bet · GT01NU19 · 2006-05-19 00:00:00 — I propositionen påpekas att särskilt vill prioritera insatser för ökad energieffektivisering i industrins processer, i första hand inom massa- och pappersindustrin. Regeringen delar myndighetens bedömning att särskild prioritet bör ges åt insatser inom massa- och pappersindustrin, eftersom det där finns en betydande potential för energieffektivisering. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom utvecklingsområdena a) Järn- och stålindustri, b) Massa- och pappersindustri, c) Övrig industri och d) Systemstudier. Insatserna inom temaområdet Kraftsystemet bör enligt regeringen vägledas av den övergripande visionen om en framtid där all el som produceras i det svenska energisystemet kommer från långsiktigt uthålliga energikällor, där kraftsystemet byggs och drivs med lägsta möjliga livscykelkostnad, svarar mot samhällets och industrins krav på kapacitet och kvalitet, är väl anpassat för integration av nya elproduktionstekniker och där svensk industri med stark FoU som bas utvecklar nya produkter med anknytning till produktion och distribution av el med avsättning på globala marknader. De insatser som föreslår skall prioriteras inom området är bl.a. insatser som leder till minskade etableringskostnader och enklare tillståndshantering för förnybar elproduktion; inrättandet av ett svenskt vattenkraftcentrum; stöd till grundläggande forskning samt till utveckling och demonstration av tillverkningsprocesser för att möjliggöra storskalig svensk produktion av solceller; verksamhet som kopplar till de stora demonstrationsprojekten kring vindkraft; forskning och demonstration av vågkraftteknik samt insatser för utvecklingen av ett robust och mer effektivt kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom fem utvecklingsområden, a) Vattenkraft, b) Vindkraft, c) Solceller, d) Nya omvandlingstekniker (vågkraft m.m.) och e) Elkraftteknik. Enligt regeringens bedömning utgör de av prioriterade områdena en ändamålsenligt grund för att främja en uthållig tillförsel och distribution av el. Insatserna inom temaområdet Energisystemstudier bör enligt regeringens bedömning vägledas av den övergripande visionen om en framtid där kunskapen om det svenska energisystemet, hur det utvecklas och kan formas, präglas av en helhetssyn och där denna kunskap skapar förutsättningar för en omställning som bidrar till en hållbar tillväxt. Temaområdet Energisystemstudier är sektorsövergripande och innefattar tvärvetenskapliga ämnesområden och studier av energisystem ur ett brett perspektiv, i vilket både tekniska, sociala och ekonomiska komponenter ingår. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom utvecklingsområdena a) Allmänna energisystemstudier och b) Klimatrelaterade energisystemstudier. De insatser som anser skall prioriteras inom utvecklingsområdet Allmänna energisystemstudier är analys av energipolitiska styrmedel och deras konsekvenser, analys av energimarknadernas funktion, beteende- och acceptansfrågor, implementeringsfrågor samt modellutveckling för analys och prognoser. Inom utvecklingsområdet Klimatrelaterade energisystemstudier behövs enligt forskning om framtida åtaganden att minska växthusgasutsläppen, konsekvenser av åtagandens omfattning samt fördelning av dessa åtaganden mellan nationer och sektorer. Till detta hör behovet av fördjupad kunskap om Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Regeringen gör bedömningen att de av föreslagna visionerna och målen liksom de prioriterade områdena utgör en ändamålsenlig grund för att genom ökade insatser kring forskning om energisystemet främja omställningen av detsamma. Indikatorer för uppföljning av insatserna I propositionen framhålls att uppföljning av genomförda insatser är en väsentlig del av det analys- och strategiarbete som krävs för genomförandet av de långsiktiga energipolitiska insatserna. För uppföljning och redovisning av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet har utarbetat en uppsättning indikatorer och resultatmått. Uppföljning av specifika s.k. EFUD-mål per tema- och utvecklingsområde skall ske med hjälp av resultatmått (med EFUD avses forskning, utveckling och demonstration på energiområdet). Resultatmåtten är konkreta och s.k. SMARTa mål (Specifika, Mätbara, Accepterade, Realistiska och Tidsatta). Uppföljningen av verksamhetens bidrag till omställningen av energisystemet skall ske genom områdesspecifika indikatorer. Dessa är formulerade för att följa upp de konkretiserade visioner som formulerats per tema- och utvecklingsområde eller per program. Uppföljning av kunskaps- och kompetensmål och av kommersialiseringsmål skall ske med hjälp av generella indikatorer. Dessa indikatorer skall visa hur verksamheten bidrar till att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras samt hur verksamheten bidrar till att bygga upp kunskap och kompetens. Enligt regeringens bedömning ger det av utarbetade systemet med indikatorer och resultatmått goda möjligheter för uppföljning och utvärdering av verksamheten och bör, tillsammans med regelbundna synteser av uppnådda resultat och oberoende utvärderingar av verksamhetens kvalitet och relevans, ligga till grund för återrapportering. Vidare uppmärksammas i propositionen att vissa brister i de tekniska systemen för uppföljning har påtalats. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att se över de tekniska systemen för uppföljning och, vid behov, föreslå ytterligare åtgärder. Bättre förutsättningar för kommersialiseringar Det är enligt regeringens bedömning nödvändigt att resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatserna på energiområdet i ökande utsträckning omsätts i kommersiella produkter som kan bidra såväl till omställningen till ett hållbart energisystem som till landets ekonomiska tillväxt. Enligt regeringen bör därför ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt inom energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Detta bör ske i nära samarbete med och samt eventuellt andra berörda aktörer. Regeringen meddelar även sin avsikt att genomföra en översyn av de förordningar som styr verksamheten och införa ökade möjligheter för att stödja kommersialisering av idéer och forskningsresultat på energiområdet. Regeringen anser även att det är angeläget att förbättra riskkapitalförsörjningen i tidiga kommersiella faser på energiområdet. Enligt regeringen är energiområdet särskilt eftersatt då det gäller tillgång på riskvilligt kapital för investeringar i tidiga kommersiella skeden. Insatserna för tillförsel av sådant riskkapital bör därför ges högre prioritet och därmed förstärkas såväl organisatoriskt som finansiellt, utöver de insatser som stiftelsen gör. I propositionen meddelar regeringen även sin avsikt att ge i uppdrag att i samråd med Verket för näringslivsutveckling () skyndsamt utreda hur sådana insatser kan utformas i samverkan med övriga aktörer och övriga insatser för kommersialisering av ny teknik och nya tjänster på energiområdet. Regeringen gör bedömningen att insatser på upp till högst inom befintlig ram skulle kunna förbättra riskkapitalförsörjningen väsentligt och bidra till ökad kommersialisering på energiområdet. Samverkan med andra aktörer För att säkerställa att innovativa förslag till utveckling av nya produkter och tjänster inom energiområdet kan bedömas på ett rättvisande sätt ur såväl affärsmässigt som energimässigt perspektiv gör regeringen bedömningen att en samrådsgrupp med representanter för olika aktörer med uppdrag att främja innovationssystemet bör skapas vid . Samrådsgruppens uppgift skall vara att utveckla och stärka samarbetet så att utveckling och marknadspenetration av nya produkter och tjänster inom energiområdet underlättas. Vidare påpekas i propositionen att och kraftföretagen i egenskap av stora beställare av elkraftteknisk och energiteknisk utrustning väsentligt kan bidra till att ny teknik vinner insteg på marknaden. Regeringen menar även att en nära samverkan mellan och kring forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser bör kunna öka möjligheterna till marknadsintroduktion av ny teknik och kunskap. Svenska kraftnäts rapport om elkraftteknisk samverkan remissbehandlas och regeringen meddelar sin avsikt att återkomma i denna fråga. Mot bakgrund av det ökade behovet av aktivt strategiarbete och en starkare samordning för de långsiktiga energipolitiska insatserna som helhet bör övergripande roll och ansvar stärkas. Regeringen anser därför att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet under utgiftsområde 21 Energi skall administreras av . Regeringen bör dock som disponera medel för internationellt energisamarbete och vissa temporära riktade insatser samt för övergripande utvärderingsinsatser. I propositionen påpekas att den tydlighet och fokusering som kan uppnås genom att administrerar detta anslag förutsätter att effektivare former för samverkan med andra forskningsfinansierande myndigheter etableras. Samverkan mellan forskningsfinansierande myndigheter Regeringen framhåller att det är viktigt att , där så bedöms lämpligt, samråder med andra forskningsfinansierande myndigheter såsom för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och Verket för innovationssystem () vid utformningen av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom områden med anknytning till flera myndigheters ansvarsområden. Att Energimyndigheten även bör samverka med andra statliga forskningsfinansiärer kring främjande av starka forskningsmiljöer, tydliggörs i propositionen. När det gäller samverkan kring grundforskning påpekas i propositionen att det är viktigt att slå fast att har ett ansvar för att stödja insatser av karaktären energirelaterad grundforskning. För att säkerställa att insatser av denna karaktär ges rimliga förutsättningar bör samråd ske med och Formas. Regeringen gör bedömningen att det bör överlåtas åt och övriga forskningsfinansiärer att gemensamt bestämma omfattningen och formerna för den verksamhet de hanterar och finansierar i samråd. Vidare anförs att modellen för samverkan mellan bör ligga till grund för samverkan även på andra områden. Beträffande samverkan kring energianvändning i bebyggelsen, transportsektorn och andra sektorer meddelar regeringen sin avsikt att uppdra åt att i samråd med Formas inrätta en kommitté för forskning kring energianvändning i bebyggelse. Inom området energirelaterad transportforskning, där bedriver verksamhet, kan inrättandet av en kommitté tillse att området ges rimliga förutsättningar. Mer aktivt genomförande på myndighetsnivå Enligt regeringens uppfattning fordrar en ökad koncentration av insatserna och en ökad ambition vad gäller kommersialisering av resultaten, samverkan med näringslivet och harmonisering med andra styrmedel fördjupade kunskaper om energisystemets funktion och ökade insatser kring analys och strategiarbete. Ansvaret för dessa insatser bör ges till , anser regeringen och framhåller att myndighetens arbete med utvecklingsplattformar bör utgöra en god grund för framtida insatser. Regeringen gör bedömningen att det är angeläget att öka insatser kring analys och sammanställning av utvecklingsläget inom olika delar av energiområdet samt rörande uppföljning, rapportering och resultatspridning från programmet. Därtill anser regeringen att ansträngningarna för att integrera resultaten från energiforskningen i den löpande utrednings-, prognos- och redovisningsverksamheten bör fortsätta och ges högre prioritet. I propositionen erinras om att möjligheterna till internationellt samarbete finns i flera olika forum, såsom Nordisk Energiforskning, den internationella energiorganisationen och EU. Regeringen konstaterar att svenska aktörer i stor utsträckning deltar i dessa internationella sammanhang, men menar att det finns möjligheter att öka ambitionsnivån på detta område. Enligt regeringen finns det stora fördelar med att delta i internationella program och samarbetsformer på ett mer proaktivt sätt. och svenska aktörer borde genom väl underbyggda insatser kunna påverka utformningen av t.ex. EU:s ramprogram och ta initiativ till nya insatser inom ramen för IEA eller i form av andra bilaterala och multilaterala samarbeten. Då Energimyndigheten har ansvaret för de långsiktiga energipolitiska insatserna är det enligt regeringen naturligt att myndigheten har det huvudsakliga ansvaret för det svenska deltagandet i internationellt samarbete vad gäller forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. I sitt strategiska arbete och i sina prioriteringar bör ta ökad hänsyn till möjligheterna med internationellt samarbete och i ökad utsträckning stödja arbete för att initiera och utforma framgångsrika ansökningar och projektförslag på strategiskt viktiga områden. Bättre koncentration avseende starka forskarmiljöer Regeringen anser att även bör ges ansvaret att inom det löpande strategi- och prioriteringsarbetet på bästa sätt främja uppbyggnaden och vidmakthållandet av starka forskarmiljöer på energiområdet med sådan inriktning och bredd som gör dem till attraktiva partner för internationellt samarbete och för samverkan med svenskt näringsliv. I ansvar bör också ingå att samråda med , och kring satsningen på starka forskningsmiljöer i enlighet med propositionen om forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Därtill framhålls att är ett kraftfullt instrument för att främja samverkan mellan starka forskarmiljöer och svenskt näringsliv och säkerställa forskningens näringslivsrelevans. finns 28 , varav fem är verksamma inom energiområdet med stöd av . Regeringen anser att aktivt bör verka för att vidareutveckla denna samverkansform. I motion 2005/06:N20 (m) framhålls att det i propositionen saknas tydliga krav för utvärdering av forskningens kvalitet. All statlig forskning måste enligt motionärerna uppfylla högt ställda krav om kvalitet, och ett tillkännagivande därom anmodas. Med hänvisning till kvalitetskravet anser motionärerna att förslaget i propositionen om att låta ansvara för medlen för energiforskning bör avvisas. Ytterligare ett skäl till att avvisa detta förslag är att uppgiften att övervaka konkurrensen på energimarknaden svårligen låter sig förenas med uppgiften att fördela de statliga forskningsanslagen. bör enligt vad som anförs i motion 2005/06:N22 (fp) avslå förslagen i propositionen dels om verksamhetens långsiktighet, dels om övergripande mål och konkretisering av dessa. Propositionen präglas av en övertro på politisk detaljstyrning av forskning och forskningsområden, sägs det. Energiforskning bör i stället behandlas som forskning inom andra områden, och en separat proposition om energiforskning bedöms vara obehövlig. Motionärerna motsätter sig även den vision om omställningen av energisystemet som regeringen presenterar i propositionen då en fortsatt avveckling av kärnkraften ingår i denna. Att avveckla kärnkraften är varken nödvändigt eller önskvärt, utan tvärt om försvårar det minskningen av fossila bränslen, anförs det. Av detta skäl motsätter sig motionärerna även vad som anförs i propositionen om att kärnkraften (fission) skall uteslutas ur energiforskningen. Kärnkraften bör i stället ses som en energikälla bland andra, och dess utvecklingspotential bör tillvaratas, anser motionärerna. Vidare förordas ett riksdagsuttalande om att ett energiutvecklingsråd inte behöver inrättas. Motionärerna anser inte heller att skall administrera medlen inom anslaget för energiforskning (35:5). I likhet med menar de att detta riskerar att få allvarliga konsekvenser för den långsiktiga grundforskningen inom området och även för synergin med ett flertal andra grunddiscipliner. I stället pläderas för ökade fakultetsanslag och att lärosätena själva får besluta om inriktningen på forskningen. I motionen framförs även kritik mot att sex temaområden för energiforskning pekas ut; ett utpekande skulle medföra en risk för att andra viktiga forskningsområden kan komma att få en undanskymd roll. Därtill förordas ett uttalande rörande utvärderingen av energiforskningen. För att säkerställa att de medel som satsas används effektivt är det enligt motionärerna viktigt att insatserna för utvärdering förstärks. När det gäller ansvaret för kommersialisering på energiområdet anförs i motionen att det bör vara snarare är som skall ha ansvaret för att idéer och projekt på energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Även ett tillkännagivande om att aktivt bör delta i olika typer av internationell samverkan, såsom exempelvis International Partnership for the Hydrogen Economy (IPHE), anmodas i motionen. Frågan om svenskt deltagande i IPHE tas även upp i motion 2005/06:MJ46 (fp). I motionen påpekas att vätgasteknologi har många fördelar ur miljösynpunkt och att internationellt samarbete är viktigt. skulle kunna bidra till den internationella forskningen och dessutom aktivt ta del av utvecklingen i andra länder. Motionärerna anser därför att bör bli medlem i IPHE. I motion 2005/06:N243 (fp) behandlas forskning rörande alternativ energi, och motionärerna framhåller att forskning inom energiområdet i samverkan med företag behöver förstärkas. Vidare anförs att ett kluster av forskare med fokus på framför allt bioenergi skulle kunna ha sitt säte i regionen - . Att synen på energiforskningens uppgift och mål som redovisas i propositionen är alltför snäv framhålls i motion 2005/06:N21 (kd). Forskningens roll bör i stället vara att förutsättningslöst bidra till en utveckling av energisystemet. Motionärerna anser att de övergripande energipolitiska målen skyndsamt behöver tillföras konkreta och kvantitativa målsättningar och förordar ett riksdagsuttalande om att regeringen bör återkomma med nya kvantifierbara och mätbara mål för de långsiktiga insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Därtill menar de att bör avslå förslaget om ett energiutvecklingsråd. Att låta fördela alla statliga medel till energiforskning med syftet att snabba på omställningen av energisystemet är inte bästa sättet att nå målen, anförs det. För att skall kunna uppnå målet om ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist eller andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning krävs att satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling, anförs det i motion 2005/06:N476 (kd), och ett riksdagsuttalande därom anmodas. International Partnership for the Hydrogen Economy (IPHE) bildades för att samordna forskning, utveckling, demonstration och kommersiella aktiviteter relaterade till vätgas och bränsleceller. Medlemmarna, som är 17 till antalet, är , , , , , , , , , , , , , , , och . När det gäller frågan om ett svenskt medlemskap i organisationen kan erinras om det svar samhällsbyggnadsminister gav med anledning av en fråga (fr. 2004/05:379) av (). I sitt svar framhöll statsrådet att deltar på många sätt i internationellt samarbete kring energiteknisk forskning och utveckling. Inom EU görs kraftfulla insatser. Inom det s.k. Quick-start-programmet bedrivs en satsning omfattande fram . Även inom den internationella energiorganisationen () och inom Nordisk energiforskning deltar i insatser kring produktion, lagring och användning av vätgas. Vidare framhölls att det är riktigt att inte är medlem i det av initierade International Partnership for the Hydrogen Economy (IPHE). Både och samverkar dock med IPHE. Genom medlemskap i och vårt deltagande i IEA har vi således indirekt kontakt med samarbetet inom IPHE. för även en dialog med IPHE för att utröna formerna och villkoren för ett eventuellt svenskt deltagande, men något slutligt ställningstagande har ännu inte gjorts. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under sex rubriker - Utgångspunkter för insatserna, Inrättandet av ett energiutvecklingsråd, Verksamhetens inriktning och mål, Kommersialisering på energiområdet, roll och Internationell samverkan. Som i det föregående redovisats tar propositionen sin utgångspunkt i en vision för omställningen av energisystemet. Enligt utskottets uppfattning är omställningen till ett hållbart energisystem nödvändig för att skall kunna uppfylla gjorda åtaganden, t.ex. beträffande utsläpp av växthusgaser. Även avvecklingen av kärnkraften anser utskottet vara en av grunderna i omställningsarbetet. I likhet med regeringen menar utskottet därför att de allmänna energipolitiska målen, strategin för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften, det övergripande målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna, klimatpolitiken, miljöpolitiken samt arbetet inom oljekommissionen utgör viktiga led för visionen att ställa om energisystemet till vad som är långsiktigt hållbart. Det sagda innebär att utskottet inte delar uppfattningen i motion 2005/06:N22 (fp) rörande den vision som framläggs i propositionen. Till skillnad från motionärerna anser utskottet, som ovan anförts, att avvecklingen av kärnkraften utgör en väsentlig del av denna vision. Mot denna bakgrund bör motionen avslås av . I motion 2005/06:N20 (m) framhålls bl.a. att propositionen präglas av en övertro på en stark statlig styrning av forskningens inriktning och att det i propositionen saknas tydliga krav på utvärdering av forskningens kvalitet. Utskottet delar inte denna uppfattning. Tvärtom menar utskottet att det program för energiforskning som presenteras i propositionen innehåller en hög grad av flexibilitet. Som anförs i propositionen bör den portfölj av insatser som genomförs väljas med utgångspunkt i de övergripande målen och kriterierna och inte begränsas till enskilda tekniker. Bortsett från forskning kring kärnkraft (fission) bör således alla tänkbara alternativ, även sådana som inte ingår i programmet, såsom fusionskraft samt avskiljning och lagring av koldioxid etc., kunna värderas mot varandra utifrån deras förutsättningar att bidra till omställningen. Ansvaret för bedömningen av hur olika områden kan bidra till uppfyllandet av de övergripande målen vilar på . När det gäller uppföljningen av insatserna vill utskottet peka på de olika mått, indikatorer och utvärderingar som presenterat en struktur för, vilken även redogörs för i propositionen. Utskottet återkommer även till frågorna om uppföljning och utvärdering av insatserna i avsnittet om verksamhetens inriktning och mål. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i här aktuella delar. Inrättandet av ett energiutvecklingsråd I två av de här aktuella motionerna - 2005/06:N21 (kd) och 2005/06:N22 (fp) - förordas att skall ta ställning mot det energiutvecklingsråd som regeringen i propositionen meddelat sin avsikt att inrätta. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning på denna punkt. Enligt utskottets mening är det viktigt att den övergripande visionen om en omställning till ett hållbart energisystem konkretiseras och förankras. Som anförs i propositionen kan det behövas en organisation som kan bidra till konkretisering och förankring av visionen om omställningen av energisystemet på en mer övergripande nivå än myndigheternas. I detta arbete kan det vara betydelsefullt att skapa en dialog med olika berörda aktörer - näringsliv, organisationer och myndigheter - i syfte att få dessa att samverka kring omställningen av energisystemet och till utvecklingen av svenskt näringsliv. Genom att skapa en samsyn mellan staten och näringslivet kan omställningen bli en stark drivkraft för teknik- och affärsutveckling. Vidare kan ett sådant råd vara ett lämpligt forum för en rådgivande diskussion kring olika energipolitiska styrmedel. Att för dessa ändamål inrätta ett råd under ledning av statsrådet med ansvar för energifrågorna ser utskottet som ändamålsenligt. Utskottet ställer sig således bakom regeringens bedömning när det gäller att inrätta ett energiutvecklingsråd.