bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — Enligt regeringen kan koldioxidlagring bli betydelsefullt under kommande åtagandeperioder , och många länder kan tänkas vara intresserade, däribland , och . Regler måste utarbetas för på vilket sätt man skall få tillgodoräkna sig koldioxidlagring eftersom sådana regler saknas i Kyotoprotokollet. Som framgår av propositionen är inställning att lagring i haven utifrån nuvarande kunskapsbas är oacceptabel ur miljösynpunkt. har varit försiktigt positiv till koldioxidlagring i geologiska formationer, men understrukit behovet av metodikarbete, sätt att hantera risk, läckage och ansvarsfrågor innan tekniken kan användas för att skapa krediter under en framtida klimatregim. Med det anförda om koldioxidlagring föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 30, 2005/06:MJ48 (mp) yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:N338 yrkande 18 lämnas utan att gör något särskilt uttalande i frågan. Mål för den svenska klimatpolitiken Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om nationellt klimatmål för och avstyrker ett motionsyrkande (c) om som föregångsland samt ett yrkande (mp) om att skärpa det kortsiktiga målet. Vidare avstyrks två yrkanden (m, c) om en parlamentarisk utredning om den framtida klimatpolitiken och två yrkanden (kd, mp) om uppföljning av klimatpolitiken. Med hänvisning till tidigare beslut av och vad som anförs i propositionen avstyrks ett antal motionsyrkanden (fp, kd, c, mp) om mål på lång och medellång sikt. Jämför reservationerna 9 (mp), 10 (m, fp, kd, c), 11 (m, fp, kd, c), 12 (mp), 13 (fp), 14 (mp), 15 (m, fp, kd, c), 16 (fp), 17 (fp, mp), 18 (c), 19 (m, fp, kd, c), 20 (mp), 21 (fp) och 22 (kd). Regeringen föreslår att det klimatpolitiska delmålet att minska de svenska utsläppen med som ett medelvärde för relativt utan kompensation för upptag i kolsänkor eller användning av flexibla mekanismer ligger fast (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Det nationella målet skall fortlöpande följas upp. Om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man nu förutser, eller att de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt, kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder och/eller vid behov föreslå en omprövning av målet vid kontrollstationen . En förnyad prövning av målets utformning i relation till de flexibla mekanismerna skall ske senast i samband med den kontrollstationen. Härvid skall hänsyn tas till konsekvenser för svensk industri och dess konkurrenskraft. Klimatpolitiken följs fortlöpande upp med kontrollstationer minst . Det är bekymmersamt att klimatarbetet har bestått av spridda åtgärder och styrmedel i brist på överenskommelse om en långsiktig strategi, framhålls det i motion 2005/06:MJ49 (c). Motionärerna påpekar att regeringens proposition endast innehåller ett skarpt förslag och att detta bara är en bekräftelse av ett gammalt beslut som nästan har uppnåtts: att de svenska utsläppen av växthusgaser skall minska till åren 2008-2012 (som ett medelvärde ) jämfört med utsläppen . Motionärernas vision är att skall vara ett föregångsland i omställningen till ett miljömässigt hållbart samhälle och i arbetet med att komma till rätta med utsläppen av klimatpåverkande gaser (yrkande 1). I motion 2005/06:MJ48 (mp) föreslås ett kortsiktigt mål om minskning av utsläppen av växthusgaser med 1990 som basår. Målet skall uppnås utan användning av flexibla mekanismer förutom handel med utsläppsrätter. Enligt motionärerna tyder mycket på att kommer att ha nått det uppsatta målet om en minskning . Det går att göra avsevärt mer med måttliga åtgärder, och det kortsiktiga målet bör därför skärpas (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ45 (m) yrkande 1 bör en parlamentarisk utredning tillsättas som grund för klimatpolitiken 2008. Det finns en rad utestående frågor efter regeringens proposition, anser motionärerna. Förhållandet mellan EU:s klimatpolitik och det nationella målet, avräkningsmål, användning av kolsänkor, transportsektorns eventuella inträde i utsläppshandelssystemet och långsiktiga klimatmål är exempel på frågor som måste utredas närmare. Regeringen bör bilda sig en uppfattning i dessa frågor och återkomma med åtgärder. Utredningen bör även se över vilka konsekvenser som förändringar i energisammansättning och energianvändning får för näringsliv och medborgare. Enligt motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 4 bör en parlamentarisk utredning ta fram förslag på delmål som skall nås på vägen fram . Utredningen bör även ta fram en handlingsplan för att fortsätta utsläppsminskningarna . I motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 17begärs att regeringen återkommer till med konsekvensanalyser och förslag med anledning av uppföljningen av klimatstrategin. Motionärerna påpekar att beslut om den nuvarande klimatstrategin innefattade att klimatarbetet skall följas upp med kontrollstationer . Trots detta har regeringen väntat innan förslag eller redogörelse överlämnats till . I motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 4 anförs att det är otillfredsställande att regeringen inte har lagt fram en proposition om 2004 års kontrollstation . Motionärerna föreslår att en årlig uppföljning av det nationella målet och regelbundna utsläppsprognoser genomförs. Vid behov skall åtgärder för att nå målen föreslås. En proposition avseende kontrollstation bör läggas fram 2008. Enligt Kyotoprotokollet har ett åtagande att de svenska nettoutsläppen fram till får öka med högst jämfört med . Parallellt med detta har valt ett mer långtgående nationellt mål som innebär att de svenska utsläppen skall minska utan användning av flexibla mekanismer och sänkor. Som framgår av propositionen indikerar senare tids forskning och kunskap en mer kraftig antropogen klimatpåverkan med mer allvarliga konsekvenser än tidigare befarats. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att det i enlighet med försiktighetsprincipen därför är nödvändigt att internationellt påskynda arbetet för att nå klimatmålen. är ett av få länder inom EU som ser ut att klara sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet utan användning av de flexibla mekanismerna, men det krävs som regeringen framhåller ytterligare utsläppsreduktioner för att till åren 2008-2012 nå det nationella klimatmålet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det nationella klimatmålet i kombination med styrmedlen på ett ändamålsenligt sätt har styrt mot minskade utsläpp inom . De styrmedel som används ger avsedd effekt och den positiva utvecklingen med minskande utsläpp fortsätter. Stora förändringar har dock skett vad gäller de makroekonomiska förutsättningar på vilka regeringens analyser baseras. Dessutom råder det stor osäkerhet kring den långsiktiga prisnivån på utsläppsrätter, en faktor som är av betydelse för de faktiska utsläppen från de svenska anläggningar som omfattas av handelssystemet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det därför finns skäl att skjuta upp omprövningen av målets utformning. Denna bör dock ske senast i samband med kontrollstationen . Av propositionen framgår att regeringen kommer att fortsatt följa utvecklingen och senast i samband med kontrollstationen åter överväga målets konstruktion i relation till de flexibla mekanismerna. Som framgått ovan kan regeringen även föreslå ytterligare åtgärder, om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man nu förutser eller om de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt. Utskottet konstaterar att regeringen avser att presentera sina förslag för . Som framgår under det kommande avsnittet avser regeringen att inför kontrollstationen även utreda hur samhällets sektorer kan bidra till framtida utsläppsminskningar med sektorsvisa inriktningsmål för . avser regeringen återkomma till frågan om det långsiktiga målets utformning. Utskottet anser i likhet med regeringen att även i fortsättningen på ett ansvarsfullt sätt bör kombinera internationell och nationell klimatpolitik. Det är som regeringen anför angeläget att fortsätter att sträva mot en hållbar utveckling och föregår med gott exempel genom att visa att det är möjligt att förena en god ekonomisk tillväxt med en offensiv klimatpolitik. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om nationellt klimatmål för och avstyrker med hänvisning till det ovan anförda motionerna 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 2 och 2005/06:MJ49 (c) yrkande 1. Vidare avstyrks motionerna 2005/06:MJ45 (m) yrkande 1 och 2005/06:MJ49 (c) yrkande 4 om en parlamentarisk utredning. Slutligen avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 17 och 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 4 om uppföljning av klimatpolitiken. Mål på lång och medellång sikt Enligt regeringens bedömning bör utsläppen för för vara lägre än utsläppen . Målet följs fortlöpande upp vid kontrollstationer minst med början . Vid utvärderingarna bör målet prövas mot bakgrund av samhällsekonomiska konsekvenser samt hänsyn till omställningen av energisystemet, ekonomisk tillväxt, industrins konkurrenskraft och övriga samhällsmål. Ambitionen för ett svenskt mål på medellång sikt är beroende av andra europeiska länders nationella åtaganden för att minska utsläppen och tar sin utgångspunkt i den av fastslagna inriktningen att utsläppen i industriländerna bör minska motsvarande . Regeringen anför vidare att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör kompletteras med ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med över förindustriell nivå. Temperaturmålet bör utgöra en utgångspunkt för en kontinuerlig översyn av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, utformningen av åtgärder och styrmedel samt svenska ställningstaganden i de internationella förhandlingarna. Målet bör utformas med hänsyn till aktuell forskning, kunskap om klimatförändringar och relativa klimatpåverkan i ett internationellt perspektiv. Enligt regeringen bör det inför kontrollstationen närmare utredas hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till uppfyllandet av målen på lång och medellång sikt med sektorsvisa inriktningsmål för . Enligt motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 8 bör mål sättas upp 2030 och framåt.Sveriges utsläpp av växthusgaser bör minska , , och jämfört med utsläpp. Förutsättningen för att skall kunna uppfylla dessa ambitiösa mål är att internationella överenskommelser om utsläppsminskningar kommer på plats. Etappmålen bör kontinuerligt utvärderas och anpassas till vad som är socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart och till de åtaganden som beslutas på internationell nivå. Det är dock viktigt att redan nu peka ut den långsiktigt önskade och ekologiskt nödvändiga inriktningen då samhället i stort måste få en uppfattning om storleken på åtagandet. I motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 1 föreslås ett långsiktigt mål om minskning av utsläppen av växthusgaser med som basår. Målet skall uppnås utan användning av flexibla mekanismer förutom handel med utsläppsrätter. Enligt motionärerna är det rimligt att utsläpp av växthusgaser inte överstiger det globala genomsnittliga utsläpp per person som är förenligt med temperaturmålet. Detta har kallats det rättvisa miljöutrymmet. Från vissa håll argumenteras att detta sätt att beräkna mål ger en orättvis fördel till i-länderna som historiskt stått för merparten av utsläpp av växthusgaser. Eftersom gaserna stannar kvar i atmosfären är det mer rättvist att utgå ifrån historiska utsläpp, och ett ackumulerat värde vore därmed lämpligare. Det långsiktiga målet bör enligt motionärerna beräknas utifrån ett rättvist miljöutrymme definierat enligt det senare synsättet. Flera motioner tar upp frågan om att införa ett temperaturmål. Motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 5framhåller att vid behandlingen av miljömålspropositionen beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening att den vill ändra definitionen så att målet tar fasta på temperatur i stället för halten av växthusgaser. Motionärerna finner det anmärkningsvärt att regeringen därför inte lägger fram något konkret förslag till riksdagsbeslut i propositionen. De föreslår därför att beslutar att ändra preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan så att denna tar fasta på en global temperaturhöjning på maximalt . Målets uppfyllande är enligt motionärerna till avgörande del beroende av insatser i alla länder. I motionens yrkande 6 föreslås att manvid kontrollstationen år 2008överväger att komplettera detta miljökvalitetsmål med en formulering om att de regionala förändringarna inte bör vara större än att temperaturen regionalt ökar med mer än . Även motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 14 förespråkar ett beslut som ändrar miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan till att ta fasta på en global temperaturhöjning på maximalt . En sådan förändring skulle enligt motionärerna innebära att följer och att målet sammanfaller med det som har antagit. I motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 5 begärs att regeringen återkommer med ett förslag om att miljökvalitetsmålet kompletteras med ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med . Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten, räknat som koldioxidekvivalenter, av de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollet och IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm i atmosfären. Som framgår av propositionen skall verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska ytterligare. beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening att definitionen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör ändras så att den baseras på vad som kan anses vara en acceptabel temperaturhöjning och inte halten växthusgaser i atmosfären (bet. 2005/06:MJU3, res. 7, rskr. 2005/06:48 och 49). Av propositionen framgår att det svenska målet motsvarar en stabilisering av koldioxidkoncentrationen på ca 450 ppm. Detta motsvarar en temperaturökning på mellan 1,5 och med ett förväntat värde på lite enligt de senaste bedömningarna från IPCC. Ett mål för den maximala temperaturökningen utgör en typ av effektmål och är enligt regeringen förenat med en inneboende osäkerhet, eftersom klimatets känslighet för en viss halt växthusgaser inte kan förutses med full säkerhet. Dock är ett sådant mål den enda typen av mål som ger en någorlunda klar bild av hur en viss kvantifierad klimatförändring påverkar samhället och ekosystemen. För att ett effektmål med säkerhet skall kunna utgöra en begränsande faktor bör man enligt regeringen därför anta en hög klimatkänslighet när man beräknar vilken stabiliseringsnivå effektmålet motsvarar. Utskottet anser i likhet med regeringen att miljökvalitetsmålets nuvarande formulering inte är helt ändamålsenlig och bör kompletteras med ett mål om en maximal global temperaturhöjning om högst jämfört med förindustriell nivå. På så sätt återspeglas också bättre de ställningstaganden som regeringen redan gjort i samband med att och fastställde målet om en maximal temperaturökning av den globala genomsnittstemperaturen om som utgångspunkt för EU:s fortsatta arbete. Som regeringen anför bör detta temperaturmål även utgöra en utgångspunkt för en kontinuerlig översyn av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, utformningen av åtgärder och styrmedel samt svenska ställningstaganden i de internationella förhandlingarna. Det kan finnas tröskelvärden som vid överskridande kan medföra abrupta klimatförändringar och vissa förändringar kan vara irreversibla. Den fortsatta utformningen av mål, styrmedel och åtgärder bör som regeringen påpekar beakta detta och att klimatets känslighet för ökade halter växthusgaser kan visa sig vara större än vad som kan förutses. En rättvis globalisering förutsätter som regeringen framhåller en rättvis förbrukning av världens naturresurser och att alla länder tar sitt ansvar för omställningen till en hållbar utveckling. Detta innebär bl.a. att varje land bör ha rätt att förbruka lika mycket miljöutrymme per invånare. En långsiktig strävan bör vara att industriländernas respektive utvecklingsländernas genomsnittliga utsläpp av växthusgaser per person skall närma sig varandra. Ett större åtagande från industriländerna att minska de globala utsläppen är därför nödvändigt. Utvecklingsländerna måste ges möjlighet att prioritera fattigdomsbekämpningen, vilket ofrånkomligen måste innebära att deras utsläpp ökar en del. Utskottet delar regeringens uppfattning att en sådan principiell utgångspunkt bör vara vägledande i strävan att nå erforderliga utsläppsnivåer . Utskottet konstaterar att regeringen avser att återkomma till frågan om det långsiktiga målets utformning vid kontrollstationen . Med det anförda anser utskottet att något särskilt uttalande från inte är nödvändigt med anledning av motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 8 och 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 1. Motionerna avstyrks i berörda delar. Vidare avstyrks motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkandena 5 och 6, 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 14 samt 2005/06:MJ49 (c) yrkande 5 i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad som ovan anförts om temperaturmål. Mål på medellång sikt Enligt motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 7 bör ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan införas med lydelsen: "De svenska utsläppen av växthusgaser skall som ett medelvärde för vara lägre än utsläppen . Utsläppen skall räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollet och IPCC:s definitioner. Delmålet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor." I motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 3 föreslås ett svenskt klimatmål på minskning av utsläppen av växthusgaser . Målet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer.EU:s miljöministrar har enats om att industriländerna bör minska sina utsläpp och . kan inte gömma sig bakom detta resonemang utan måste även göra insatser på hemmaplan, anser motionärerna. I motion2005/06:U267 (c) yrkande 4 framhålls att mål om att utsläpp av växthusgaser skall halveras måste nås. Därför behöver delmål fastställas som pekar ut färdriktningen. Flera motioner tar upp frågan om sektorernas utsläppsminskningar. Enligt motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 9 bör regeringen återkomma med förslag på bördefördelning och åtgärder vad avser sektorernas utsläppsminskningar. Motionärerna anser det vara bekymmersamt att regeringen inte redan nu har återkommit till med en uppskattning av hur utsläppsminskningen skall fördelas och vilka styrmedel som skall användas. Regeringen avser att återkomma med detta vid kontrollstationen . Om utgångspunkten är hur regeringen har agerat när det gäller kontrollstationen , skulle det innebära att inte kommer att ta ställning till bördefördelningen förrän omkring . Detta är inte en acceptabel fördröjning. I motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 6 begärs att regeringen återkommer med förslag på sektorsvisa inriktningsmål redan för . Behovet av sådana mål är stort , anser motionärerna. Målen behövs för att koncentrera insatserna till kostnadseffektiva åtgärder och tydliggöra sektorernas bidrag till samlade uppdrag. Även i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 3 framhålls behovet av sektorsdelmål för att tydliggöra var minskningarna skall ske. Sådana mål bör sättas samt ett delmål däremellan för . En lämplig sektorsindelning kan vara koldioxidutsläpp inom industri (ev. endast industrin i den handlande sektorn), transporter samt bostäder och övrigt. En fjärde slags sektor kan utgöras av övriga växthusgaser. Utgångspunkten kan vara att en proportionell minskning inom alla sektorer skall genomföras, föreslår motionärerna. I motion 2005/06:MJ46 (fp) anförs att en långsiktig plan bör förhandlas fram globalt för hur utsläppen skall reduceras till vad som anses hållbart enligt FN:s klimatpanel IPCC. bör ta fram värden för hur mycket utsläppen av växthusgaser bör minska , 2030, 2040, 2050 och 2100, dvs. på lång och medellång sikt. Därefter bör med kraft driva på i de internationella förhandlingarna för att fastställa dessa mål (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 15 bör sträva efter att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. I motionens yrkande 16 begärs att verkar för att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. Motionärerna hänvisar till att har angett att industriländerna, till vilka EU hör, bör minska utsläppen med . Med tanke på dagens stora skillnader i utsläpp per capita mellan olika länder bör verka för att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt . bekräftade att den globala medeltemperaturen inte får öka med mer än i förhållande till förindustriell tid för att nå klimatkonventionens långsiktiga mål att förhindra skadlig antropogen klimatpåverkan. Rådet enades om att det därför krävs en utsläppsminskning i industriländerna på i storleksordningen . har varit pådrivande för att skulle fastslå någon form av mål på medellång sikt. Utskottet anser i likhet med regeringen att det angeläget att mer konkreta mål för utsläppen av växthusgaser på medellång sikt utvecklas, både på EU-nivå och nationell nivå, i syfte att ge en vägledning för den framtida klimatpolitikens utformning. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att utsläppen för för bör vara lägre än utsläppen . En sådan ambition kan möjliggöra en fortsatt jämn takt i utsläppsminskningarna mot det långsiktiga målet. Av propositionen framgår att målet fortlöpande skall följas upp vid kontrollstationer minst med början . beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening att den bör återkomma till med nya tydliga delmål inom klimatområdet och att delmål bör tas fram för olika sektorer (bet. 2005/06:MJU3, res. 8, rskr. 2005/06:48 och 49). Utskottet ser positivt på regeringens avsikt att inför kontrollstationen närmare utreda hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till uppfyllandet av målen på lång och medellång sikt med sektorsvisa inriktningsmål för . Inriktningsmålen bör som regeringen anför skapa en helhet som tydliggör hur de samlade klimatmålen kan nås. Vidare bör de sättas utifrån aktuell kunskap om erforderliga utsläppsminskningar för att nå det långsiktiga klimatmålet om högst 2 graders temperaturökning med beaktande av en rättvis global fördelning och en jämn utsläppsminskningstakt. Ambitionen för ett svenskt mål på medellång sikt är som regeringen framhåller beroende av andra europeiska länders nationella åtaganden för att minska utsläppen och tar sin utgångspunkt i den av fastslagna inriktningen att utsläppen i industriländerna bör minska motsvarande . Utskottet anser i likhet med regeringen att det även är centralt att motsvarande mål utvecklas i övriga industriländer liksom att viktiga utvecklingsländer deltar i framtida klimatregimer. Utskottet delar regeringens uppfattning att mål på medellång sikt är viktiga för att underlätta för olika samhällsaktörers agerande i omställningen mot en mer hållbar utveckling och för att minimera risken för en fastlåsning vid långsiktigt ohållbara strukturer. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att internationellt, främst genom medlemskap i , verka för nya internationella och mer omfattande åtaganden om utsläppsbegränsningar . Som ett led i fastställandet av sådana åtaganden avser regeringen att verka för att konkreta mål för unionens utsläpp på medellång sikt slås fast. Utskottet konstaterar också att regeringen inför kontrollstationen avser att utreda hur samhällets olika aktörer och sektorer kan, inom och utanför landets gränser, bidra till de framtida utsläppsminskningarna på ett kostnadseffektivt sätt. I likhet med regeringen anser utskottet att även fortsatt bör driva frågan om att utsläppen räknat som koldioxidekvivalenter per person på global nivå närmar sig en nivå som tillåter att klimatkonventionens långsiktiga mål kan nås. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 7, 2005/06:MJ49 (c) yrkande 3 samt 2005/06:U267 (c) yrkande 4 om mål på medellång sikt lämnas utan vidare åtgärd.