bet · GT01TU8 · 2006-02-21 00:00:00 — EU:s värden, som i ingår i förordningen (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft (9 §), innebär att medelhalten i luften inte får vara högre än per kubikmeter luft. Detta värde får överskridas högst . Medelhalten skall inte vara högre än per kubikmeter. För kommunerna gäller följande. Varje kommun skall kontrollera att miljökvalitetsnormerna i 4-9 §§ uppfylls inom kommunen. Kontrollen kan ske genom samverkan mellan flera kommuner. I fråga om de miljökvalitetsnormer som anges i 4, 7 a, 8 a och 9 §§ skall föroreningsnivån kontrolleras även före det att miljökvalitetsnormerna skall ha uppfyllts. Kontrollen skall ske genom mätningar, beräkningar eller annan objektiv uppskattning. Miljökvalitetsnormen gäller fr.o.m. . Flera kommuner har gjort mätningar av PM 10 under olika långa perioder. De mätningar som görs på trafikintensiva gator i visar att dygnsmedelhalten av PM 10 kan vara per kubikmeter luft då vägarna torkar upp och partiklar från vägslitaget orsakat av vintersäsongens dubbdäcksanvändning virvlas upp av trafiken I finns en avgift för dubbdäck i vissa städer. Antalet olyckor med personskador ökade inte när avgiften infördes, kanske för att bilförarna körde mer försiktigt utan dubbdäck. I genomförs en ambitiös vårrengöring av gatorna. Gatan som skall rengöras skyltas med parkeringsförbud innan rengöringen. Fordon som felparkerats transporteras bort, varefter dammbindning sker med kalciumklorid. Därefter genomförs grovsopning, finsopning med uppsug och högtryckstvätt. Arbetet sker med fyra fordon i följd. Erfarenheter från visar att det är särskilt viktigt att rengöra vid kantstenen och på trottoaren där mycket vägdamm samlas. bör även snö och is längs vägkanten samlas upp eftersom slitagematerial lagras upp i snön och kan virvlas upp . och (båda s) konstaterar i motion 2005/06:T338 att dubbdäcken är hälsofarligare än vad som varit känt och en starkt bidragande orsak till höga partikelhalter. Genom att halvera användningen av dubbdäck kan man minska halten av partiklar med i de svårast drabbade områdena. För att minska dubbdäckens användning skulle en geografisk gräns för användandet kunna sättas, förslagsvis i närheten av . Motionärerna anger att regeringen avser att lägga fram en transportpolitisk proposition och framhåller att propositionen bör innehålla förslag om hur man kan minska användningen av dubbdäck. m.fl. (fp) anför i motion 2005/06:Bo256 yrkande 13 att mycket tyder på att luftföroreningar som marknära ozon och små partiklar orsakar hälsoproblem framför allt i våra städer. Enligt trafikverken har de blivande EU-gränsvärdena för 10 µm-partiklar överskridits på platser i och . Precis som inom området buller är det viktigt att angripa källorna till problemet. Ett tydligt problem är dubbdäck som orsakar höga halter av partiklar framför allt i storstadsmiljöerna. är kraven på vinterdäck väsentligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Enligt motionärerna bör regeringen uppmärksamma problemet och återkomma med förslag. Detta skulle t.ex. kunna vara ekonomiska styrmedel för att få människor att välja odubbade vinterdäck eller möjligheter att i storstadsområden begränsa användningen av dubbdäck. Utskottet konstaterar att enligt nya rön är de partiklar som orsakas av t.ex. direkta emissioner av vägbaneslitage till följd av dubbdäck samt uppvirvlingen av slitagepartiklar ett viktigt problem. har bl.a. mot denna bakgrund ställt sig bakom ett nytt system för miljökvalitetsmål där under målet luft ett nytt delmål tillförts om partiklar (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). För att detta delmål skall kunna uppnås krävs kraftfulla insatser. Enligt vad utskottet erfarit förväntas mot denna bakgrund frågan om dubbdäck och partiklar komma att behandlas i den aviserade transportpolitiska propositionen . Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett förorda att vidtar något initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2005/06:T338 av och (båda s) samt 2005/06:Bo256 yrkande 13 av m.fl. (fp). Syftet med motion 2005/06:T338 (s) förutses komma att tillgodoses i väsentlig omfattning. Utskottets förslag i korthet Ett ökat inslag av samåkning innebär enligt utskottets mening en mer effektiv transportförsörjning. Utskottet ser därför positivt på pågående initiativ och utvecklingsarbete för att främja en utveckling av samåkning. bör mot denna bakgrund avslå ett motionsförslag om samåkning. Skånberg och (båda kd) framhåller i motion 2005/06:T429 att det knappast finns någon organiserad samåkning i medan det däremot i finns en rad initiativ för att främja en ökad samåkning. Enligt motionen sitter sällan fler än föraren i bilen vid resor till och från arbetet. Att köra fyra bilar samma sträcka i stället för att samordna till en bil är ett stort slöseri med ändliga naturtillgångar som bensin och pengar. Utsläppen från bilarna fyrdubblas, köerna och restiden förlängs. De ökande bensinkostnaderna bör stimulera alternativa transportlösningar, däribland samåkning. Men för den enskilde är samåkning svårt att organisera, det är knappast praktiskt möjligt att annonsera efter passagerare. Ännu svårare är det att som passagerare finna någon att åka med. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund en nationellt samordnad samåkningscentral. Lämpligen kan detta ske genom att ett uppdrag ges till länsstyrelserna. Kostnaden för samåkningscentralen kan lämpligen täckas av mindre avgifter för de medresande. Vinsterna är alltså stora sett såväl i den enskildes perspektiv som i nationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv. Utskottet underströk i sitt betänkande fördelarna med samåkning, inte minst för uppfyllandet av det transportpolitiska delmålet om en god miljö (bet. 2004/05:TU6). Utskottet framhöll att många initiativ har tagits inom området, bl.a. av enskilda och privata aktörer som utnyttjar Internet och modern teknik för att föra samman potentiella samåkare. Det hade vidare enligt utskottet bedrivits en inte oansenlig forskningsverksamhet inom området. Enligt utskottet hade dock samåkningen, trots dessa initiativ, inte blivit ett alternativ för någon större grupp av landets trafikanter. Givet samåkningens fördelar utgick utskottet ifrån att regeringen följde utvecklingen och vidtog erforderliga åtgärder i syfte att om möjligt underlätta och stimulera samåkandet. Det kan bl.a. gälla förslaget om samåkningscentraler. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning om betydelsen av en utökad samåkning. Med tillfredsställelse konstaterar utskottet att samåkning lyfts fram inom projekt resande, vars syfte är att få till stånd effektivare och på lång sikt mer hållbara persontransporter. Målet är att tillsammans med företag, kommuner, trafikhuvudmän och organisationer ta fram åtgärdsprogram och handlingsplaner för att sedan genomföra projekt som förändrar människors attityder och resvanor. Inom ramen för projektet har vidtagit en rad initiativ när det gäller samåkning. Det gäller bl.a. förmedling av praktiska tips, anordnande av konferenser och utvärderingar av olika samåkningsprojekt. Utskottet förutsätter att dessa insatser vidareutvecklas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2005/06:T429 av Skånberg och (båda kd). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslag om obligatoriskt krav på vinterdäck och att vinterdäck skall vara standard vid försäljning av personbilar. Enligt trafikförordningen (1998:1265) skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedda med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan när vinterväglag råder. () framhåller i motion 2005/06:T247 att för dem som kommer från utlandet och kör på svenskt vinterväglag gäller ett undantag i lagstiftningen om vinterdäck. Undantaget gäller resor till och från länder som t.ex. inte tillåter dubbade vinterdäck och innebär att ett fordon inte behöver vara försett med vinterdäck vid färd som påbörjas eller avslutas i utlandet. Undantaget gäller också fordon som är registrerade i utlandet. Detta innebär att utländska förare kör med sommardäck på de svenska vintervägarna, vilket i sin tur innebär en ökad risk för trafikolyckor. Denna situation anges som otillfredsställande och borde föranleda initiativ från riksdag om att ta bort undantaget i svensk lagstiftning från det obligatoriska kravet på användning av vinterdäck. Per m.fl. (s) framhåller i motion 2005/06:T546 att bilproducenterna bör ges ansvar för att bilar vid försäljning skall utrustas med vinterdäck som standard. Motionärerna framhåller att när det gäller övrig lagstiftad trafiksäkerhetsutrustning ingår den i bilens standardutrustning. I konsekvens med detta bör även vinterdäcken ingå som standard eftersom bilen annars blir obrukbar . Utskottet har tidigare avstyrkt ett motionsförslag om vinterdäckskrav för utländska fordon med hänvisning till önskemålet att inte sätta upp gränshinder som försvårar internationell samfärdsel. underströks vikten av att utländska besökare till gavs tillfredsställande information om betydelsen av att använda vinterdäck . Utskottet vill vidare nämna att statsrådet , som ett svar på en fråga av ledamoten (), angett att en stor andel av transporterna sker genom flera länder. Därför krävs det gemensamma lösningar som fungerar inom länderna i . pågår beredningen av hur EG-direktivet om kompetens och utbildning av yrkesförare av fordon för gods- eller persontransport på väg skall genomföras i svensk rätt. EG-direktivet innehåller gemensamma regler för grundläggande kompetens, som bl.a. ställer krav på att föraren behärskar fordonet vid olika väglag och vid olika väderleksförhållanden, samt krav på fortbildningssystem. Av svaret framgick vidare att har tagit initiativ till system för kvalitetssäkring av transporter för att underlätta för uppköparna av transporttjänster att välja operatörer med hög miljö- och säkerhetsprofil. I detta ingår att aktörerna även tar hänsyn till väderförhållande när transporterna planeras. Avslutningsvis framhöll statsrådet att det är viktigt att såväl svenska som utländska åkare nås av en god information om de svenska vägförhållandena . skall därför utforma en särskild information om detta riktad till de operatörer som verkar i . När det gäller tung trafik, dvs. fordon med en totalvikt över , konstaterar utskottet att inget krav föreligger på vinterdäck. Enligt vad utskottet erfarit har dock frågor som mönsterdjup, däckkvalitet och lufttryck stor betydelse för säkra transporter i vinterväglag. Utskottet förutsätter att dessa frågor uppmärksammas inom ramen för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet för den tunga vägtrafiken. Även frågan om vinterdäck som standardutrustning har behandlats tidigare och avstyrkts av utskottet. Som motivering angavs att kravet på vinterdäck endast gäller begränsad del av året, varför utskottet inte var berett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning. Utskottet har inte ändrat uppfattning. Utskottet avstyrker därför motionerna 2005/06:T247 av () och 2005/06:T546 av Per m.fl. (s). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslag om övergivna fordon med hänvisning till att dagens regelverk trätt i kraft tämligen och att en uppföljning beslutats genomföras av de aktualiserade frågorna. Jämför särskilt yttrande 2 (fp). () framhåller i motion 2005/06:T382 att antalet övergivna bilar ökar alltmer i vårt samhälle. Bilarna kan stå , ibland t.o.m. år på samma plats utan att de forslas bort. Anledningen är ofta att det pågår diskussioner om vem som har ansvaret för att bilen forslas bort. Motionären föreslår mot denna bakgrund att den ändrade lagstiftningen inom området följs upp. Uppföljningen kan ge svar på om det behövs ytterligare en skärpning av lagstiftningen när det gäller flyttning av övergivna fordon eller inte. () framhåller i motion 2005/06:T211 att övergivna fordon på och utmed motorvägarna bör forslas bort. Ett särskilt tillägg bör därför införas i lagen om rätten att flytta övergivna fordon på och utmed motorvägarna. Utskottet anser att övergivna fordon längs våra vägar och i naturen är ett problem som måste tas på allvar. Att den genomförda revideringen av lagen och förordningen om flyttning av fordon enligt flera motionärer inte är tillräcklig manar till eftertanke. kan frågetecken riktas om det är lagstiftningen som inte är lämpligt utformad eller om det är tillämpningen och samordningen mellan olika aktörer inom området som bör utvecklas. Utskottet har därför som ett led i sin uppföljning av olika riksdagsbeslut beslutat påbörja en granskning under /06 av frågan om övergivna fordon. Syftet med granskningen är att följa frågan om hur övergivna fordon hanteras och se över så att regelsystemet inte får oönskade konsekvenser för enskilda markägare eller motverkar syftet att effektivisera möjligheten att forsla bort övergivna fordon. Utgångspunkten för uppföljningen är att resultatet bör föreligga i början av nästa för att möjliggöra en utskottsbehandling . I avvaktan på detta utredningsarbete är utskottet inte nu berett att ta initiativ till en förändrad lagstiftning eller vidta andra åtgärder. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2005/06:T211 av () och 2005/06:T382 av (). Syftet med motion 2005/06:T382 av () förutses därmed komma att tillgodoses i väsentlig utsträckning. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att fordonshobbyn är ett viktigt intresse för många i samhället. Det är därför av betydelse att regelverket är smidigt och effektivt. Med hänvisning till bl.a. förutsett fortsatt utvecklingsarbete bör avslå motionsyrkanden om fordonsregler och fordonshobby. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). Reglerna om typgodkännande av flertalet typer av motorfordon är helt harmoniserade i EU:s medlemsländer. Ett EG-typgodkännande utfärdas av en behörig myndighet och utgör en bekräftelse på att en viss fordonsmodell uppfyller uppställda krav. Det är härefter fordonstillverkaren som svarar för att alla serietillverkade exemplar av den typgodkända fordonsmodellen uppfyller kraven. För personbil gäller direktiv (70/156/EEG) om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa. Från detta år kunde medlemsländerna frivilligt tillämpa reglerna. skall emellertid alla personbilar som registreras första gången vara EG-typgodkända. I de fall fordonet på något sätt modifieras, exempelvis genom prestandahöjande åtgärder, upphör godkännandet att gälla och fordonet måste besiktigas. Reglerna för sådana godkännanden är inte harmoniserade i EU, vilket har angetts leda till problem vid import och export av modifierade fordon. arbetar en arbetsgrupp med representanter från bl.a. och motororganisationerna med denna fråga, i syfte att underlätta gränsöverskridande handel med sådana fordon. Reglerna om typgodkännande av vissa fordon, såsom och husbilar, är ännu inte harmoniserade inom EU. För dessa fordon finns i särskilda bestämmelser med avseende på exempelvis gasolanordningar. pågår ett arbete med att anpassa dessa bestämmelser till gällande europeisk rätt. har ett flertal myndigheter haft föreskrivningsrätt vad gäller tillämpningen av reglerna för typgodkännanden. har dock övertagit den föreskrivningsrätt som tidigare låg på (3 kap. 5 § fordonsförordningen [2004:679]). är det som har föreskrivningsrätt vad gäller gasolanordningar på och husbilar. Även denna uppgift kommer att överföras till . kommer således att vara den enda myndigheten med föreskrivningsrätt inom området. och (båda m) framhåller gemensamt i motion 2005/06:T246 att fordonshobbyn genom att samla, restaurera och visa upp gamla bilar är en omfattande verksamhet. Reglerna som kringgärdar de gamla bilarna är dock många och inte alltid anpassade till dagens situation. En översyn och förändring behöver därför genomföras av de lagar som gäller veteranbilarnas trafiksäkerhetsbesiktning som bygger på att lagstiftarna har förtroende för bilentusiasternas kunskap och förstånd att inte ge sig ut på vägarna i osäkra fordon. Därför bör en enklare besiktning - bromsar, balkar etc. - inte behöva göras mer än för bilar som är tillverkade . Tidsgränsen för glesare besiktningar bör dessutom bli rullande så att gränsen ligger bakåt i tiden, inte ett fixerat årtal. är det enligt motionärernas bedömning bara någon enstaka procent av årgången som fortfarande rullar, och de som finns kvar har mestadels blivit samlarobjekt för någon motorentusiast. () framhåller i motion 2005/06:T420 att dagens bestämmelser för privatimport av och husbilar skiljer sig från regelverket för import av personbilar. Skillnaden mot personbilar ligger bl.a. i att genomgår en mer omfattande registreringsbesiktning och att och husbilar med förbränningsapparater och/eller ventilationssystem skall provas av ett ackrediterat provorgan. De strängare reglerna för privatimport av och husbilar riskerar att försvåra för konsumenten i onödan. Motionären efterlyser mot denna bakgrund harmoniserade säkerhetskrav för och husbilar för att underlätta privatimport. I motion T560 av m.fl. (m) anges att tre myndigheter är berörda i samband med nationellt typgodkännande (NTA), nämligen , och . En stor brist är att ingen manual finns för hur dokumentation för typgodkännande skall lämnas eller vilka specifika uppgifter som skall ingå. I praktiken har detta visat sig vara en allvarlig brist som leder till mycket extra tid och arbete på grund av att varken uppgiftslämnare eller den granskande parten riktigt vet vad som gäller. Att introducera ett så stort system som NTA utan tillräckligt stöd i form av färdiga och genomtänkta dokumentmallar och beskrivande manualer och andra vägledande instruktioner är otillfredsställande. Motionärerna anser att det inte är näringslivets uppgift att agera försökskaniner. I stället bör ansvariga myndigheter tillse att rutiner för handläggning och beredning av ärenden är utarbetade vid implementering av föreskriven förordning. Eftersom det är många företag som måste igenom detta system har kapacitetsbristen blivit en allvarlig belastning. På grund av den komplexitet som följer med NTA-systemet är också kostnaden för att klara ett typgodkännande betydande. bör därför uppdra åt regeringen att forcera arbetet med att skapa en sammanhållen myndighetsroll i . m.fl. (c) framhåller i motion 2004/05:T398 att inom EU bör verka för införandet av teknikneutrala certifieringsvärden för bilar, omfattande även partikelmätning, oavsett motorteknik. () påminner i motion 2005/06:T235 om att uppmärksammat problematiken för företag och enskilda att kunna registrera och godkänna fordon. Seriösa svenska fordonsbyggare och importörer har mötts av oklara regler, olika besked och bollats mellan flera myndigheter som inneburit att man i vissa fall tvingats vända sig till . I behöver man endast vända sig till en instans för att få fordonet godkänt. Importörer av fordon möts av motsvarande krångel och tvingas att via annat EU-land få sina fordon godkända. Motionären förordar mot denna bakgrund att regeringen ger berörda myndigheter i uppgift att samordna verksamheter och regelverk för att underlätta för företag och enskilda vid godkännande av fordon. Vidare behövs en samordning inom EU av krav och besiktningsförfarande. Detta bör initiera inom ramen för EU. Grundprincipen måste vara att besiktning och godkännande i ett EU-land gäller inom hela unionen. m.fl. (kd) framhåller i motion 2005/06:T583 att motordrivna fordon, såsom bilar och motorcyklar huvudsakligen används som praktiska nyttor av oss människor. Men det finns även en annan sida som är viktig: motorhobbyn. Den skapar en social samhörighet. Den främjar teknikutvecklingen. Den bevarar en kulturhistoria. Den skapar jobb. För att ta till vara detta intresse och främja fortsatt utveckling föreslås - en översyn av olika roller inom verksamheten med registreringsbesiktningar, - en översyn av fordonsbegreppen i , - att en definition av entusiastfordon kommer till stånd, - att import av bilar och motorcyklar underlättas, - att fordonsägare skall kunna vända sig till en enda myndighet i tillståndsärenden. Utskottet konstaterar att fordonshobbyn är av stort intresse för många i samhället. Inte minst har fordonshobbyn en social funktion för många ungdomar. Att renovera, bygga om eller att bygga ett fordon från grunden är också en hobby som bidrar till att utveckla ett kvalificerat tekniskt kunnande. skapar denna hobby en betydande näringsverksamhet i form av åtskilliga små företag som antingen tillverkar fordonsdelar eller hjälper till med särskilda bygg- eller renoveringsmoment. Tillvaratagandet av äldre fordon har också en kulturhistorisk betydelse. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening viktigt att regelverket kring fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att denna verksamhet kan vidareutvecklas i goda former som inte står i konflikt med trafiksäkerhet och miljöhänsyn. Beträffande de frågor som tas upp i motionerna om fordonskontroll kan utskottet konstatera att bestämmelser för när fordon skall besiktigas finns i fordonsförordningen. Bestämmelserna är delvis styrda av det regelverk med direktiv för besiktningsfrågor som finns inom EU. har föreslagit att regelverket ändras så att fordon tillverkade eller tidigare undantas från återkommande besiktningar (är gränsen ). förslag är föremål för remissbehandling. En av remissinstanserna är , , som anser att samtliga fordon av modell eller tidigare, som är i eller återställts till originalskick och inte används i yrkesmässig trafik, åläggs återkommande men förenklad fordonskontroll med t.ex. fyra till mellanrum. Vidare föreslår MHRF att samtliga fordon som är eller äldre genomgår kontroll . hoppas MHRF att rullande åldersgränser kan införas. Vidare när det gäller typgodkännande kan nämnas att utskottet framhöll att det är av största vikt att enskilda och näringsidkare vid ansökning av tillstånd samt vid typgodkännande av fordon inte påförs större kostnader och administrativa bördor än som motiveras bl.a. utifrån trafiksäkerhetshänsyn. Dessa ärenden måste handläggas på ett effektivt sätt. Utskottet välkomnade därför de åtgärder som vidtagits och aviserats inom området, främst centraliseringen av föreskrivningsrätten till en myndighet och den tillsatta arbetsgruppen om import och export av modifierade fordon. Utskottet såg mot denna bakgrund ingen anledning att ta något initiativ till ytterligare åtgärder och avstyrkte de aktuella motionsförslagen. I sammanhanget kan vidare konstateras att lagt fram ett förslag till nytt regelverk för konvertering av bilar till alternativa bränslen. Enligt utredningen är det möjligt för att ta fram ett regelverk för efterkonvertering. Det krävs enligt ett nationellt system för typgodkännande av konverteringssatser för att säkerställa att avgasreningen inte försämras samt att risken för brand och explosion inte ökar. Utskottet vill också nämna att statsrådet som svar på en fråga av ledamöterna () och () deklarerar att både riksdag och regering har uttalat att direktimporten av motorfordon skall underlättas. Av svaret framgår vidare att statsrådet förutsätter att berörda myndigheter inte sätter upp onödiga hinder för verksamheten. Vidare kan upplysas att arbetsgruppen om import och export av modifierade fordon kommer att enligt uppgift från presentera sitt resultat . Syftet är bl.a. att förenkla nuvarande administrativa system och därmed främja motorfordonshobbyn. Slutligen vill utskottet nämna att frågan om fordonshobbyn förväntas komma att beröras i den av regeringen aviserade transportpolitiska propositionen . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:T398 av m.fl. (c) yrkande 26, 2005/06:T235 av () yrkandena 1 och 2, 2005/06:T246 av och (båda m) yrkandena 1 och 2, 2005/06:T420 av (), 2005/06:T560 av m.fl. (m) yrkande 5 och 2005/06:T583 av m.fl. (kd) yrkandena 1-5. Syftet med flera motionsyrkanden förutses till väsentlig del komma att tillgodoses. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om fordonsekipages totalvikt.