bet · GT01UbU4 · 2006-01-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lärares och rektorers ansvar och befogenhet. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub233 yrkandena 7 och 9, 2004/05:Ub306 yrkande 15, 2004/05:Ub470 yrkande 7, 2005/06:Ub4 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Ub6 yrkande 5, 2005/06:Ub7 yrkandena 12 och 13, 2005/06:Ub238 yrkande 20, 2005/06:Ub260 yrkande 8, 2005/06:Ub343 yrkande 36 och 2005/06:Ub344 yrkande 39. Det skall klart framgå av skollagen att skolpersonal är skyldig att förhindra mobbning samt att anmäla till rektor om en elev utsätts för mobbning eller våld i skolan. måste rektors ansvar bli klarare både vad gäller att förebygga mobbning och att vidta åtgärder mot mobbning. Detta kan leda till att åtgärder sätts in på ett tidigare stadium. Det skall vara skolledarens skyldighet att till de sociala myndigheterna, och när så är påkallat till polismyndigheten, anmäla denna typ av brott när andra åtgärder prövats utan framgång. Vi anser att det nu liggande lagförslaget i stora delar är beroende av den nya skollagen. Det hade därför varit naturligt att låta dessa lagar gå hand i hand och läggas fram . Skolans ökade ansvar för att motverka alla former av kränkningar måste åtföljas av tydligare befogenheter t.ex. för att ingripa i en mobbningssituation. Det innebär t.ex. att lärares såväl rättighet som skyldighet att vidta sanktioner mot de elever som kränker andra elever skall lagfästas, att mobbare i en krissituation skall kunna stängas av för , att skolledaren skall ha befogenhet att vidta de åtgärder som krävs för att garantera en trygg skolmiljö osv. Skollagen borde tvinga kommunerna att i sina skolplaner ha rutiner för polisanmälningar. Det borde vara en skyldighet för rektorn att polisanmäla våld och allvarliga kränkningar. Till allvarliga kränkningar kan även höra händelser som var och en för sig kan betraktas som mindre incidenter, men som upprepas och utgör en kedja av trakasserier. Skollagen måste också tydligare formulera att det är rektorn som är ansvarig för att vidta åtgärder mot mobbning. Lärare och övrig skolpersonal måste ges en skyldighet att rapportera våld och kränkande behandling till rektor. Det är viktigt att förtydligandet av rektors ansvar åtföljs av större befogenheter för rektor att ingripa. Vi föreslår följande förändringar i skollagen. Skolor skall i lag ges rätt att flytta eller, , avstänga elever som mobbar eller begår brott. Skolor skall ges befogenhet att omhänderta knivar, andra vapen och störande föremål. Krav införs på att alla misstänkta brott som begås i skolan skall polisanmälas av skolan. Vi föreslår att det införs tydliga kvalitetskrav på de mobbningsförebyggande åtgärdsprogram som skolorna använder sig av. Skolpersonals skyldighet att rapportera mobbning till rektor, punkt 37 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolpersonals skyldighet att rapportera mobbning till rektor. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkande 11, 2004/05:Ub470 yrkande 14 och 2005/06:Ub535 yrkande 12. Det skall klart framgå av skollagen att skolpersonal är skyldig att förhindra mobbning samt att anmäla till rektor om en elev utsätts för mobbning eller våld i skolan. måste rektors ansvar bli klarare både vad gäller att förebygga mobbning och att vidta åtgärder mot mobbning. Detta kan leda till att åtgärder sätts in på ett tidigare stadium. Det skall vara skolledarens skyldighet att till de sociala myndigheterna, och när så är påkallat till polismyndigheten, anmäla denna typ av brott när andra åtgärder prövats utan framgång. För att på ett tydligt sätt visa att mobbning är ett oacceptabelt beteende behövs sanktioner mot elever som utsätter andra elever för skada. Det är därför alarmerande att många elever upplever att lärarna ofta inte är uppmärksamma eller att de inte bryr sig om vad som händer ens i det egna klassrummet. Brist på tid och kunskap om problemets art kan vara orsaker men också känslan av otillräcklig tid och osäkerhet om vilka befogenheter man har vid ett ingripande. Lärare och övrig skolpersonal måste ges en skyldighet att rapportera våld och kränkande behandling till rektor. Det är viktigt att förtydligandet av rektors ansvar åtföljs av större befogenheter för rektor att ingripa. Skolans rätt att omhänderta vissa föremål, punkt 38 (m, fp) av (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans rätt att omhänderta vissa föremål. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub7 yrkande 17 och 2005/06:Ub260 yrkande 16. Skolan har inte generell rätt att öppna elevers skåp för att inspektera eller ta föremål som är olagliga, såsom droger eller vapen. Skolan har inte heller rätt att visitera elever. Skolan har inte rätt att beslagta t.ex. knivar. Endast extrema nödvärnssituationer ger undantag. I det förstnämnda fallet går problemet att lösa med avtal om att skåp upplåts under förutsättning att de kan öppnas av skolan. I det andra fallet bör den nya skollagen förtydliga att skolan skall kunna omhänderta sådana föremål. Vi noterar att regeringen inte har något förslag till ny skollag och att skolan därmed inte tillförs nya befogenheter. Skolans rätt att avhysa obehöriga från skolan, punkt 39 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolan rätt att avhysa obehöriga från skolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 45. vill att skolan skall finnas till i ett samspel med det övriga samhället och vara så öppen som möjligt. Det är positivt när skolans lokaler kan användas även för andra ändamål och att det anordnas aktiviteter där även andra än de som direkt berörs av undervisningen bjuds in. Men i vissa situationer kan en skola behöva stänga om sig. Det kan vara för att förhindra narkotikahandel eller andra uppgörelser på skolgårdarna. En skola måste därför ha rätt att förbjuda obehöriga att vistas på skolans område. Skolorna skall, om de bedömer att det är nödvändigt, kunna utesluta alla från skolans område utom dem som studerar eller arbetar vid skolan och elevernas vårdnadshavare. Inte heller vårdnadshavare skall ha en absolut rätt att närvara i undervisningssituationer, om inte läraren har gett sitt medgivande. I de flesta fall är det naturligtvis ett stöd för läraren att föräldrar och andra närstående engagerar sig i barnens skolgång. Det motsatta problemet, att skolor ibland har svårt att locka föräldrar att komma på föräldramöten och utvecklingssamtal, är nog vanligare. Men i sällsynta fall kan det också uppstå konflikter mellan föräldrar och lärare, eller föräldrar emellan, som blir störande för eleverna när de utspelar sig i klassrummet. Anmälan till polis och sociala myndigheter, punkt 40 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om anmälan till polis och sociala myndigheter. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub233 yrkande 10, 2004/05:Ub306 yrkande 10, 2005/06:Ub7 yrkande 16, 2005/06:Ub260 yrkande 20, 2005/06:Ub426 yrkande 43 och 2005/06:Ub535 yrkande 11. Många av de saker som kallas mobbning i skolans värld är brott, enligt svensk lag. Misshandel, olaga hot och förtal är några exempel. Gemensamt för dessa är att de skall polisanmälas. Acceptansen för att skolan anmäler våldsbrott till polisen har ökat. Det sker i allt större utsträckning, men . Barn som utsätts för våld och brott i skolan och själva får polisanmäla detta sviks. finns ingen skyldighet för skolan att anmäla brott begångna i skolan, och det föreslås inte heller i propositionen. Vi förespråkar dock att en anmälningsplikt för våld i skolan införs. Den nya skollagen bör också förtydliga skolans rätt att omhänderta olagliga föremål, såsom knivar och andra vapen. Skollagen borde tvinga kommunerna att i sina skolplaner ha rutiner för polisanmälningar. Det borde vara en skyldighet för rektorn att polisanmäla våld och allvarliga kränkningar. Till allvarliga kränkningar kan även höra händelser som var och en för sig kan betraktas som mindre incidenter men som upprepas och utgör en kedja av trakasserier. Det skall klart framgå av skollagen att skolpersonal är skyldig att förhindra mobbning samt att anmäla till rektor om en elev utsätts för mobbning eller våld i skolan. måste rektors ansvar bli klarare både vad gäller att förebygga mobbning och att vidta åtgärder mot mobbning. Detta kan leda till att åtgärder sätts in på ett tidigare stadium. Det skall vara skolledarens skyldighet att till de sociala myndigheterna, och när så är påkallat till polismyndigheten, anmäla denna typ av brott när andra åtgärder prövats utan framgång. Självklart skall all skolpersonal ha ett ansvar för att förhindra mobbning och våld i skolan. Det skall framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera till rektor för åtgärder, och även eleverna har ett ansvar att rapportera mobbning. Information måste också delges föräldrarna när barnen berörs av mobbning i skolan. När det sker ett våldsbrott i skolan måste skolan anmäla detta. Tvångsförflyttning av elev som mobbar, punkt 41 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tvångsförflyttning av elev som mobbar. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkande 12, 2004/05:Ub470 yrkande 8, 2005/06:Ub7 yrkande 14, 2005/06:Ub260 yrkande 15, 2005/06:Ub344 yrkande 41 och 2005/06:Ub535 yrkande 14, bifaller delvis motion 2005/06:Ub444 yrkande 3 och avslår motion 2004/05:Ub362 yrkande 2. Osäkerheten bland lärare och rektorer om vad som är möjligt att göra inom ramen för skolans befogenheter är stor. Dagens osäkerhet får inte föras vidare in i den nya skollagen. Skolplikten ålägger grundskoleelever att vara i skolan. Den hindrar också avstängning av elever. De får i stället ges undervisning i annan ordning, om de inte kan vara i skolan. Akut måste det vara möjligt att hålla en elev borta från skolan. Det kan vara fråga om övergångstid innan undervisning i annan ordning kan ordnas, eller då en infekterad situation riskerar att gå över styr. Det bör när andra lösningar inte finns vara möjligt att låta en elev byta skola även mot dennes vilja, liksom att låta en elev läsa i särskild grupp skild från andra elever. Mobbande elever skall kunna tvingas byta skola. Den som är mobbad skall inte kunna tvingas byta skola. Vi anser att elever som gjort sig skyldiga till grova kränkningar eller våld måste kunna flyttas från den skola där offret går. finns på bara möjligheten att visa ut en elev från klassrummet under ett undervisningspass. Det är vanligt vid mobbning att den som utsatts inte klarar av att gå tillbaka till skolan. En elev som utsatts för allvarliga kränkningar är under oerhört stor psykisk press även efter det att kränkningarna upphört. Det finns tillfällen när en mobbningssituation drabbar de mobbade på ett så allvarligt sätt att drastiska åtgärder måste vidtas. Av den anledningen anser vi att mobbare skall kunna förflyttas från skolan. Ofta förekommer grupptryck som mobbaren behöver komma bort ifrån. En omplacering kan leda till att den mobbande eleven får en möjlighet att ändra sitt beteende. är det även en grupp av elever som utsätter andra för mobbning. Genom att förflytta "ledaren" och splittra gruppen kan mobbningen i vissa fall helt upphöra, varför även splittring av grupper skall kunna användas som metod. Syftet är att ge både mobbare och mobbad en nystart. Dock måste varje omplacering ses som en nödåtgärd när andra insatser misslyckats. Stöd till flyttad elev, punkt 42 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till flyttad elev. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkande 13, 2005/06:Ub343 yrkande 40 och 2005/06:Ub344 yrkande 43. Naturligtvis skall mobbaren få stöd för att kunna komma ur sitt destruktiva beteende och garanteras bra undervisning, även om han eller hon flyttas från sin skola. Det är angeläget att arbeta på lång sikt med att lösa problemet, i samarbete med eleven, elevens föräldrar och med professionell hjälp utifrån. Avstängning av elev i , punkt 43 (m, fp) av (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avstängning av elev i . Därmed bifaller motion 2005/06:Ub260 yrkande 14. Osäkerheten bland lärare och rektorer om vad som är möjligt att göra inom ramen för skolans befogenheter är stor. Dagens osäkerhet får inte föras vidare in i den nya skollagen. Skolplikten ålägger grundskoleelever att vara i skolan. Den hindrar också avstängning av elever. De får i stället ges undervisning i annan ordning, om de inte kan vara i skolan. Akut måste det vara möjligt att hålla en elev borta från skolan. Det kan vara fråga om övergångstid innan undervisning i annan ordning kan ordnas, eller då en infekterad situation riskerar att gå över styr. Det bör när andra lösningar inte finns vara möjligt att låta en elev byta skola även mot dennes vilja, liksom att låta en elev läsa i särskild grupp skild från andra elever. Verktyg för att skapa en trygg arbetsmiljö i gymnasieskolan, punkt 44 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om verktyg för att skapa en trygg arbetsmiljö i gymnasieskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 38. Lärarna måste få de verktyg som krävs för att skapa en trygg arbetsmiljö. Alla skolor skall ha tydliga ordningsregler som är väl förankrade hos elever, lärare och föräldrar. Förebyggande åtgärder som en välfungerande elevvård bestående av skolkuratorer, psykologer och skolsköterskor skall finnas på alla skolor. Skollagen skall tydligt ange att lärare har rätt att beslagta störande föremål och att avvisa störande elever från lektionen. Skolan skall kunna besluta om kvarsittning, skriftlig varning, föräldrasamtal och som sista utväg tillfällig avstängning eller relegering. Allvarliga brott i skolan skall alltid polisanmälas. Tillgänglighet för funktionshindrade, punkt 45 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillgänglighet för funktionshindrade. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 51 och 2005/06:Ub344 yrkande 63. De flesta funktionshindrade får en bra utbildning, men kommunerna måste erbjuda alla funktionshindrade en fullt tillgänglig skola. vill göra det svårare för skolhuvudmän att strunta i tillgängligheten. Kommuner som inte gör vad de skall för att eleverna skall kunna tillgodogöra sig undervisningen skall tvingas att betala böter. Skadeståndsansvar vid mobbning, punkt 46 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skadeståndsansvar vid mobbning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkande 6, 2004/05:Ub343 yrkande 4, 2004/05:Ub362 yrkande 1, 2004/05:Ub477 yrkande 27, 2005/06:Ub7 yrkande 7 och 2005/06:Ub260 yrkande 7 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub553. Vi är för ökade möjligheter till skadestånd för elever när skolan underlåter att agera, eller bidrar till elevers utsatthet. Men eftersom regeringen inte slår fast vilka kvalitetskrav som skall gälla för skolans agerande blir resonemanget om skadestånd missriktat. Bevisbördan läggs på skolan, men det slås inte fast någon kvalitetsnorm för skolans arbete att jämföra insatserna med. Det krävs bara att skolan gör någonting, sedan blir resten en fråga för rättslig prövning. I lag eller förarbeten måste det förtydligas vilka krav samhället ställer på skolans arbete för att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. Redan domstolsprövningen av det uppmärksammade Grumsfallet visade att det saknas en nationell kvalitetsnorm att jämföra skolans insatser med, i det enskilda fallet. Hovrätten menade att "det inte finns, och inte heller har funnits, någon helt enhetlig modell för arbete mot mobbning". Därför finns det ingenting att jämföra skolans agerande med. är närmast varje insats skolan gör tillräcklig, i juridisk mening. blir det i stället oklart vilka insatser som i juridisk mening är tillräckliga. Regeringen har inte presenterat en lösning på det juridiska problemet - det flyttas bara. Ett viktigt syfte med propositionens förslag till ny diskrimineringslag är att minska förekomsten av mobbning i skolan. Lagen inkluderar därför fall av kränkande behandling som inte är relaterade till diskrimineringsgrunderna. Genom att införa omvänd bevisbörda skall en elev som har utsatts för kränkande beteende lättare kunna erhålla skadestånd från huvudmannen, enligt propositionen. Frågan är hur en skola skall kunna visa att den "gjort allt" för att hindra mobbning och trakasserier av en enskild elev när varken regeringen eller lagstiftaren har någon uppfattning om vad som bör göras. Försäkringslösning, punkt 47 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om försäkringslösning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkande 7, 2005/06:Ub343 yrkande 41 och 2005/06:Ub344 yrkande 44 och bifaller delvis motion 2004/05:Ju332 yrkande 7. Kommunen är skyldig att förhindra att mobbning inträffar. I en del fall är det uppenbart att kommunen inte gjort allt den kunnat för att stoppa mobbningen. Ändå har ingen mobbad blivit tilldömd skadestånd. vill underlätta för elever att få skadestånd av kommuner som visat underlåtenhet i arbetet mot mobbning. Ett bra sätt att hantera skadeståndsfrågan kan vara att den som driver skolor skall betala en obligatorisk försäkring för att kunna ge skadestånd till elever som fallit offer för kränkande behandling. Eleverna kan i första hand vända sig till det aktuella försäkringsbolaget och i andra hand få sin talan prövad av en nämnd som är knuten till försäkringen. Fördelen med detta är att eleven slipper en uppslitande rättsprocess - som dessutom kan sluta med att eleven får betala rättegångskostnaderna. Det skulle därför vara värdefullt att utreda om en försäkringslösning skulle vara en bra lösning för de fall som inte kan drivas i domstol. Sanktioner mot skolor som saknar arbetsplaner, punkt 48 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sanktioner mot skolor som saknar arbetsplaner. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub470 yrkande 12 och 2005/06:Ub535 yrkande 13. Varje skola skall ha en åtgärdsplan för hur man skall gå till väga när mobbning uppstår. Skolor som saknar arbetsplaner mot kränkande behandling skall åläggas sanktioner. Det måste finnas tydliga sanktioner mot de skolor som underlåtit att ta fram arbetsplaner mot mobbning. Dessa arbetsplaner är ett viktigt verktyg för att minska mobbningen på skolorna. Tillsyn, punkt 49 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillsyn. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkandena 5 och 8, 2005/06:Ub343 yrkande 42 och 2005/06:Ub344 yrkande 45 och bifaller delvis motion 2004/05:Ub496 yrkande 2. Det är som ansvarar för tillsynen av att skolorna sköter sitt arbete mot mobbning som de skall. Anmälningarna om kränkande behandling till har ökat stadigt . borde också på eget initiativ undersöka hur kommunerna sköter arbetet mot mobbning. anser att mycket vore vunnet om ytterligare steg togs i denna riktning och vill därför att tillsynen läggs över på en nationell skolinspektion, som är fristående från . Den nationella skolinspektionen skall koncentrera sina resurser på tillsyn och utvärdering av skolor. På skolor som inte sköter sitt uppdrag skall skolledningen kunna bytas ut. kan stänga en fristående skola men inte göra något åt en skola som inte fungerar. Preskription, punkt 50 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om preskription. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub5 yrkande 7. Regeringen föreslår en preskriptionstid för skadeståndskrav som grundar sig på diskriminering som inte är trakasserier och repressalier. håller med () remissyttrande om att det måste finnas en bortre tidsgräns för talerätten även när det gäller sådana trakasserier som inte har diskriminerande inslag. Likaså anser att har rätt i den kritik som man framför, nämligen att preskriptionstiden bör sättas till , vilket motsvarar ett "stadium" i skolan. Vad som ovan anförs om förändringar för preskription bör ges regeringen till känna. Utvärdering av arbetsmetoder mot mobbning, punkt 53 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av arbetsmetoder mot mobbning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub233 yrkande 12, 2004/05:Ub470 yrkande 10 och 2005/06:Ub260 yrkande 2, bifaller delvis motion 2004/05:Ub343 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ub354 yrkande 5. Undersökningar visar att lärare ofta har dålig kännedom om mobbningens omfattning på den egna skolan, vilket till viss del kan bero på bristfällig kunskap om hur mobbning yttrar sig. Därför måste kunskapen om orsaker till mobbning och hur den kan förebyggas och åtgärdas öka. Kunskapen om mobbning bland skolpersonalen är för dålig som lärare tvingats ta ett större ansvar för att förhindra den. Exempelvis har inte mobbning och konflikthantering ingått som obligatoriskt moment i lärarutbildningen. Det gör den i flera andra länder och borde också göra så i . De få forskningsprojekt som genomförts är mycket bristfälligt utvärderade, varför mycket kunskap saknas. Brist på kunskap leder lätt till passivitet eftersom personalen inte vet hur den skall agera. Därför anser vi att genomförda forskningsprojekt skall sammanställas och utvärderas som en hjälp för skolor att välja metod. Utvärdering av arbetsmetoder mot mobbning, punkt 53 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av arbetsmetoder mot mobbning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:Ub233 yrkande 12, 2004/05:Ub343 yrkande 1, 2004/05:Ub470 yrkande 10 och 2005/06:Ub260 yrkande 2. Skolan är inte avskild från samhället i övrigt. Men skolan kan genom arbetsmiljö och verksamhet i övrigt välja att främja eller att motverka god hälsa. Det finns en tendens att negligera det faktum att skolan är elevernas fysiska och psykiska arbetsmiljö.