situation kunna uppstå där energieffektiviserande åtgärder hos allmänheten får en negativ klang. Vi kan vidare konstatera att regeringens överväganden ibland ger intrycket av att fastighetsägarna och de boende skulle sakna viljan att i eget intresse vidta energieffektiviseringsåtgärder. Vid rådande energipriser och höga beskattning torde det tvärtom ligga i såväl fastighetsägarnas som hyresgästernas intresse att åstadkomma en effektivare energianvändning. De framsteg som redan har gjorts i på energiområdet hade inte varit möjliga utan de insatser som fastighetsägarna och de boende själva i stor utsträckning bidragit med på eget initiativ. Vi vill avslutningsvis framhålla att kraven på energieffektiviserande åtgärder inte får utformas på ett sådant sätt att de hämmar konkurrensen eller utestänger små aktörer. Det är de fria marknadskrafterna och den individuella initiativkraften som bäst kan ta fram nya effektiva lösningar även på energiområdet. Vad vi ovan anfört bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det ansluter till det som framförs i motion 2005/06:Bo15 (m) yrkande 2 i denna del. Övriga motionsyrkanden i detta avsnitt avstyrks. Nya insatser inom programmet, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo16 yrkandena 2, 3 och 6 samt avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 2 i denna del och 2005/06:Bo18 yrkandena 4-6, 9, 11 och 14-17. Energianvändningen i våra bostäder har fått alltmer uppmärksamhet . Detta är positivt då energieffektivisering och en övergång till förnybara energikällor är vitala frågor på vägen mot en minskad energipåverkan och ett hållbart samhälle. Vår energiförbrukning kan minska avsevärt. Det gäller inte minst i bostadsbeståndet och övrig bebyggelse. Nytillkommande bebyggelse måste givetvis redan från början utformas så att energianvändningen minimeras. De viktigaste åtgärderna behöver emellertid vidtas i det befintliga bebyggelsebeståndet. Många byggnader har ett omfattande renoveringsbehov. Detta gäller både för egnahem och för flerbostadshus, inte minst i det s.k. miljonprogrammet. Genom att införa ny teknik i samband med upprustningen av miljonprogrammet kan inte bara energibesparingar göras, utan kan också en attitydförändring och ett ökat miljömedvetande hos de boende uppnås. Jag anser att det är positivt att regeringen nu presenterat ett nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. Det ger en grund för att utforma de konkreta åtgärder som måste vidtas. Jag anser emellertid att regeringen i sina bedömningar i flera avseenden inte tagit till vara de möjligheter till energieffektiva lösningar som finns. I motion 2005/06:Bo16 (c) förs flera förslag fram om en tydligare inriktning av programmet. När det gäller de åtgärder som regeringen tagit upp i avsnittet om nya insatser anser jag att bör ställa sig bakom följande förslag. Regeringen föreslår i avsnittet om mål för upphandling av energirelaterad utrustning att det ur energisynpunkt mest fördelaktiga alternativet bör väljas vid upphandling. Arbetet skall samordnas och följas upp. Jag anser att detta krav är alltför vagt formulerat. Den danska regeringen är här ett föredöme, genom att den satt upp tydliga krav för de statliga institutionernas inköp. Målet för upphandling bör konkretiseras även i genom ett krav på att statlig upphandling alltid skall ske i den bästa kvartilen, sett ur energisynpunkt. Även den offentliga sektorn i övrigt bör uppmuntras att ställa tydliga krav på energieffektiviteten vid upphandling. Enligt regeringen bör det införas särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler. Jag anser att detta förslag inte är tillräckligt långtgående. El är en av de mest effektiva och flexibla energiformerna. Att använda el till att värma luft är därför slöseri. Det enda rimliga är att förbjuda direktverkande el som uppvärmningsform vid nybyggnation av bostäder för permanentboende. Det individuella beteendet har en mycket stor betydelse för energiförbrukningen i en byggnad. Enligt studier från bl.a. kan energianvändningen variera med upp till i identiska hus och upp till sex gånger i identiska lägenheter beroende på variationer i beteende. Genom individuell mätning av tappvarmvatten och värme kan dessa variationer tydliggöras. Om man dessutom låter mätvärdena utgöra en del av underlaget för en hyresgästs hyra skulle energiförbrukningen sannolikt påverkas i hög grad. Den individuella mätningen medför därigenom inte bara en stor potential för energibesparing, utan också en möjlighet för den enskilde att spara pengar genom minskad energiförbrukning. Regeringens bedömning i propositionen är att frågan om individuell mätning av energiförbrukningen behöver utredas ytterligare. Jag anser att frågan nu är tillräckligt utredd och att det är dags att ta ställning. Det finns en väl utvecklad teknik på området och flera goda exempel på lyckade satsningar på individuell mätning runtom i landet. Regeringen bör således återkomma med ett förslag om individuell mätning av varmvatten och värme. Förslaget bör innebära att krav ställs på att mätutrustning för värme och varmvatten installeras vid nybyggnation av flerbostadshus. Ett statligt investeringsstöd bör införas för installation av mätutrustning för mätning av värme och/eller varmvatten i det befintliga fastighetsbeståndet. Stödet bör uppgå till av investeringskostnaden med ett tak på per lägenhet. Vad jag ovan anfört om inriktningen av nya insatser inom programmet för energieffektivisering och energismart byggande bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo16 (c) yrkandena 2, 3 och 6. Övriga motioner som behandlas i avsnittet avstyrks. Nya insatser inom programmet, punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo18 yrkandena 4-6, 9, 11 och 14-17 samt avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 2 i denna del och 2005/06:Bo16 yrkandena 2, 3 och 6. Regeringens förslag om ett nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande har i grunden en inriktning och utformning som är bra. Det finns emellertid ett behov av att skärpa de krav som ställs och förtydliga vilken inriktning som åtgärderna för energibesparingar och energieffektiviseringar måste ha. har i sin motion 2005/06:Bo18 redovisat förslag med denna inriktning. När det gäller de områden som regeringen tagit upp i avsnittet om nya insatser inom programmet vill jag anföra följande. En ökad energieffektivisering är som regeringen framhåller nödvändig för att nå ett uthålligt samhälle. Åtgärder som enbart är inriktade på energieffektivisering är emellertid otillräckliga. Det behövs också etappmål i absoluta tal för resursuttag eller utsläpp om man skall kunna minska miljöbelastningen på ett effektivt sätt. är energianvändning i sig ett alltför trubbigt mått på miljöbelastningen. Det viktiga är hur energin framställs. All energiframställning med den teknik som tillämpas belastar miljön i ett eller annat avseende. På kort och medellång sikt är därför en minskning av energianvändningen nödvändig. När det gäller de överväganden som regeringen redovisar i avsnittet om staten som föredöme och brygga till brett genomförande av energieffektiviseringsåtgärder instämmer jag i den grundläggande synen att staten bör föregå med gott exempel. Regeringens ställningstagande i denna fråga är emellertid alltför oprecist. Jag anser att ett mål bör sättas upp som innebär att statliga myndigheter och fastighetsbolag skall minska sin energianvändning med och i förhållande till användningen 1995. Användningen av fossila energikällor och el för uppvärmningsändamål bör avvecklas helt till 2020. Detta bör regeringen skriva in i myndigheternas regleringsbrev och ägardirektiven till bolagen, med krav på regelbunden återrapportering av vidtagna åtgärder. Staten har också en viktig uppgift i att gå före när det gäller upphandling av energirelaterad utrustning. Även i denna fråga har regeringen satt upp ett alldeles för oprecist mål. Jag anser att det mål som förordats av bl.a. Utredningen om hållbar konsumtion (SOU 2005:51) bör gälla vid upphandling. Utredningen har förordat att stat, landsting och kommuner skall köpa från den bästa fjärdedelen - kvartilen - av produktsortimentet avseende miljöegenskaper. föreslår således att regeringen ger i uppdrag åt statliga myndigheter och bolag att köpa in varor som hör till den bästa kvartilen vad gäller energi- och miljöegenskaperna eller motsvarar kraven från vedertagna miljömärkningssystem. Detta bör regeringen formulera i ägardirektiv eller regleringsbrev. Staten bör i högre utsträckning använda sin upphandling också för att stimulera en energieffektiv teknik- och produktutveckling. Det är exempelvis rimligt att kräva produktalternativ som inte i onödan har elkrävande standbylägen. välkomnar regeringens ambition när det gäller skärpta energihushållningskrav vid nybyggnad. Det är emellertid möjligt och rimligt att ställa mycket hårdare krav i detta avseende än vad regeringen förutsatt. Det går att bygga betydligt energisnålare hus än vad som är vanligt . Nya flerfamiljshus och småhus som är modulhus bör endast undantagsvis behöva värmas med särskild uppvärmning. Kravnivån bör ligga på en energiförbrukning om högst 20 kWh/m2 och år. Indirekta och övriga värmekällor, som exempelvis värmeslingor i golv för s.k. komfortvärme och handdukstorkar, bör räknas in i underlaget för de skärpta energihushållningskraven vid nybyggnation och större ändringar av befintlig bebyggelse. Frågan om direktverkande elvärme har diskuterats . Regeringen föreslår nu införandet av särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler. Jag anser att detta är otillräckligt och lämnar utrymme för att fler bostäder med direktverkande elvärme skall kunna byggas. har i stället föreslagit att användningen av direktverkande el som värmekälla i nya hus uttryckligen skall förbjudas fr.o.m. . anser vidare att användningen av effektdrivande el för värme måste minskas och att sådana installationer bör undvikas i nybyggnation. Effektdrivande elvärme bör förbjudas i nybyggda hus fr.o.m. . Undantag bör dock kunna medges för extremt energisnåla, s.k. passiva, hus. Det skall inte heller vara tillåtet att installera effektdrivande eluppvärmning vid byte av uppvärmningskälla. Regeringen avser att ge den planerade energitjänsteutredningen i uppdrag att utreda konsekvenserna av och presentera ett förslag till krav på individuell mätning av tappvarmvatten och el i flerbostadshus. anser däremot inte att det finns anledning att fördröja införandet av individuell mätning för värme, varmvatten och el vid nybyggnad eller ombyggnad av flerbostadshus. Frågan är redan tillräckligt utredd och konkreta förslag finns framtagna. bör ges i uppdrag att utarbeta föreskrifter med krav på individuell mätning av tappvarmvatten och el. En viss övergångstid, lämpligen , bör medges innan bestämmelserna fullt ut skall vara i kraft. Frågan om individuell värmemätning har också diskuterats . Huvudansvaret för energihushållningen bör självfallet ligga kvar på fastighetsägaren. Erfarenhet visar emellertid att de enskilda hushållen både kan och vill begränsa sin värmeförbrukning när det finns incitament för att göra så. Därför bör individuell mätning och debitering av värmekostnaden införas på motsvarande sätt som för varmvatten och el, om än med längre övergångstider. Vad jag anfört ovan bör med bifall till motion 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 4-6, 9, 11 och 14-17 tillkännage som sin mening. Pågående insatser inom programmet, punkt 3 (m, fp, kd) av (), de (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 2 i denna del och 2005/06:Bo17 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Bo16 yrkandena 1, 4, 5 och 7 samt 2005/06:Bo18 yrkandena 7, 8, 13, 18 och 21. I propositionen redovisas ett antal pågående åtgärder som regeringen anser i fortsättningen bör betraktas som en del av det nationella programmet för energieffektivisering och energismart byggande. En av de åtgärder som redovisas gäller fastighetsskatten och dess inverkan på viljan för fastighetsägare att vidta bl.a. energieffektiviseringsåtgärder. Denna fråga har även tagits upp i m- respektive kd-motionen. Vi står bakom de överväganden som redovisas i dessa motioner. Fastighetsskatten utgör ett hinder för att åstadkomma en effektivisering av energianvändningen i byggnader, eftersom energibesparande investeringar medför höjt taxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt. Frågor om fastighetsskatten och beräkningen av byggnaders taxeringsvärde bör i första hand övervägas i sitt skattepolitiska sammanhang. har behandlat olika förslag om bl.a. fastighetsskatten i sitt betänkande 2005/06:SkU18.