bet · GT01SkU19 · 2006-02-21 00:00:00 — Som förutsättning gäller att den skattskyldige inte tar över en näringsverksamhet som redan bedrivs eller redan bedriver näringsverksamhet själv, eller att särskilda skäl inte talar emot det (prop. 2002/03:5, bet. 2002/03:2). En annan lättnad för just småföretag är införandet av en schablonregel för beräkning av gränsbelopp i 3:12-systemet av innebörd att ett och ett halvt inkomstbasbelopp fördelat på andelarna i företaget alltid skall kunna tas upp som kapitalbeskattad inkomst. Denna regel har bedömts kunna göra det enklare att deklarera för ett stort antal småföretag, särskilt för dem som har litet kapital eller är nystartade (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10). I betänkandet (SOU 2002:74) Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv har (Fi 1999:03) bl.a. föreslagit att beskattningsbara personer vars sammanlagda årliga intäkter avseende skattepliktiga omsättningar av varor och tjänster inom landet understiger skall ges rätt att vara befriade från mervärdesbeskattning (s. 434 f.). förslag kommer enligt budgetpropositionen att ingå i den större översyn av hela skattesystemet som också aviseras i budgetpropositionen (s. 149). I skrivelse 2005/06:23 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning redovisar regeringen sitt handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning inom ramen för för . Av skrivelsen framgår att frågan om ungas entreprenörskap och sysselsättning uppmärksammats på olika sätt. Enligt skrivelsen (s. 37) har regeringen bl.a. förlängt ett pågående nationellt entreprenörsprogram med fokus på unga människor till 2007 för att skapa positiva attityder till företagande och stimulera till ökat entreprenörskap i samhället. Programmet syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i grund- och gymnasieskola samt i högskolan. Vidare (s. 46) redovisas ett antal insatser för att bekämpa arbetslösheten bland ungdomar (anställningsstöd, jobbsökaraktiviteter, yrkesvägledning, en nationell samordnare, lärlingsplatser, ökade möjligheter att studera vid folkhögskola, mer sommarjobb, ökat statligt stöd till lokala initiativ). Skrivelsen behandlas av näringsutskottet. I motion N384 (yrkande 3) av och () föreslås befrielse från mervärdesskatt och egenavgifter upp till ett basbelopp för unga entreprenörer på högst . Syftet är att förenkla för unga människor att driva företag , t.ex. under ferietid. Utskottet anser liksom motionären att det i och för sig är önskvärt att öka unga människors intresse för entreprenörskap men finner att det är nödvändigt att iaktta viss försiktighet med selektiva och tidsbegränsade skattefavörer som kan komma att medföra konkurrenssnedvridningar, undanträngningseffekter och besvärande tröskeleffekter när favören upphör. Just dessa nackdelar vidlåder enligt utskottets mening motionärens förslag och frågorna är dessutom på olika sätt - som framgår ovan - redan uppmärksammade av regeringen. Utskottet avstyrker därför motionen. Mervärdesskatt på fastigheter och boende Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår tre motionsyrkanden om fribeloppet vid uttagsbeskattningen för fastighetsförvaltning, investeringsbidraget och mervärdesskatten vid nyproduktion samt påförande av mervärdesskatt på bostadshyror. Underhåll, lokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighetsskötsel skall enligt 2 kap. 8 § ML uttagsbeskattas när fastighetsägaren utför arbetena i egen regi, dvs. med egna anställda, även om verksamheten i övrigt inte är mervärdesskattepliktig. Uttagsbeskattning sker dock endast om nedlagda lönekostnader, inräknat avgifter som grundas på lönekostnaderna för arbetena, överstiger för beskattningsåret. Motionsyrkande liknande det nu aktuella har avstyrkts med hänsyn till kravet på konkurrensneutralitet i valet mellan upphandlade tjänster och tjänster i egen regi. godkände införandet av en ny investeringsstimulans till fastighetsägare för att tillfälligt minska produktionskostnaden för nya bostäder. Stimulansen utgår vid byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder och tillförs fastighetsägaren genom kreditering av dennes skattekonto. Den motsvarar i princip skillnaden mellan den icke avdragsgilla ingående mervärdesskatt som fastighetsägaren betalat vid byggandet, dvs. av beskattningsunderlaget, och den mervärdesskatt som fastighetsägaren skulle ha betalat om skattesatsen i stället varit . Investeringsstimulansen utgår till projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas till (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9). Överlåtelse och upplåtelse av fastighet undantas enligt 3 kap. 2 § ML från skatteplikt i mervärdesskattehänseende. Detta innebär att det inte skall tas ut någon mervärdesskatt vid uthyrning av fastighet eller vid försäljning av fastighet. Fastighetsägare som hyr ut lokaler till en skattskyldig som bedriver skattepliktig verksamhet i lokalerna har dock en möjlighet till s.k. frivilligt inträde. Tanken att beskatta bostadshyror med mervärdesskatt har tidigare av flera skäl avvisats. Redan Allmänna skatteberedningen diskuterade i betänkandet Nytt skattesystem (SOU 1964:25, s. 429) möjligheterna till generell skatteplikt vid uthyrning av fastigheter, bostäder och andra lokaler. Utredningen fann att en generell beskattning omfattande även uthyrning av bostäder skulle leda till svårigheter och bl.a. av neutralitetshänsyn krävde att även boendet i egnahem måste beskattas. Eftersom skatten på årshyran är betydligt mindre än skattebelastningen vid t.ex. uppförandet av en byggnad skulle denna belastning inte kunna avlyftas förrän , ansåg utredningen. Förutom dessa tekniska svårigheter såg man också problem förknippade med att antalet skattskyldiga skulle utökas. I motion Sk488 av och () efterfrågas en översyn av fribeloppet som gäller vid uttagsbeskattningen för fastighetsskötsel som fastighetsägare eller bostadsrättsföreningar utför i egen regi med anställd personal. I motion Sk460 (yrkande 5) av () föreslås en återföring av mervärdesskatten i form av ett generellt investeringsbidrag på av byggkostnaderna vid nyproduktion, som det av regeringen införda investeringsbidraget avskaffas. Slutligen föreslås i motion Sk464 (yrkande 1) av och () ett införande av mervärdesskatt på bostadshyra , så att fastighetsägare får möjlighet att göra avdrag för den ingående mervärdesskatten. I yrkande 2 begär motionärerna att tar upp frågan inom EU. Utskottet vill erinra om att bestämmelserna om mervärdesskatt för uttag av fastighetsförvaltningstjänster är motiverade av konkurrensneutralitetsskäl, och utskottet anser att motionärerna bakom motion Sk488 inte har tillfört frågan något nytt som föranleder utskottet att ompröva sitt tidigare ställningstagande i frågan. Vad gäller bestämmelserna om investeringsstimulans vill utskottet framhålla att det handlar om en tillfällig stimulans som kommer att börja avvecklas i slutet av detta år, och det vore enligt utskottets mening inte lämpligt att nu börja ändra på den grundläggande konstruktionen av stödet. Tanken att mervärdesskattbelägga hyror generellt har, som framgår av den ovan lämnade redovisningen av gällande bestämmelser m.m., tidigare prövats och avvisats, och utskottet finner att motionärerna inte har visat att fördelarna med ett sådant system uppväger nackdelarna i form av konkurrenssnedvridningsproblem på bostadsmarknaden m.m. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om avskaffande av mervärdesskatten för båtuppläggning. Mot bakgrund av ett avgörande av (mål C-428/02) anser att upplåtelse av uppläggningsplatser för båtar på land utgör skattepliktig omsättning enligt 3 kap. 3 § första stycket 5 ML. I det aktuella lagrummet föreskrivs att undantagen från mervärdesskatt på fastighetsområdet inte gäller upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet. De båtklubbar som upplåter uppläggningsplatser till medlemmar men inte bedriver verksamheten yrkesmässigt enligt ML behöver dock inte ta ut någon mervärdesskatt på upplåtelserna i den verksamheten. Enligt bör kontrollåtgärder som föranleds av nämnda styrsignal vara framåtsyftande. Beslut på initiativ av skall därför, i normalfallet, inte avse upplåtelser före 2005-09-01 (ställningstagande , dnr 130 357200-05/111). I motion Sk302 av () krävs att mervärdesskatten för båtuppläggning avskaffas. Motionären kritiserar för att i detta hänseende jämställa båtar med fordon. Utskottet vill erinra om att skatteplikten för båtuppläggning är motiverad av ett avgörande i som är bindande för . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om avdragsrätt för mervärdesskatt för förluster till följd av stöld eller rån. Jämför reservation 4 (c). I motion Ju379 (yrkande 17) av och () begärs ett tillkännagivande om att tillåta avdrag vid mervärdesskatteredovisningen för belopp som frånhänts den skattskyldige genom rån eller stöld. Även i motion Sk331 av och () begärs ett uttalande om att regeringen bör lägga fram förslag om ett sådant avdrag. Motsvarande yrkanden har tidigare avvisats med motiveringen att den förespråkade ordningen skulle strida mot såväl gällande EG-regler som grundläggande principer för mervärdesskatteredovisningen och dessutom ge upphov till problem, t.ex. då det gäller hanteringen av gjorda avdrag för mervärdesskatt, försäkringsfrågor m.m. Utskottet finner inte skäl att ändra uppfattning i frågan utan avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om slopad mervärdesskatt på alternativa behandlingar för att förhindra sjukdomsförlopp. Sjukvård, dvs. åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar, kroppsfel och skador samt näraliggande tjänster är undantagna från skatteplikt. För skattefrihet krävs att sjukvården tillhandahålls vid sjukvårdsinrättningar eller av någon med särskild legitimation att utöva yrke inom sjukvården. Olika behandlingar som kan hänföras till s.k. alternativvård, skönhetsvård eller för att öka det allmänna välbefinnandet är inte att betrakta som sjukvård enligt ML. Sådan vård är därför skattepliktig och beskattas med normalskattesatsen . Detta gäller även om behandlingarna ges av någon som innehar behörighet att utöva yrke inom sjukvården. I motion Sk457 (yrkande 1) av och () efterlyses lika villkor vid alla olika behandlingar som ges för att lindra eller förhindra sjukdomsförlopp. Motionärerna anser att alternativa behandlingar som ges av t.ex. homeopater eller naprapater inte skall beläggas med mervärdesskatt. Utskottet vidhåller sin uppfattning att en utvidgning av det skattefria området till att omfatta andra behandlingar än sjukvård enligt de ovan redovisade kriterierna skulle dels föra med sig kostnader för staten, dels leda till avgränsningsproblem gentemot andra typer av verksamheter vars ändamål också är att göra människor friskare och öka deras välbefinnande. Utskottet avstyrker därför motion Sk457 yrkande 1. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vissa varu- och tjänsteomsättningar, punkt 1 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vissa varu- och tjänsteomsättningar. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi321 yrkande 19, 2005/06:Sk206, 2005/06:Sk208, 2005/06:Sk210, 2005/06:Sk228, 2005/06:Sk232, 2005/06:Sk240 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk269, 2005/06:Sk289, 2005/06:Sk305, 2005/06:Sk311, 2005/06:Sk326, 2005/06:Sk360, 2005/06:Sk361, 2005/06:Sk374, 2005/06:Sk375, 2005/06:Sk406, 2005/06:Sk408, 2005/06:Sk424, 2005/06:Sk441, 2005/06:Sk490, 2005/06:Kr252 yrkande 3 och 2005/06:N445 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:Sk242 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk258, 2005/06:Sk297 yrkande 1, 2005/06:Sk357, 2005/06:Sk395, 2005/06:Sk433 och 2005/06:MJ448 yrkande 12. Vi delar den uppfattning som förs fram i motion Sk232 att en lägre mervärdesskatt på hushållsnära tjänster skulle innebära avsevärda positiva effekter i form av minskad omfattning av den svarta marknaden på detta område samt ökad sysselsättning för de grupper som vill arbeta inom denna sektor. Även från integrationspolitiska utgångspunkter kan en sänkning av mervärdesskatten förväntas medföra positiva effekter. Enligt finns det just nu - dvs. t.o.m. - en möjlighet att ansluta landet till försöket med reducerad skatt på s.k. arbetsintensiva tjänster. Till sådana tjänster hör vissa smärre reparationstjänster, renovering och reparation av privata bostäder, fönsterputsning och städning i privata hushåll samt frisörverksamhet, och området ligger således nära vad motionärerna kallar hushållsnära tjänster. Vi anser att regeringen bör göra en anmälan till före mars månads utgång om att fr.o.m. sänka mervärdesskatten på arbetsintensiva tjänster till den lägsta nivån som tillämpas i , dvs. Genom att avvakta med ikraftträdandet undviks inkomstminskningar för staten under innevarande budgetår, och man måste dessutom ta med i beräkningen att behövs för beredningsarbete med lagstiftningen. Härigenom kan den svenska anmälan ges den nödvändiga preciseringen och konkretionen, och vi förutsätter också att regeringen ser till att den åtföljs av erforderliga analyser beträffande de rättsliga frågorna och de ekonomiska konsekvenserna samt de marknads- och konkurrensanalyser som behövs för att tillgodose krav. Beträffande serveringstjänster finns det enligt vår mening starka skäl att sänka skatten till samma nivå som för livsmedel. En sådan åtgärd skulle medföra bättre konkurrensförhållanden för landets turistindustri och även innebära administrativa fördelar genom att mervärdesskatten på alla livsmedel skulle bli lika hög, oavsett om livsmedlen tillhandahålls i en livsmedelsaffär eller i en restaurang eller annars på en servering. Vi är medvetna om att det senaste har avvisat förslaget om att medge reducerad mervärdesskatt på restaurangtjänster, men den studie som kommissionen nu skall påbörja om de differentierade skattesatsernas effekter i olika hänseenden bör erbjuda tillfälle för att agera till förmån för en sänkt restaurangmoms. Vi anser att regeringen bör bevaka frågan och - eventuellt i samverkan med andra länder som har samma uppfattning som vi i fråga om önskvärdheten av att kunna sänka mervärdesskatten på restaurangtjänster - verka för ett positivt ställningstagande av Ekofin i denna fråga. Vidare anser vi att skattesatsen på transport i skidlift skall sänkas till samma nivå som skattesatsen på övrig idrottsverksamhet. Vi vill framhålla att före gjordes ingen skillnad på skattesatsen för transport i skidlift och annan personbefordran, som då erhöll samma skattenivå som idrottsverksamhet, dvs. Det skattebortfall som teoretiskt skulle kunna uppstå vid en sänkning av skidliftsmomsen till samma nivå som skattesatsen på övrig idrottsverksamhet kommer med all sannolikhet att uppvägas av att antalet fjällturister ökar. Gränsdragningarna för de olika mervärdesskattesatserna för olika verksamheter inom kulturområdet framstår som obegripliga och har ingen förståelse hos folk i allmänhet. Mervärdesskatten på entréavgiften till kommersiellt anordnad sällskapsdans bör därför sänkas till samma nivå som för tillträde till konserter och andra sceniska arrangemang. De olika skattesatserna på försäljning av konstverk beroende på om konstnären själv säljer sitt alster eller låter ett galleri göra det bör rättas till. Slutligen håller vi med motionärerna bakom motion Fi321 yrkande 19 (kd) om att området för friskvård, motion, sjukgymnastik och annan behandling kommit att präglas av ett svåröverskådligt virrvarr av olika regler i fråga om såväl skattesatsens nivå som skatteplikten - och avdragsrätten - över huvud taget, beroende på om tjänsten utförs i regi eller föreningsregi eller på kommersiell basis. Regeringen bör se till att reglerna granskas i syfte att uppnå konkurrensneutralitet på detta viktiga område. Möjligheten att låta alla former av friskvård och motion omfattas av den lägsta skattesatsen bör utredas. Vi anser att med anledning av berörda motioner bör rikta ett tillkännagivande om vad vi nu anfört till regeringen. Allmännyttiga ideella föreningar, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om allmännyttiga ideella föreningar. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk230, 2005/06:Sk293, 2005/06:Sk300, 2005/06:Sk377, 2005/06:Sk494, 2005/06:Kr281 yrkande 15, 2005/06:Kr382 yrkande 6, 2005/06:Kr414 yrkande 10, 2005/06:MJ528 yrkande 5 och 2005/06:N215 yrkande 6. Föreningslivet och det ideella arbete som bedrivs i föreningar i syfte att främja vissa allmännyttiga ändamål, såsom sociala, välgörande, religiösa, politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknande kulturella ändamål, har en lång tradition i vårt land. Deras stora betydelse för det svenska samhället, och även internationellt, kan inte nog understrykas. Som anförs i motionerna är det därför angeläget att de allmännyttiga ideella föreningarna och trossamfunden även i fortsättningen inte hindras i sin verksamhet av en hämmande beskattning. En eventuell momsbeläggning kommer att innebära stora ekonomiska problem och ett stort administrativt merarbete. anser att alla möjligheter till lättnader i mervärdesbeskattningen - eller hel befrielse - som står till buds inom ramen för den gemenskapsrättsliga lagstiftningen på området måste tas till vara. I budgetpropositionen (finansplanen s. 149) uttalar regeringen att beredningen inom av förslag nu är inriktat på att mervärdesskattefrågorna rörande de ideella föreningarna skall ingå i den större översyn av hela skattesystemet som förestår. Det är enligt Alliansens uppfattning angeläget att regeringen arbetar snabbt så att den oro och ovisshet som finns bland många ideellt arbetande människor kan skingras. Vi föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den i den fortsatta beredningen av förslag beaktar vad vi nu anfört. Företagsbilar, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om företagsbilar. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk204, 2005/06:Sk254, 2005/06:Sk299, 2005/06:Sk307, 2005/06:Sk348 och 2005/06:Sk504. I likhet med vad som anförs i motionerna Sk204, Sk254, Sk299, Sk307, Sk348 och Sk504 anser att mervärdesskattelagens bestämmelser om avdragsrätt för förvärv av fordon är svårförståeliga och ger upphov till onödigt krångel för de berörda företagarna. Reglerna, och då särskilt gränsdragningen mellan vad som enligt mervärdesskattelagen är att anse som personbil och vad som bör betraktas som lastbil, måste ändras så att avdragsrätt kan medges för alla typer av lastbilar som används i näringsverksamhet, oavsett om bilen har luftspalt eller inte mellan förarutrymmet och lastutrymmet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöld och rån, punkt 8 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöld och rån. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk331 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju379 yrkande 17. Det är orättvist och stötande för rättskänslan att näringsidkare till följd av mervärdesbeskattningens konstruktion tvingas redovisa mervärdesskatt på all sin omsättning, även om näringsidkaren förlorat vederlaget i form av kontanta medel till följd av rån, stöld eller annat tillgreppsbrott. Denna uppfattning är vitt spridd bland allmänheten som i detta sammanhang bortser från lagstiftningsteknikaliteter och EG-rätt. Enligt min uppfattning skulle det vara en fördel om det på något sätt kunde öppnas för en skattemässig kompensation i sådana lägen. Bland annat skulle regelsystemets legitimitet vinna på en sådan uppmjukning. Jag är medveten om att regeringen har funnit att av bl.a. EG-rättsliga skäl inte kan införa regler för korrigering av beskattningsunderlaget i sådana fall då vederlaget för en omsatt vara eller tjänst har stulits. Jag anser att regeringen bör göra en förnyad analys av rättsläget och om det visar sig nödvändigt agera inom EU för att göra det möjligt att på något sätt reducera mervärdesskatten efter rån, stöld eller liknande tillgreppsbrott. Jag föreslår att med bifall till motion Sk331 (c) som sin mening ger regeringen till känna vad jag nu har anfört. Motion Ju379 får härigenom anses tillgodosedd. Vissa varu- och tjänsteomsättningar, punkt 1 (fp) () och () anför: I stället för en enhetlig och enkel skatt har det svenska mervärdesskattesystemet kommit att bli ett lapptäcke av olika skattesatser som dessutom kompliceras ytterligare av om den som tillhandahåller varan eller tjänsten handlar i offentlig regi, i föreningsregi eller på kommersiell basis. Systemet drar höga administrativa kostnader, skapar gränsdragningsproblem och leder till irritation hos konsumenterna. Mervärdesskattesystemet behöver ses över. Den utredning som pågår, tillkommen efter fp-motion, har tagit och vi anser att det är önskvärt att resultat presenteras . Distansförsäljning av varor inom EU, punkt 4 (fp) () och () anför: Alltfler privatpersoner köper varor via Internet vilket medför att det antal företag som bedriver sådan handel stadigt ökar. Var företagen är placerade och har sina lager rent fysiskt har ingen betydelse. Det kan vara i eller i något annat EU-land. Det som kan orsaka problem är vilken mervärdesskatt en privatkund skall betala om försäljningen sker från ett annat land. Den privatperson som handlar en vara i ett annat EU-land och själv fraktar hem den betalar den moms som gäller i säljarens hemland. Huvudregeln vid distansförsäljning till privatpersoner är däremot att beskattning skall ske i köparens hemland till det landets momssats om säljarens årliga försäljning i det landet överstiger ett visst belopp. I är detta belopp, det s.k. tröskelvärdet, . Överskrids tröskelvärdet skall säljaren öppna ett mervärdesskattekonto i och lägga svensk mervärdesskatt på sina fakturor. är det mycket svårt att följa upp vilka företag från andra EU-länder som via Internet säljer varor till belopp som överskrider tröskelvärdet men inte har öppnat mervärdesskattekonto i . Det innebär också att svenska staten går miste om värdefulla skatteintäkter. Skillnaden i moms inom EU snedvrider konkurrensen på handel via Internet. Skulle anpassa sin mervärdesskatt till övriga skulle sannolikt e-handeln växa ytterligare. Av en utredning från framgår att prisskillnaderna på nätet i vissa fall är enorma, vilket till stor del beror på den högre svenska mervärdesskatten. Vi förutsätter att regeringen har uppmärksammat de svenska företagens konkurrenssituation när det gäller handel via Internet och att den såväl inom som i det inom EU pågående arbetet är pådrivande för att hitta en lösning på problemen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fi321 av Per m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskatter m.m. (Fi 2002:11) särskilt bör granska momsreglerna för friskvård och motion. 2005/06:Sk204 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsreglerna för lastbilar. 2005/06:Sk206 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samma moms på kulturevenemang. 2005/06:Sk208 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla för små företag på landsbygden att bedriva turistnäring. 2005/06:Sk210 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig matmoms. 2005/06:Sk228 av och (båda m):