bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av att omprövningsverksamhet, både av domar och utdömda fiskeavgifter, prioriteras och genomförs med bredare inriktning och i snabbare takt. Mot bakgrund av den allvarliga situationen för den europeiska ålen bör, som regeringen anför, även problematiken kring ålen i vattendomarna belysas tydligare. I många vattendomar saknas krav på fri väg för ålyngel och i många fall är inte kravet på ålyngelledare kopplat till krav på utvandringsmöjligheter. Även om betydelsen av fiskutsättningar, främst i naturliga vatten, har minskat kommer det även finnas behov av och ett motiv för kompensationsutsättningar av fisk i reglerade eller på annat sätt skadade vatten. Kompensationsutsättningar av fisk kan dock förbättras, jämfört med , genom att lokala alternativt regionala fiskstammar så långt som möjligt används. Som regeringen anför bör se över tillgång och kvalitet på denna typ av fisk för utsättning. har utfärdat en strategi för utsättning och spridning av fisk som om den följs minskar risken för negativa genetiska och ekologiska konsekvenser av utsättning. Det är enligt utskottets mening angeläget att det sker en balansering av kompensationsåtgärderna så att hänsyn tas till alla arter vid utsättning eller återskapande av naturlig reproduktion. Det är också viktigt att uppnå en hög nivå på utvandrande smolt, dvs. fiskungar av lax och öring, men i högre utsträckning än bör de vara naturligt reproducerade och inte baserade på odling och utsättning. Vid öppnande av vattenvägar bör det bl.a. av detta skäl även beaktas att risken för fisksjukdomar kan öka. har beskrivit omfattningen och analyserat effekterna av utsättning av fisk. Det saknas dock ett heltäckande register för de fiskutsättningar som har genomförts över tiden och därmed en tillräcklig analys av de ekologiska och genetiska effekter som utsättningarna har haft i ekosystemen. Inte heller har de samhällsekonomiska konsekvenserna av utsättningarna beräknats. Inom ramen för miljömålsarbetet har fått i uppdrag att utarbeta ett nationellt odlingsregister. Enligt skrivelsen avser regeringen att ge i uppdrag analysera samhällsekonomiska, genetiska och ekologiska effekter av utsättning av smolt och ål genom kompensationsåtgärder samt utvärdera möjligheten till alternativa kompensationsåtgärder. Arbetet bör ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. Som regeringen anför finns behov av utveckling av habitatförbättrande åtgärder som kan användas som kompensationsåtgärder också i marin miljö. Huvuddelen av de vattenföretag för vilka kompensationsåtgärder har utdömts är vattenkraftsanläggningar. dominerar andra vattenföretag såsom broar, muddringar, vattenlokaliserad vindkraft m.m. Utskottet anser det viktigt att kompensationsåtgärder är anpassade till dessa typer av vattenverksamhet när det bedöms att skada på fisket kan uppstå. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ520 (v) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker ett antal motionsyrkanden (s, m, fp, kd, c) om fisketursim, fritidsfiske och samordnande roll på området. Jämför reservation 45 (m). Regeringen anser att bör se till att det inom fiskeriförvaltningen och fiskevården i ökad utsträckning tas hänsyn till fisketurismens, det fisketuristiska företagandets och fritidsfiskets behov. Områden av särskilt intresse för dessa verksamheter bör identifieras inom ramen för områden av riksintresse. Regeringen avser att ge i uppdrag att göra en översyn av behovet av åtgärder i syfte att förbättra uppvandringen av vildlax och havsöring och produktionen av smolt i de svenska älvarna där den tidigare produktionsförmågan inte har uppnåtts. I uppdraget kommer att ingå hänsyn till fisketurismens, det fisketuristiska företagandets och sportfiskets utvecklingspotential och även till samhällsvärden och socioekonomiska värden liksom till biologisk mångfald. Arbetet bör bedrivas i samråd med och övriga berörda organisationer. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att, efter samråd med och övriga berörda organisationer, utreda frågan om det är samhällsekonomiskt optimalt att fisketuristiskt företagande jämställs med andra fiskberoende näringar i fiskeriförvaltningen. Av vikt är bl.a. hur fiskresursen och finansiella medel inom EU:s gemensamma fiskeripolitik kan eller skulle kunna användas i svensk fiskeriförvaltning. Regeringen avser också att ge i uppdrag att efter samråd med berörda organisationer utforma licenser för fisketuristiskt företagande i olika typer av vattenområden. Slutligen avser regeringen att ge i uppdrag att, i samråd med efter samråd med och andra berörda organisationer, utreda fisketurismens, det fisketuristiska företagandets och sportfiskets samhällsekonomiska effekter. Yrkesfiskets roll för upplevelseindustrin, fritidsfisket och en utökad turistsäsong tas upp i motion 2005/06:MJ585 (c). Genom yrkesfiskarnas insatser blir det möjligt att bedriva turistfiske under ordnade former som utbytet av fisket blir det bästa möjliga. Ett utökat och välorganiserat fritidsfiske medför också att turistsäsongen på många platser kan få en välkommen förlängning (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ501 (s) delvis bör fisketurismen få en mer framträdande plats inte minst i svenska turistsatsningar i andra länder. För att underlätta för fjällvandrare bör det, enligt motion 2005/06:MJ382 (s), vara möjligt att till ett rimligt pris lösa fiskekort som gör det tillåtet att fiska i alla statens sjöar under förutsättning att fisken anrättas och äts på plats. I motion 2004/05:MJ347 (kd, m, fp, c) efterlyses åtgärder i syfte att utveckla och säkerställa fisket i och för yrkesfiske, sportfiske och turism (yrkande 1). och bör utvecklas till en gemensam nationell resurs för ökad nationell och internationell fisketurism. I detta sammanhang är roll som central myndighet av stor betydelse (yrkande 2). Enligt motionerna 2004/05:MJ347 (kd, m, fp, c) yrkande 4 och 2005/06:MJ444 (m, fp, kd, c) yrkande 3 bör ha en samordnande roll mellan kommuner, yrkesfiskare, sportfiskeföreningar och båtägarföreningar för att åstadkomma en satsning inom ramen för EU:s landsbygdsutveckling med utbyggnad av anläggningar för fiskets utveckling. Enligt motion 2005/06:MJ36 (m) bör regeringen avstå från utredningar om t.ex. fisketuristiskt företagande där beslutsunderlag redan finns. Detsamma gäller områden där det finns en samsyn mellan fiskenäringen och myndigheterna (yrkande 3). I motion 2005/06:MJ38 (m) framhålls att även har ett ansvar för positiv utveckling av t.ex. fisketurism. Regeringen kan inte frånsäga sig ansvaret för och dess återkommande utredningar som skrämmer fiskefolket. ville myndigheten förbjuda levande agn vid fiske (yrkande 4). Fisketuristiskt företagande och fisketurism är att betrakta som en viktig landsbygdsnäring med stora möjligheter till kombinationer med t.ex. yrkesfiske, vattenbruk, jakt- och övrig naturturism. Fisketuristiskt företagande kan bli en viktig näring i glesbygd, både i inlandet och längs våra kuster. Det finns vid sidan av den viktiga svenska marknaden en stor internationell marknad med tydliga målgrupper. Som regeringen anför bör ett företagsekonomiskt synsätt på fisketuristiskt företagande främjas. för fiskerinäringen, 2007-2013, finns möjligheter för ett främjande av fisketuristisk näringsverksamhet, vilket regeringen avser att utveckla. Möjligheterna till samordning och samverkan med det kommande landsbygdsprogrammet skall också beaktas liksom regionala tillväxtprogram. I detta arbete berörs både , , och . Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda frågan om det är optimalt för fisketuristiskt företagande att jämställas med andra fiskeberoende näringar i fiskeriförvaltningen. Av vikt är bl.a. hur fiskresursen och finansiella medel inom EU:s gemensamma fiskeripolitik kan eller skulle kunna användas i svensk fiskeriförvaltning. I sammanhanget bör analyseras om fritidsfiskets fångst av kvoterade arter bör inkluderas i berörd nationell kvot. Överensstämmelse med regelverket för den gemensamma fiskeripolitiken och återverkningar för nyttjandet av kvoten är centrala delar för en sådan analys. Arbetet bör ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. För att underlätta utvecklingen av fisketuristiskt företagande samt specificera företagarens grundläggande rättigheter och skyldigheter gentemot samhället och konsumenten avser regeringen att ge i uppdrag att, efter samråd med berörda organisationer, utforma licenser för fisketuristiskt företagande i olika typer av vattenområden. I detta sammanhang bör, enligt utskottets mening, även beaktas möjligheten att yrkesfiskare skall kunna diversifiera sin verksamhet och utveckla en fisketuristisk verksamhet. De fisketuristiska företagen förutsätts utforma och följa en miljöplan. I likhet med regeringen anser utskottet att fisketuristiskt företagande måste kunna bedrivas inom skilda vattenområden och med olika upplåtelseformer. I enlighet med proposition Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (prop. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186) finns inte några skäl att genomföra ändringar i reformen om det fria handredskapsfisket. De ekonomiska förutsättningarna för fisketurismföretagens utveckling bedöms som goda och kan förbättras. Undersökningar visar att det finns avsevärda samhällsekonomiska vinster att hämta genom att satsa på fisketurism och sportfiske i . Fisketurismens, fisketuristiskt företagandes och sportfiskets samhällsekonomiska effekter är dock ofullständigt belysta i , varför fördjupade undersökningar av den ekonomiska betydelsen är angelägna. Utskottet ser därför mycket positivt på regeringens avsikt att ge i uppdrag att utreda fisketurismens, fisketuristiskt företagandes och sportfiskets samhällsekonomiska effekter. Som regeringen anför bör arbetet ske i samråd med och efter samråd med och andra berörda organisationer. En ökad satsning på goda förutsättningar för sportfiske med handredskap i eller i anslutning till storstadsområden bör beaktas. Sådana satsningar skapar ett ökat intresse och ökad förståelse för miljömålen samt ett ökat intresse för och förbättrade möjligheter för ett kvalitativt naturbaserat fritidsintresse i naturnära storstadsområden. Därmed kan också intresset för fisketurismen i glesbygdsområden stimuleras och öka och semestrar. Fritidsfisket har av tradition mycket stor betydelse för invånare och är en viktig nyttjare av fiskresurserna och med tydliga anspråk på en ökad delaktighet i förvaltningen. Utskottet anser det således vara av stor betydelse att de myndigheter som har ansvaret för fiskeriförvaltning och miljövård får förbättrade möjligheter att relatera fiskbeståndens status, beståndsstruktur och utveckling till de intressen som också fritidsfisket och den framväxande fisketurismen ställer på fiskresursen för att kunna tillgodose önskemål, förvalta det samlade fisket och vårda fiskresursen. Som regeringen anför i skrivelsen finns det sannolikt möjligheter att ta till vara ett högre ekonomiskt värde av fler fiskarter än lax genom bättre betalningsvilja inom sportfiske och fisketurism. I detta sammanhang måste ökad hänsyn tas till olika regionala behov och till situationen för det samlade fiskets yrkesutövare. Mot den bakgrunden förespråkar regeringen att olika former av differentierat nyttjande av fiskevatten och fiskresursen utvecklas. Utskottet delar denna uppfattning. Lax och havsöring är av stor betydelse för fisketurismen och fritidsfisket. Regeringen avser därför att ge i uppdrag göra en översyn av behovet av åtgärder i syfte att förbättra uppvandringen av vildlax och havsöring och öka produktionen av smolt i de svenska älvarna där den tidigare produktionsförmågan inte uppnåtts. Utskottet delar regeringens uppfattning att den lokala balansen mellan lax och öring liksom relationen till andra arter bör beaktas i sammanhanget. I uppdraget ingår även att ta hänsyn till fisketurismens, det fisketuristiska företagandets och sportfiskets utvecklingspotential, till samhällsvärden och socioekonomiska värden liksom till biologisk mångfald. Också det kommande arbetet med revideringen av (SAP) bör beakta dessa aspekter liksom (). Även i förvaltningen av andra fiskarter bör i ökad utsträckning hänsyn tas till sportfiskets och fisketurismens behov. Utskottet delar regeringens uppfattning att i dessa sammanhang begränsningar i fiske med mängdfångande redskap bör övervägas i områden som är vitala för utvecklingen av fiskresursen. Av skrivelsen framgår att frågan fortsatt bereds i . Utskottet delar regeringens uppfattning att särskilt intressanta områden för fisketurism, fisketuristiskt företagande och sportfiske bör identifieras inom ramen för områden av riksintresse när en översyn görs. Enligt 3 kap. 5 och 6 §§ skall mark- och vattenområden som är av intresse bl.a. för yrkesfisket och friluftslivet skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra för näringens bedrivande respektive påtagligt skada natur- eller kulturmiljön. Enligt förarbetena till 3 kap. 5 § får begreppet yrkesfiske i detta sammanhang inte ges en alltför snäv innebörd. Förutom heltidssysselsatta yrkesfiskare bör begreppet också omfatta andra för vilkas försörjning fisket har väsentlig betydelse (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). Fisketuristiskt företagande bör även beaktas i den lokala fysiska planeringen, och kunskapen runt både fisketurismens och sportfiskets behov bör öka. Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet finner syftet med motionerna 2004/05:MJ347 (kd, m, fp, c) yrkandena 1, 2 och 4, 2005/06:MJ36 (m) yrkande 3, 2005/06:MJ38 (m) yrkande 4, 2005/06:MJ444 (m, fp, kd, c) yrkande 3, 2005/06:MJ501 (s) delvis och 2005/06:MJ585 (c) yrkande 2 i allt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandena bör inte medföra någon vidare åtgärd. Fisket på statens mark i fjällen förvaltas av under stort hänsynstagande till det skydd rennäringen har enligt gällande lagstiftning. Det är således som beslutar om omfattningen av och villkoren för fiskeupplåtelser. Det finns möjligheter att i de tre länen köpa fiskekort för begränsad tid och som gäller i flertalet vatten. En upplåtelse av rätt till fiske i alla dessa vatten skulle enligt utskottets mening medföra ett intrång i den rätt till fiske som medlem i sameby har och är därför inte möjlig. Utskottet vill erinra om att Jakt- och fiskerättsutredningen överlämnade slutbetänkandet Jakt och fiske i samverkan (SOU 2005:116). I betänkandet föreslås införande av lokal förvaltning av jakten och fisket i bl.a. fjällen. Betänkandet bereds i . I avvaktan på resultatet av detta arbete föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ382 (s) lämnas utan åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker, med hänvisning härtill och till tidigare uttalanden i frågorna, sju motionsyrkanden (m, kd, c) om vattenbruk och två motionsyrkanden (v, c) om musselodling Jämför reservationerna 46 (m), 47 (kd), 48 (kd, c) och 49 (v). I skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att ge i uppdrag att utveckla förslag till kriterier för vattenbruksföretag. Syftet med uppdraget är att större hänsyn skall kunna tas till vattenbrukens storlek och odlingssystem vid tillståndsgivning. Därmed kan miljöprövningen på ett bättre sätt än anpassas till verksamhetens omfattning och eventuella miljöpåverkan. I motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 42, 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 13 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 43 anförs att regeringen bör agera för en förenklad tillståndsprocess för vattenbruket. Motionärerna anser det angeläget att miljöprövningen på ett bättre sätt än anpassas till verksamhetens omfattning och eventuella miljöpåverkan, och långsiktiga spelregler framhålls som nödvändiga. Därför behövs tydligare regler och enklare tillståndsgivningsprocess, och tillstånden bör vara relaterade till utsläpp av närsalter i stället för produktionsmängd. Enligt motionerna 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 14 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 41 bör ett program upprättas för vattenbrukets utveckling i . Vattenbrukets potential som näring behöver lyftas fram tydligare och dess roll inte minst för fritidsfisket påtalas. Tillräckliga kunskaper saknas om sjukdomar hos fiskar, vilket har medfört att vattenbrukare har nekats tillstånd på motsägande och varierande grunder. Eftersom det är svårt att finna lämpliga platser för vattenbruk bör kommunerna i sina översiktsplaner ange områden lämpliga för fiskodling. Regeringen bör ge i uppdrag åt t.ex. SLU att i samarbete med berörda näringar genomföra forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl inom kyckling- och svinproduktionen. Fiskodlingens framtida potential i behandlas även i motion 2005/06:MJ585 (c). Trots att den svenska fiskodlingen inte har samma naturliga förutsättningar som den norska, dvs. närheten till , har denna gren av svensk fiskerinäring sannolikt en ljus framtid och bör understödjas aktivt (yrkande 16). Enligt motionärerna i motion 2005/06:MJ328 (m) bör reglerna för vattenbruk vara likvärdiga med dem som gäller i våra konkurrentländer (yrkande 8). I motion 2005/06:MJ341 (v) begärs en utredning av stödet till musselodlingen i och andra kustområden. I motionen hänvisas till uppdrag att utreda hinder och möjligheter för en expansion av näringen, men motionären anser att konkreta åtgärder måste vidtas för att underlätta omställningen inom hela näringen. Motion 2005/06:MJ585 (c) lyfter fram musselodlingens dubbla uppgift att leverera livsmedel och rena havet från kväve och fosfor (yrkande 17). För att bättre tillgodose krav på minskade närsaltsutsläpp till miljön har föreslagit en förändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd där tillstånden för mängd fisk i fiskodlingar i stället ändras till att bedömas utifrån foderförbrukning. Verket föreslår även att kommunerna skall få möjlighet att föreskriva om en enkel informationsplikt för mindre fiskodlingar alternativt övervintring av fisk. Detta innebär att miljökonsekvensbeskrivningar inte behöver upprättas, och beslut kan inte överklagas. Vidare framgår av skrivelsen att ärendet är under beredning i . Av skrivelsen framgår också att till regeringen redovisade uppdraget att sammanställa befintlig kunskap om tillståndsgivna och existerande vattenbruks belägenhet, närsaltsbelastning och övriga miljöeffekter samt att bedöma branschens sannolika utveckling i dessa avseenden (Jo 2005/576). Arbetet har genomförts med hänsyn till de krav som ramdirektivet för vatten, direktiv /60/EG, liksom andra styrande regelverk ställer, och förslår geografiska områden som bedöms vara särskilt betydelsefulla för näringen med hänsyn till både produktionsförmåga och miljöeffekter. Mot bakgrund av de miljömässiga framstegen inom vattenbruket liksom de nya kraven på fisk för utsättning anser utskottet i likhet med regeringen att det bör övervägas om, med hänsyn tagen till djurhälso- och kvalitetsskäl, odlingar med små produktionsmängder bör kunna undantas från villkor om föreslagen foderkoefficient i miljötillstånd. Villkoren omfattar särskilt odling av s.k. naturlig fisk för utsättning och är inte anpassade till effektivitetskraven på moderna odlingar. Av skrivelsen framgår att regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla förslag till kriterier för att större hänsyn skall kunna tas till olika vattenbruksföretags storlek och odlingssystem vid tillståndsgivning och därmed bättre kunna anpassa miljöprövningen till verksamhetens omfattning och miljöpåverkan. Som regeringen anför bör i sitt arbete även underlätta och stödja vattenbruksföretagens anpassning av odlingsteknik till krav på odling av lokala fiskstammar och fiskhälsokrav som föranleds av miljökvalitetsmålen. Regeringen har tidigare framhållit att vattenområden både i sötvatten och kust samt hav avsedda för vattenbruk bör pekas ut inom ramen för arbetet med ramdirektivet för vatten, direktiv /60/EG. I sådana områden skall inom ramen för begreppet god ekologisk status finnas utrymme för en ökad vattenanvändning i form av nya fiskodlingar. har utformat förslag till kriterier för sådana områden för både sötvatten och kust- och havsområden. Hänsyn bör även tas till friluftslivet. Det är enligt utskottets mening betydelsefullt att ett differentierat nyttjande av vatten kan åstadkommas där så är önskvärt, så att fisket och vattenbruket kan beaktas vid nyexploatering. Musselodlingar kan ur närsaltsperspektiv vara särskilt intressanta eftersom odlingarna genom skörden avlägsnar närsalter från vattnet. Detta förhållande i kombination med att odlingarna är förhållandevis billiga och resurssnåla gör odlingen särskilt miljövänlig. Om även restprodukter från odlingarna kan komma att cirkuleras till jordbruksproduktion kan ytterligare miljöfördelar uppnås. Som anförs i skrivelsen har vattenbruket som en relativt ung näring haft svårt att hävda sina intressen och sin nytta gentemot andra tidigare etablerade näringar liksom gentemot allmänheten. Som regeringen anför är det därför angeläget att arbetet med att identifiera aktuella områden för etablering av t.ex. vattenbruket påskyndas. Genom detta arbete förbättras enligt utskottet möjligheterna för allmänhetens acceptans av en viss nyetablering eftersom det då finns goda skäl att motivera ett sådant beslut. Vattenbruksföretag kan skapa nya arbetstillfällen på landsbygden genom att odling kan kompletteras med beredning och försäljning, bl.a. i lokala gårdsbutiker. Dessutom är vattenbruket av betydelse för yrkesfisket och fisketurismen genom odling av fisk för utsättning. Sammanfattningsvis anser utskottet i likhet med regeringen det viktigt att gällande tillstånd till vattenbruk utnyttjas på rätt sätt och inte hindrar nyetablering, och samhället bör ha rimlig möjlighet att bedöma antalet vattenbruksanläggningar i drift både ur resurs- och miljöperspektiv. I sammanhanget bör framhållas att regeringen beslutade om en ändring i fiskeförordningen (1994:1716) så att äldre odlingstillstånd kan återkallas eller omprövas. Detta medför att odlingsregistret kan uppdateras. har ett mycket gott fiskhälsoläge, vilket innebär låg risk för sjukdomsutbrott hos såväl vild som odlad fisk. Vidare är antibiotikaanvändningen mindre än en tiondel av vad den uppgick . Ett nytt förslag till fiskhälsodirektiv förhandlas inom EU, KOM(2005) 362 slutlig. Förslaget innebär modernisering, omarbetning och konsolidering av djurhälsobestämmelserna för handeln med vattenbruksprodukter, bl.a. när det gäller förebyggande och bekämpning av sjukdomar, och syftet är att på så sätt förbättra konkurrenskraften för vattenbruket i EU. I förslaget ingår möjligheten att använda Europeiska fiskerifonden för bekämpning av vissa fisksjukdomar, vilket kan komma att innebära utökat samarbete mellan berörda myndigheter. Utvecklingen av vattenbruksnäringen i är beroende av ett flertal faktorer. Av långsiktig strategisk vikt för hela vattenbruksnäringen är utvecklingen av odling av nya arter, långsiktiga avelsprogram och teknikutveckling. Alternativa arter som torsk, abborre, gädda, gös, hummer eller piggvar kan komma att bli kommersiellt intressanta i ett längre perspektiv, men utan en teknikutveckling kommer detta inte att inträffa inom programperioden. I ett internationellt perspektiv och mot bakgrund av det svenska vattenbrukets relativa konkurrenskraft kräver en expansion teknikutveckling för kommersiellt intressanta arter, s.k. nischarter. Av betydelse för möjligheterna att utveckla vattenbruket är också kvalitetshöjning och miljöanpassning av odlingarna. För dessa verksamheter anser utskottet att möjligheterna inom det kommande programmet särskilt bör beaktas. Vattenbruket är en producent direkt till konsumtion av matfisk, till förädlingsledet och för att förbättra sport- och fritidsfiskets möjligheter att expandera.