bet · GT01NU13 · 2006-03-14 00:00:00 — I det arbete som bedriver för att underlätta kvinnors företagande ingår insatser som affärsrådgivning riktad till kvinnor, kompetensutveckling av företagsrådgivare för att bättre kunna möta kvinnor som vill starta eller driver ett företag, attitydarbete, framtagande av handböcker och synliggörande av kvinnor i företagsstatistiken. Detta arbete är enligt utskottets uppfattning viktigt och bör även framgent ges hög prioritet. Någon åtgärd från sida med anledning av de här aktuella motionerna vari kvinnors företagande och entreprenörskap behandlas anser utskottet dock inte nödvändig. När det gäller de motioner vari invandrares företagande behandlas vill utskottet inledningsvis framhålla att åtgärder för att främja företagande bland personer med utländsk härkomst är viktiga både ur ett näringspolitiskt perspektiv och ur ett integrationsperspektiv. Utskottet delar således den uppfattning som framförs i motion 2005/06:N240 (s) om att det är angeläget att regeringen fortsätter att utveckla förutsättningarna för personer med utländsk bakgrund att bli företagare. Som redogjorts för stöder statsmakterna, via , rådgivningscentrum, vilken arbetar med att främja invandrarföretagandet i . IFS driver rådgivningscentrum som praktiskt arbetar med rådgivning, attitydpåverkan och nätverk. Beträffande vad som sägs i motion 2005/06:Sf336 (v) om och invandrare som önskar starta företag vill utskottet påminna om att IFS på flera orter håller på att integrera sin regionala rådgivning i rådgivningsverksamhet. Detta innebär att kompetens på området stärks och att kunder hos IFS får en närmare koppling till finansiering. Vidare vill utskottet erinra om att i regleringsbrevet för fått i uppgift att redovisa hur företagandet ser ut bland utrikes födda kvinnor och män samt skillnader i företagande mellan utrikes och inrikes födda. skall analysera orsaker till eventuella skillnader, definiera problem som är specifika för utrikes födda företagare och lämna förslag på åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Uppdraget skall redovisas senast . Med hänvisning till detta arbete bör avvisa motionerna innehållande förslag till åtgärder för att främja invandrares företagande. Utskottet vill med anledning av vad som tas upp i motion 2005/06:So552 (c) om funktionshindrade och företagande hänvisa till de särskilda stöd som kan ges till arbetshandikappade i samband med start av näringsverksamhet. Liksom motionären anser utskottet att det är positivt med ett ökat företagande bland funktionshindrade, men anser inte att skall göra ett tillkännagivande om att detta bör vara ett mål för näringspolitiken. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om neutronforskningsanläggningen med hänvisning till den inom pågående beredningen av ärendet. bör även avslå övriga motioner rörande forskning och utveckling. Utskottet erinrar bl.a. om det forskningspolitiska beslut som fattade och sin tidigare redovisade uppfattning när det gäller forskningspolitikens inriktning. Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c), 6 (mp) och 7 (m, fp, kd, c). Ett riksdagsuttalande med krav på en aktiv medverkan och stöd från olika industriforskningsinstitut och regeringen för att stärka i Väst begärs i motion 2005/06:Ub586 (s). Nätverket bygger på ett samarbete mellan högskolorna i regionen kring industriell produktion. Åtgärder för att stärka den svenska industrin kring s.k. energetiska material föreslås i motion 2005/06:N281 (s). Innovativ användning av explosiva ämnen utgör grund för en betydande andel av svensk industri och området har goda tillväxtmöjligheter, anförs det i motionen. Motionären anser att ett forsknings- och utvecklingscentrum behöver byggas upp, alternativt att ett industriforskningsinstitut utvecklas på området. I motion 2005/06:N420 (s) behandlas den planerade neutronforskningsanläggningen (ESS). Anläggningen är ett gemensamt europeiskt projekt med tänkt stöd från europeiska regeringar och EU. Motionärerna anser att regeringen måste göra vad som krävs för att anläggningen skall placeras i . Vidare anförs att lokaliseringen av anläggningen till är av nationellt intresse och skall betraktas som ett tungt inslag i tillväxtpolitiken. Även i motion 2005/06:N312 (m) argumenteras för den planerade neutronforskningsanläggningen. Motionären anser dels att regeringen bör stödja byggandet av en sådan anläggning i , dels att anläggningen skall placeras i . Tillkännagivanden med denna innebörd förordas i motionen. I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N434 föreslås en översyn av den svenska institutsforskningen. Motionärerna anser att det behövs åtgärder för att stärka banden mellan forskning och näringsliv för att underlätta att forskningsresultat resulterar i nya och växande företag. Ett ökat statligt ansvar för de mindre företagens forsknings- och utvecklingsarbete förordas i motion 2005/06:Ub589 (kd). Motionärerna menar att en ökad ekonomisk stimulans för mindre företags forsknings- och utvecklingsarbete är en nödvändig förutsättning för önskad utveckling och tillväxt. Vidare förespråkas ett system med skattelättnader för företag som investerar i forskning och utveckling. Att verksamheten och resursbehovet hos Verket för innovationssystem () bör uppmärksammas framhålls i motion 2005/06:N224 (kd). Motionärerna menar att det vore önskvärt om även andra departement än bidrog beträffande budgettilldelning. roll lyfts fram även i motion 2005/06:N224 (kd). Motionärerna anser att bör ges utökade möjligheter att stödja goda idéer och förordar att verksamheten tillförs ytterligare resurser för att därigenom bidra till en ökad industriell tillväxt. Den svenska behovsmotiverade forskningen tas upp i motion 2005/06:N400 (v) och ett antal tillkännagivanden på området anmodas. För det första anser motionärerna att det statliga holdingbolaget och industriforskningsinstituten kommer att behöva ytterligare medelsförstärkning och förordar att detta kan ske genom överföring av medel från de andra statliga bolagen. För det andra bör regeringen genomföra en utvärdering av omstruktureringen av industriforskningsinstituten och på lämpligt sätt redovisa resultatet till . För att främja forskning vid små- och medelstora företag anser motionärerna, för det tredje, att offentliga uppdrag bör villkoras så att en viss del alltid hamnar hos denna grupp av företag. För det fjärde framhålls att det är viktigt att får i uppdrag att genomföra de strategiskt långsiktiga forskningsprogrammen i samverkan med industrin. Vidare måste, för det femte, beslutstiden för att ingångsätta dessa program kortas. För det sjätte menar motionärerna att en utredning bör tillsättas med syfte att se över hur försvarsforskningen kan närma sig den civila forskningen och hur ett reellt samarbete kan komma till stånd. För det sjunde förordas ett riksdagsuttalande om att det offentliga har en viktig roll att fylla när det gäller behovsmotiverad forskning, att det regionala perspektivet går att vidmakthålla och att resurserna till den behovsmotiverade forskningen måste stärkas väsentligt. Avslutningsvis föreslås i motionen ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma till med en innovationspolitisk skrivelse i vilken redovisas hur de ansatser som utlovas i skriften Innovativa har uppfyllts. I motion 2005/06:N295 (c) påpekas att uppfinnares idéer tas dåligt till vara i . Motionärerna menar att det därför bör skapas en instans för att ta till vara och förmedla kontakter för innovationer. Inrättandet av en teknisk risknämnd i syfte att stärka utvecklingen av svenska uppfinningar föreslås i motionen. Att ligger långt framme när det gäller forskning rörande biobränsle samt logistik påpekas i motion 2005/06:N414 (c). För att tillvarata dessa tillväxtmöjligheter och bli ledande i på detta område anser motionärerna att ett europeiskt miljöfordonscentrum bör etableras i . Ett tillkännagivande om att regeringen inte skall stödja eller godkänna en etablering av neutronforskningsanläggningen i anmodas i motion 2005/06:N470 (mp, -). Motionärerna framför såväl miljömässiga som ekonomiska skäl mot en etablering av en sådan anläggning. I motion 2005/06:Ub259 (fp, m, kd, c) förordas riksdagsuttalanden dels om att ett nytt forskning bör skapas, dels att detta forskningsinstitut bör placeras i . Motionärerna framhåller att svensk verkstadsindustri behöver en stark samarbetspartner i form av ett brett forskningsinstitut som kan samla de kompetenser som företagen efterfrågar. Argument för att inrätta ett innovationscentrum för livsmedel framförs i motion 2005/06:N474 (m, fp, c, kd). Vidare förordas ett tillkännagivande om att den svenska staten och den danska staten bör stärka forskningssamarbetet i , inte minst mellan industri och universitet, inom branscher som livsmedel, medicin och bioteknik. Motionärerna föreslår även att skall ta ställning för att regeringen på ett tydligt sätt bör engagera sig i arbetet med att få neutronforskningsanläggningen till . behandlade regeringens forskningspolitiska proposition om forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15). I propositionen redovisade regeringen sina bedömningar av hur de ytterligare resurser till forskning som aviserades i budgetpropositionen för skall fördelas mellan olika ändamål. yttrade sig över nämnda proposition och överlämnade ett antal motionsyrkanden till utbildningsutskottet rörande olika forskningspolitiska frågor (yttr. 2004/05:NU1y). Flera av de motionsyrkanden som är aktuella är identiska eller snarlika med de yrkanden som behandlades av utskottet i detta yttrande. Det gäller bl.a. motion 2005/06:Ub586 (s) rörande industriell produktion i och motion 2005/06:Ub259 (fp, m, kd, c) om ett forskning. Utskottet framhöll i detta sammanhang de programinsatser som planerades på området samt att, när det gäller frågan om stöd till enskilda projekt, det är en typ av beslut som tillkommer myndigheten eller finansiären att fatta. Vidare förordade utskottet att en motion innehållande förslag om att upprätta ett material, liknande här aktuell motion 2005/06:N281 (s), skulle avstyrkas. Enligt utskottets bedömning fanns det inte någon anledning för att ta initiativ till inrättandet av ett sådant forskningsinstitut. Även de här aktuella motionsyrkandena i motionerna 2005/06:N224 (kd) och 2005/06:N225 (kd) rörande verksamhet behandlades av utskottet . Utskottet ansåg att utbildningsutskottet borde avstyrka yrkandena och framhöll bl.a. de höjningar av anslagen till som skulle ske. berörde utskottet även flera av de frågor om behovsmotiverad forskning och industriforskningsinstituten som behandlas i motion 2005/06:N400 (v). Utskottet ansåg den då aktuella motionen till stora delar tillgodosedd, även om motionärerna i vissa avseenden hade velat gå längre. Därtill hanterades motioner rörande neutronforskningsanläggningen med krav liknande de i här aktuella motioner. Med hänvisning till det då pågående uppdraget som f.d. statsrådet hade, dvs. att undersöka möjligheterna att eventuellt placera ESS i , såg utskottet inget skäl för att uttala sig. Till yttrandet avlämnades en avvikande mening (m, fp, kd, c) samt ett särskilt yttrande (v). När det gäller resurser, som berörs i motionerna 2005/06:N224 (kd) och 2005/06:N225 (kd), kan erinras om att anslaget till för forskning och utveckling (26:2) i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1) föreslogs öka med . Denna ökning var i enlighet med beslut rörande propositionen om forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet 2004/05:UbU15). beräknas anslaget öka med 274,5 respektive . Anslagsökningen innefattar för att stödja små och medelstora företags forskning och utveckling. är avsikten att små- och medelstora företag skall erbjudas stöd till FoU-verksamhet i form av en kreditering på skattekontot. Enligt de uppgifter som inhämtats är ett förslag till utformning av detta stöd under beredning inom . Stödet beräknas omfatta . Studie om statens insatser för att stödja FoU i små företag Inom ramen för näringsutskottets arbete med uppföljning och utvärdering gavs () av utskottet i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga forsknings- och utvecklingsstödet (FoU-stödet) till små och medelstora företag. Uppföljningens huvudfråga var om de statliga insatserna kommer de små och medelstora företagen till del och tillgodoser deras behov av FoU-stöd. Studien inriktades på fyra områden, nämligen bioteknik, energi, trä och turism. Syftet med uppföljningen var att den skulle ge utskottet ett underlag inför behandlingen av den forskningspolitiska propositionen. Rapporten avlämnades av ITPS och har publicerats i rapportserie (2004/05:RFR2). Genomgången visade bl.a. att de små företagen inte automatiskt får del av statens FoU-investeringar. Av undersökningen framkom också att ingen av de stora FoU-finansierande aktörerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot de små företagen. Som i det föregående nämnts behandlade utskottet i ett yttrande till utbildningsutskottet (yttr. 2004/05:NU1y) motioner rörande neutronforskningsanläggningen i samband med beredningen av forskningsproposition. I detta yttrande redogjordes även för det då aktuella arbetsläget rörande ESS. avrapporterade den av regeringen tillsatta förhandlaren för ESS (f.d. statsrådet ) sitt uppdrag angående ett svenskt värdskap för ESS (Ds 2005:20). I skrivelsen lämnas ett antal rekommendationer. Bland annat ansåg förhandlaren att regeringen borde avge en avsiktsförklaring att förbereder ett erbjudande om värdskap för ESS för att därmed klargöra förutsättningarna för att skall erbjuda ett värdskap. Ett formellt erbjudande om värdskap bör lämnas så snart har offentliggjort sin prioriteringslista när det gäller större infrastrukturprojekt. Vidare bör regeringen klargöra de forskningspolitiska och näringspolitiska motiven för ett svenskt värdskap och principerna för finansiering. Det konstateras i skrivelsen att kommer att behöva bidra med två slags finansiering, dels en grundfinansiering vilken kommer att betala oavsett om ESS byggs i eller i något annat land i , dels ett extra anslag som motiveras av de fördelar ett värdland kommer att ha. Omfattningen av ett sådant extra anslag kommer att vara beroende av resultatet av internationella förhandlingar. Kostnaderna för investeringen beräknas uppgå till och investeringsperioden är . De årliga driftskostnaderna bedöms uppgå till ca . Storleken på varje deltagande lands bidrag är beroende av hur många länder som kommer att delta, hur stor del av kostnaderna som värdlandet kommer att ta ansvar för och hur mycket EU kommer att bidra med. För att utröna intresset från de nordiska ländernas och övriga länders sida för ett svenskt värdskap har överläggningar hållits med företrädare för ett antal länders forskningsmyndigheter och regeringar. Även har varit involverade i arbetet avseende en analys av de samhällsekonomiska effekterna av en lokalisering av ESS till . Denna analys finns som bilaga till ovan nämnda skrivelse. uppdrog regeringen åt , såsom särskild förhandlare, att fortsätta att undersöka möjligheterna att placera ESS i . Detta motiverades med att fortsatta kontakter måste hållas med andra europeiska länder i avvaktan på regeringens ställningstagande. Förordnandet gällde till och har därefter ej förlängts. Enligt uppgift från Utbildnings- och pågår en diskussion i frågan inom . Det finns dock inget fastställt datum rörande om eller när regeringen avser att ta ställning i frågan. bildades för att förvalta statens ägande i ett antal industriforskningsinstitut. Ireco ägs till av staten och till av och Kompetensutveckling, . Irecos ägande i syftar till att stödja näringslivets förnyelse och stärka dess konkurrenskraft. Syftet är inte att bereda vinst åt aktieägarna. beslutade (prop. 2001/02:2, bet. 2001/02:NU5) att det också är Irecos uppgift att leda en omstruktureringsprocess av och färre institut. Omstruktureringen innebär skapandet av följande fyra grupper: en material- och verkstadsteknisk koncern under holdingbolaget ; ett , tryck och förpackningar (); en grupp inom bio-, miljö- och byggteknik (, tidigare Trätek och och Bioteknik); en gruppering för instituten inom informations- och kommunikationsteknik. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under två rubriker - Neutronforskningsanläggningen respektive Övrigt om forskning och utveckling. Utskottet har här att ta ställning till motioner rörande dels byggandet av en neutronforskningsanläggning i , dels lokaliseringen av en sådan anläggning. Som i det föregående redogjorts för har regeringen låtit utreda frågan. Utskottet har när det gäller den planerade anläggningen tidigare framhållit att den bedöms bli en viktig del i infrastruktur för forskning och teknisk utveckling inom flera strategiskt betydelsefulla områden. Mot denna bakgrund har utskottet även påpekat att det vore av värde om skulle stå som värdland för anläggningen. krävs, enligt utskottets uppfattning, en sammanvägd bedömning av alla faktorer innan ett beslut kan tas. Utskottet ser därför inget skäl för att, genom ett riksdagsuttalande med anledning av de här aktuella motionerna, föregripa den inom pågående beredningen. Motionerna 2005/06:N420 (s), 2005/06:N312 (m), 2005/06:N470 (mp, -) och 2005/06:N474 (m, fp, c, kd) avstyrks således i här berörda delar. Övrigt om forskning och utveckling Ett framgångsrikt svenskt näringsliv med stor konkurrenskraft är grundläggande för att främja tillväxten och därmed en förutsättning för välfärdssamhällets fortlevnad. För att det svenska näringslivet även skall vara internationellt konkurrenskraftigt behövs en fortsatt stark inriktning på produkter och processer med högt kunskapsinnehåll. I denna utveckling har staten, enligt utskottets mening, en viktig roll att spela. Med anledning av de motioner utskottet här har att ta ställning till bör inledningsvis erinras om de beslut fattade vid behandlingen av propositionen om forskning för ett bättre liv, som i det föregående refererats till. I samband med riksdagsberedningen av nämnda ärende redovisade utskottet sin uppfattning beträffande inriktningen av forskningspolitiken, vilken framgår av det yttrande som utskottet delgav utbildningsutskottet. Utskottet kan konstatera att flera av de här aktuella motionerna rörande forskning och utveckling överensstämmer helt eller delvis med motioner som utskottet behandlade i nämnda yttrande. Det gäller bl.a. motionerna 2005/06:Ub586 (s), 2005/06:N281 (s), 2005/06:N224 (kd), 2005/06:N225 (kd), 2005/06:N400 (v) och 2005/06:Ub259 (fp, m, kd, c). De då snarlika motionsyrkandena ansågs av utskottet inte behöva föranleda några åtgärder från sida. Utskottet har på denna punkt inte ändrat uppfattning och anser att nämnda motioner kan avstyrkas med hänvisning till vad utskottet då anförde. När det gäller kravet i motion 2005/06:N434 (m) om en översyn av forskningsinstituten kan erinras om att regeringen i den forskningspolitiska propositionen angav sin avsikt att analysera statens roll som majoritetsägare av instituten. Enligt de uppgifter som kommit utskottet till del är avsikten att en sådan analys skall genomföras . Beträffande vad som sägs i motion 2005/06:Ub589 (kd) om stöd till forskning och utveckling i mindre företag vill utskottet påminna om att , på regeringens uppdrag, stöttar forskning och utveckling i små och medelstora företag genom ett särskilt program. är avsikten att små och medelstora företag skall erbjudas stöd till FoU-verksamhet i form av kreditering av skattekontot. Ett förslag till utformning av ett sådant stöd är under beredning inom . Enligt utskottets uppfattning ligger detta väl i linje med vad motionärerna efterfrågar. Förslaget i motion 2005/06:N414 (c) om att inrätta ett europeiskt miljöfordonscentrum i bör enligt utskottets åsikt avstyrkas med hänvisning till de insatser som görs inom ramen för det branschprogram för fordonsindustrin som regeringen presenterade . I programmet finns olika åtgärder som kan bidra till en utveckling av mer miljöanpassade fordon. Utskottet anser inte heller att motion 2005/06:N295 (c) med förslag om att inrätta en teknisk risknämnd bör föranleda några åtgärder från sida. Detsamma gäller förslagen i motion 2005/06 (m, fp, c, kd) rörande ett innovationscentrum för livsmedel respektive forskningssamarbetet i . När det gäller det sistnämnda yrkandet vill utskottet i sammanhanget även hänvisa till det av regeringen presenterade branschprogrammet för läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Till detta återkommer utskottet även senare i betänkandet. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om social ekonomi. Utskottet framhåller sin positiva inställning till de verksamheter som inryms i begreppet, men hänvisar till det arbete som pågår inom området. Jämför reservationerna 8 (m, fp, kd, c) och 9 (mp). I motion 2005/06:So696 (s) föreslås ett tillkännagivande om att begreppet organisationer utan vinstsyfte - OUV - bör etableras för de olika organisationer som, vid sidan av offentliga organ, privat men utan vinstsyfte driver verksamhet inom bl.a. vård- och omsorgssektorn och social verksamhet. Motionärerna menar att begrepp som ideella organisationer inte helt beskriver vad det rör sig om. Behovet av juridisk och ekonomisk rådgivning till kooperativ och andra små företagare i samband med offentlig upphandling framhålls i motion 2005/06:N391 (s). Motionären förordar ett särskilt stöd avseende juridisk och ekonomisk kompetens samt biträde vid förhandlingar. De kooperativa utvecklingscentrumens betydelse lyfts fram i motion 2005/06:N403 (s). Motionärerna menar att stödet till kooperativ utveckling förutom med näringspolitiken, även behöver samordnas med arbetsmarknadspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken. Även i motion 2005/06:N418 (s) framhålls de kooperativa utvecklingscentrumens vikt och motionärerna framhåller att det är angeläget att stimulera till ökade möjligheter att starta kooperativa företag. En förbättrad samordning av stödet till sociala företag efterlyses i motion 2005/06:N464 (s). Samverkan mellan , och är nödvändig för att främja tillkomsten av sociala företag, anser motionärerna. I motion 2005/06:N480 förordas en utsaga om att regeringen bör utreda hur lokala kooperativa utvecklingscentrum långsiktigt kan bli en del av närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Ett tillkännagivande om att regeringen tar fram en plan för hur de lokala kooperativen kan utvecklas vad gäller samordning och serviceutveckling förespråkas i motion 2005/06:N346 (v). Motionärerna anser att de lokala kooperativa utvecklingscentrumen, eller annan lämplig aktör, bör genomföra en försöksverksamhet innebärande stöd till lokala kooperativ med denna inriktning. I motion 2005/06:N354 (v) förordas en lagstiftning för kooperativa företagsformer som underlättar för att inrätta och driva sociala kooperativ. Motionärerna hänvisar till där kooperativ är en lagreglerad företagsform och där det finns en särskild lagstiftning. Vidare menar motionärerna att det finns lagar som begränsar möjligheten att inrätta eller driva sociala kooperativ, däribland lagen om offentlig upphandling och konkurrenslagen. Dessa lagar, menar de, måste ses över, så att de inte förhindrar eller försvårar bildandet av sociala kooperativ. Vikten av att främja frivilligorganisationer och den sociala ekonomin framhålls i motion 2005/06:N215 (c). Motionärerna anser bl.a. att ett partnerskap mellan staten och det fria föreningslivet bör etableras för att skapa ömsesidig respekt och förståelse. Därtill framhålls att föreningslivet behöver långsiktighet för sin planering och verksamhet, varför generella bidrag är att föredra framför projektbidrag. För att underlätta för arbetshandikappade bör socialt företagande i ideell och privat regi uppmuntras, anförs det i motion 2005/06:A363 (c).