bet · GT01NU13 · 2006-03-14 00:00:00 — När det gäller att klargöra betalningsansvaret för en flytt av de centrala delarna av som malmbrytningen medför bör framhållas att ett stort antal myndighetsbeslut krävs för att möjliggöra en utökad malmbrytning. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att bör avslå här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bör med hänvisning till ett presenterat strategiprogram avslå en motion rörande läkemedels- och medicinteknisk industri. I motion 2005/06:N274 (c) förordas en översyn av de regelverk som berör den medicintekniska industrin och läkemedelsindustrin för att kunna behålla dessa företag i . Motionären menar att en översyn av regelverket för dessa företag kombinerat med en relationsöversyn mellan företagens forskningsenheter och vårdgivare och patienter vid sidan av en rimlig lagstiftning för djurförsök behöver göras. Strategiprogrammet för läkemedel, bioteknik och medicinteknik presenterade regeringen ett strategiprogram för läkemedel, bioteknik och medicinteknik. I strategiprogrammet redovisas en vision för den svenska läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikindustrin samt en åtgärdsplan för hur företag, statliga myndigheter och andra intressenter tillsammans skall uppnå visionen. De deltagande parterna har identifierat ett antal områden där samarbetet mellan aktörerna ytterligare kan förbättras och insatser göras för att stärka och vidareutveckla styrkepositionen för den svenska industrin inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Av strategiprogrammet framgår att följande huvudområden identifierats: Samspelet mellan staten, näringslivet och andra berörda aktörer. Biovetenskaplig forskning och utveckling inom strategiska områden. Kommersialiseringen av forskningsresultat. Kompetensförsörjning och utvecklad dialog. Förutsättningarna för den branschspecifika produktionen. Kvalitet i vården. Inom dessa huvudområden finns ett antal föreslagna åtgärder. Varje åtgärd har en huvudansvarig aktör utsedd som skall driva processen vidare med stöd av övriga parter. Fråga om läkemedels- och medicinteknisk industri besvarade näringsminister en fråga (fr. 2005/06:832) av () om läkemedelsindustri och medicinteknisk industri. Frågan gällde vad statsrådet avsåg att göra för att garantera den spetsindustri som finns inom läkemedelsindustrin och medicinteknisk sektor rimliga förutsättningar att bedriva sin verksamhet i landet. I sitt svar hänvisade näringsministern till det strategiprogram om läkemedel, bioteknik och medicinteknik som regeringen presenterade . Programmet syftar till att lägga upp de långsiktiga strategierna för att garantera en fortsatt gynnsam utveckling inom denna sektor i . Vidare redogjorde han för att programmet innehåller strategier avseende såväl förutsättningarna att bedriva djurförsök i som den totala regelbördan för näringslivet inklusive den biovetenskapliga sektorn. Etisk prövning av djurförsök När det gäller lagstiftningen om djurförsök, som berörs i motion 2005/06:N274 (c), kan nämnas att antog regeringens proposition om etisk prövning av djurförsök m.m. (prop. 2004/05:177, bet. 2005/06:MJU5). I propositionen föreslogs ändringar i djurskyddslagens (1988:534) bestämmelser om djurförsök. avslog ett antal motionsyrkanden på området. besvarade näringsminister en fråga (fr. 2005/06:940) av () om vilka åtgärder denne avsåg att vidta för att klargöra att eventuella förändringar av villkoren för djurförsök inte tillåts att äventyra strategiprogrammet gör läkemedel, bioteknik och medicinteknik. I sitt svar hänvisade näringsministern till att det i strategiprogrammet anges att regeringen kommer att verka för att forskningen skall ha stabila förutsättningar som ett starkt djurskydd säkerställs. Regeringen har, menade ministern, således tydligt klargjort att utgångspunkten för den fortsatta verksamheten inom försöksdjursområdet skall vara att forskningens och företagens möjligheter att verka även i fortsättningen skall vara trygga. Det kan i detta sammanhang även nämnas att jordbruksminister svarade på en fråga (fr. 2005/06:166) från () om vilka åtgärder hon avsåg att vidta för att de nya regleringarna för handhavande av djurförsök inte begränsar forskningens möjligheter. Jordbruksministern erinrade i sitt svar om den proposition om etisk prövning av djurförsök m.m. som regeringen tidigare överlämnat till . I propositionen aviserar regeringen bl.a. att skall ges i uppdrag att utreda om det bör införas etisk prövning av avel av försöksdjur liksom att utvärdera det nuvarande klassificeringssystemet för bedömning av djurs smärtupplevelser. I propositionen aviseras även att en särskild utredare kommer att tillkallas för att utreda möjligheten att överklaga de djurförsöksetiska nämndernas beslut. Enligt jordbruksministern syftar det kommande direktivet, de ändringar som föreslås i propositionen liksom de uppdrag regeringen beslutat ge till att tydliggöra regelverket och stärka djurskyddet för försöksdjuren. Utgångspunkten är, enligt ministern, att detta skall ske utan att begränsa forskningens eller företagens möjligheter, utan att de skall ges trygga förutsättningar att verka även . Den svenska läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikindustrin är en av landets viktigaste näringar. Omkring 800 svenska och internationella företag är verksamma inom utveckling av produkter och tjänster inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik i och ca 50 000 personer arbetar i dessa företag. Utskottet delar således uppfattningen i motion 2005/06:N274 (c) om att det är angeläget att verka för att dessa företag väljer att stanna i . kan utskottet konstatera att flera av de områden där motionären förordar en översyn inryms i det strategiprogram för läkemedel, bioteknik och medicinteknik som presenterats. Mot denna bakgrund avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande design. Beträffande industridesign hänvisar utskottet bl.a. till det arbete som Stiftelsen Svensk Industridesign bedriver. Industridesignens roll betonas i motion 2005/06:N455 (s). Motionärerna framhåller att det är angeläget att industridesignen kan fortsätta att utvecklas såväl nationellt som regionalt och att understryker vikten av att en inte ringa del av innovationsanslagen används för att stärka den svenska industridesignen. I motion 2005/06:Kr235 (m) anmodas två tillkännagivanden rörande form och design, dels om designens tillgänglighet, dels om designens betydelse för näringslivet. Motionärerna menar att det är väsentligt för god form och design att ge de föremål och miljöer vi omger oss med bättre funktion och därigenom göra dem mer tillgängliga. Därtill framhålls att designen i ännu högre grad måste bli näringslivsorienterad. avstyrkte utskottet (bet. 2004/05:NU9) enhälligt motionsyrkanden likalydande med dem i motion 2005/06:Kr235 (m). hänvisades till att utskottet avstyrkt två likalydande motionsyrkanden med hänvisning till att de till vissa delar ansågs tillgodosedda genom satsningen . När det gäller industridesign kan nämnas att Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) haft regeringens uppdrag att genomföra ett nationellt designprogram om totalt . Målet för programmet var att med hjälp av design utveckla konkurrenskraft och tillväxt i näringslivet. Tio nationella projekt genomfördes. En slutlig utvärdering av hela programmet kommer att lämnas . har SVID:s grundanslag ökats . I Nuteks produktutvecklingsprogram som startade har designens betydelse i samband med produktutveckling och produktionsprocesser särskilt pekats ut. I regleringsbrevet för anförs att designens betydelse för utveckling av produkter, tjänster och produktionsprocesser bör beaktas inom ramen för programmet. Programsatsningen omfattar ca och sker i samarbete med 20 s.k. partnerskap runt om i landet. I samband med har () genomfört en studie om design för innovation och tillväxt (A 2005:003). Rapporten syftar till att vara en introduktion till designfrågor för aktörer intresserade av innovation och tillväxt. Vidare kan nämnas att ITPS i regleringsbrev för fått i uppdrag att genomföra en studie om andra länders designpolitik och politiska insatser inom området. Studierna skall särskilt belysa designpolitik för ökad konkurrenskraft, bl.a. skall analyseras vilka styrkor och svagheter har i förhållande till de undersökta länderna. Resultatet skall avrapporteras till . Det kan i detta sammanhang även erinras om att designforskning togs upp i regeringens proposition om forskning för ett bättre liv som behandlade (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15). I detta sammanhang redovisade regeringen bl.a. sin bedömning att en särskild satsning på en forskarskola i design är motiverad för att främja nationell samverkan på området. En ökad konkurrens och högre krav från kunder har bidragit till att design har blivit en allt viktigare konkurrensfaktor för företagen. För att svenska företag skall kunna hävda sig, inte minst i dagens internationella konkurrenssituation, är en medvetenhet om designens betydelse viktig. Oavsett om det handlar om att utveckla varor, tjänster, processer, budskap eller miljöer kan en genomtänkt design och designpolicy medverka till framgång för företagen. De satsningar som görs på designområdet är, enligt utskottets uppfattning, därför viktiga för svensk tillväxt. När det gäller industridesign, som lyfts fram i motion 2005/06:N455 (s), vill utskottet erinra om det arbete Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) utför. SVID arbetar bl.a. med att öka företags och organisationers användning av design och öka medvetenheten om designens betydelse som konkurrensfördel. Verksamheten bedrivs i hela landet med regionala kontor och samarbetskontor med olika regionala aktörer. Som tidigare redovisats uppmärksammas designens betydelse även i andra sammanhang, däribland i Nuteks produktutvecklingsprogram. Med hänvisning till detta arbete avstyrks motionen. Motion 2005/06:Kr235 (m), vari bl.a. designens betydelse för näringslivet behandlas, avstyrks med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört när identiska motionsyrkanden som de här aktuella behandlats. Utskottet vill med anledning av vad som sägs i motionen beträffande tillgänglig design, bl.a. för funktionshindrade, erinra om att under , tillsammans med , anordnade en konferensen med fokus på detta. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Innovationer och nyföretagande, punkt 1 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N478 yrkande 5 och 2005/06:N480 yrkande 28 och avslår motionerna 2005/06:N323, 2005/06:N356, 2005/06:N365 och 2005/06:N421. Vi anser att den av regeringen förda innovationspolitiken brister på flera fundamentala punkter. En av de allvarligaste svagheterna i det svenska innovationssystemet är den bristande förmågan att omsätta högkvalitativ forskning och patent i nya och växande företag, trots att den svenska forskningen ligger i internationell toppklass inom flera områden och att har en bra position när det gäller antal sökta patent. Ett av huvudskälen till denna bristande förmåga är avsaknaden av ett företagsklimat som främjar entreprenörskap och kreativitet. Utan ett sådant företagsklimat kommer statsmakternas satsningar på kommersialisering av forskningsresultat att komma till korta. Vår uppfattning är att en bred och långsiktig politik krävs för att slå vakt om den svenska forskningens höga kvalitet samt säkerställa att forskningen i större utsträckning resulterar i företagande och arbetstillfällen. Den arbetsgrupp om tillväxtregion som Moderata samlingspartiet, liberalerna, och bildat inom ramen för har presenterat en rad förslag rörande bl.a. företagande och innovationer i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta, att anställa och att starta och driva företag. Det program som presenteras i arbetsgruppens rapport om en rivstart för () vilar på tre ben i form av satsningar på tillväxt, småföretagare och en individanpassad arbetsmarknadspolitik. Vi står bakom dessa förslag som vi menar kommer att lägga grunden för ett mer gynnsamt klimat för entreprenörer och företagare. Därutöver anser vi att mer satsningar bör göras på forskning vid universitet och högskolor för att befrämja det svenska innovationssystemet. Vidare är det viktigt att högskolornas förmåga att bistå forskare som vill kommersialisera sina forskningsresultat förbättras genom att stärka de holdingbolag som har denna uppgift. behöver även statsmakternas basfinansiering till forskningsinstituten väsentligt förstärkas. Därtill bör behovet av mer genomgripande förändringar av strukturen för institutforskningssektorn analyseras noga. Det ovan sagda innebär även att vi delar de uppfattningar som framförs i motionerna 2005/06:N478 (kd) och 2005/06:N480 (kd) om åtgärder för att underlätta kommersialiseringen av patent. Vi anser således att regeringen bör åläggas att återkomma till med en tydlig innovationsstrategi med den inriktning som vi här förordar. Dessutom bör frågan om möjligheterna för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent utredas. Till skillnad från vad som sägs i motionerna 2005/06:N365 (s) och 2005/06:N421 (s) anser vi att det måste bli lättare att starta företag. Att, som motionärerna vill, införa någon form av näringskörkort för företagare är oss ytterst främmande. behöver fler nya företag och fler växande företag, varför statsmakterna måste verka för att göra det enklare att starta företag - inte tvärtom. Ett led i detta vore exempelvis att alla redan vid födseln erhöll en F-skattsedel som sedan, , kunde aktiveras av de personer som vill starta företag. Med det anförda tillstyrks motionerna 2005/06:N478 (kd) och 2005/06:N480 (kd) i berörda delar. Motionerna 2005/06:N323 (m) och 2005/06:N356 (m) avstyrks i den mån de inte blir tillgodosedda genom detta ställningstagande. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Kapitalförsörjning, punkt 2 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ532 yrkande 4, 2005/06:N434 yrkandena 6 och 8, 2005/06:N480 yrkande 10 och 2005/06:A309 yrkande 26 och avslår motionerna 2004/05:N245, 2004/05:N308 yrkande 5, 2004/05:N447, 2005/06:MJ448 yrkande 3, 2005/06:N235, 2005/06:N308 yrkande 3, 2005/06:N327, 2005/06:N387 yrkandena 3 och 4, 2005/06:N456, 2005/06:N468 och 2005/06:A308 yrkande 5. Vår uppfattning är att det i första hand inte är statsmakternas uppgift att förse företagen med riskkapital. Statens främsta roll är att skapa stabila och goda förutsättningar för kapitalbildning och att etablera spelreglerna på finans- och kapitalmarknaderna. Lagregler och skattesystem bör utformas på ett sådant sätt att kapitalbildning och privat utlåning underlättas. Först när denna typ av insatser inte bedöms vara tillräckliga bör direkta statliga insatser för att underlätta kapitalförsörjningen för företag övervägas. I den rapport om en rivstart för som en arbetsgrupp bestående av företrädare för Moderata samlingspartiet, , och framlagt lämnas ett antal förslag rörande såväl skattesänkningar som regelförändringar, som, om de genomförs, förbättrar förutsättningarna för den privata kapitalbildningen och tillgången på kapital för främst små och medelstora företag. Rapporten innehåller även förslag som syftar till att underlätta finansieringen för mindre företag. Som anförs i motion 2005/06:N434 (m) kan statsmakterna ha en roll att spela när det gäller investeringar i tidiga skeden, framför allt när det gäller mindre företag med begränsad tillgång till säkerheter och utan en lång kredithistoria. Vi förordar därför, i likhet med motionärerna, införandet av ett statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag. Sådana garantier kan ges antingen direkt av staten, via lämplig myndighet, eller genom lokala kreditgarantiföreningar med statlig uppbackning. Vidare förespråkar vi en grundlig översyn av dagens system för företagsstöd. Inriktningen måste vara att antalet stödformer och myndigheter på området minskas betydligt, och vi håller det som sannolikt att de kreditgarantier som här förordas kommer att kunna ersätta många av dagens mer specifikt inriktade stöd. Mot den bakgrund som här redovisats kan det, i likhet med vad som sägs i motion 2005/06:N480 (kd), även finnas skäl att tillsätta en utredning som ser över hela kapitalmarknaden. Inom ramen för en sådan utredning anser vi vidare att behovet av att inrätta riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet i enlighet med vad som anförs i motion 2005/06:MJ532 (c) och att införa entreprenörslån enligt den modell som förordas i motion 2005/06:A309 (c) bör ses över. Med det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Motionerna 2004/05:N245 (m), 2005/06:N235 (m) och 2005/06:N308 (m, fp, kd, c) avstyrks i den mån de inte blir tillgodosedda genom detta ställningstagande. Övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Kapitalförsörjning, punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ448 yrkande 3 och 2005/06:N387 yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna 2004/05:N245, 2004/05:N308 yrkande 5, 2004/05:N447, 2005/06:MJ532 yrkande 4, 2005/06:N235, 2005/06:N308 yrkande 3, 2005/06:N327, 2005/06:N434 yrkandena 6 och 8, 2005/06:N456, 2005/06:N468, 2005/06:N480 yrkande 10, 2005/06:A308 yrkande 5 och 2005/06:A309 yrkande 26. I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N387 (mp) anser jag att det fordras insatser för att stimulera det lokala ägandet. Ägandet av företag har successivt förändrats från lokalt ägande till större företag och koncerner. En sådan förändring är ofta skadlig för den lokala utvecklingen av näringslivet. En region måste ha ett rikt och diversifierat näringsliv för att kunna uppnå en stark och långsiktig utveckling. För att bidra till detta och för att öka sysselsättningen måste det lokala ägandet av företag stimuleras. Enligt min uppfattning bör regeringen därför utreda förutsättningarna för att införa statliga lån med låg ränta till lokala investmentbolag. Sådana lån skulle enligt min mening stimulera bildandet av nya lokala investmentbolag, vilka skulle investera i lokala företag och därigenom skapa nya arbetstillfällen. Vidare bör regeringen se över hur bildandet av lokala nätverk och informationsplatser för handel med lokala aktier kan stimuleras. När det gäller att förbättra tillgången till kapital för de små företagen finns det även andra åtgärder som kan vara av intresse att studera närmare. Som sägs i motion 2005/06:MJ448 (mp) kan ett system med sänkt skatt vid investeringar i små företag vara ett alternativ. Ett annat är att företag som använder sin egen vinst till investeringar i nya små företag kan få skjuta upp beskattningen av de medel som investeras. Även förutsättningarna för att införa etableringskonton med möjlighet att skattefritt avsätta pengar inför en framtida företagsstart kan vara en möjlighet. För att klargöra de här skisserade möjligheterna bör regeringen tillsätta en utredning som närmare granskar dessa. Med det anförda tillstyrks motionerna 2005/06:MJ448 (mp) och 2005/06:N387 (mp) i här aktuella delar. Övriga motioner avstyrks i motsvarande delar. Insatser för särskilda grupper, punkt 3 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 17, 2005/06:Sf333 yrkande 2, 2005/06:Sf334 yrkande 28, 2005/06:Sf383 yrkande 5, 2005/06:Sf389 yrkande 13, 2005/06:So552 yrkandena 4 och 5, 2005/06:N480 yrkandena 18 och 25, 2005/06:N481 yrkande 16, 2005/06:A309 yrkandena 28 och 30 samt 2005/06:A310 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 19, 2005/06:N240, 2005/06:N251, 2005/06:N253, 2005/06:N294 och 2005/06:N415. I ett antal motioner förordas olika åtgärder för att underlätta företagande dels för kvinnor, dels för invandrare och funktionshindrade. Enligt vår mening bör möjligheten för landets invånare att starta och driva företag i första hand underlättas genom övergripande förändringar av de villkor under vilka företagare verkar. Det innefattar bl.a. att reformera skattesystemet, att genomföra långtgående regelförenklingar, att förbättra trygghetssystemen för företagare och att underlätta för anställningar. En rad åtgärder med denna inriktning har presenterats av den arbetsgrupp för tillväxt som låtit tillsätta. ser vi det som motiverat med olika åtgärder för att ytterligare bidra till att öka företagandet bland vissa grupper. Liksom motionärerna bakom motionerna 2005/06:N480 (kd) och 2005/06:N481 (c) anser vi att kvinnor som företagare är en underutnyttjad resurs. Fler kvinnor som startar och driver företag skulle ge en starkare ekonomisk utveckling. Det skulle även få andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar och deltar i de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, vd:ar och ordförande rekryteras. Fler kvinnor i näringslivet skulle enligt vår uppfattning motverka de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället. Vi förordar därför, i likhet med vad som görs i motion 2005/06:A309 (c), att ett särskilt program för kvinnors företagande inrättas. Ett sådant program skulle bl.a. kunna omfatta särskilda kvinnolån, forskning kring kvinnors företagande och affärsrådgivning riktad till kvinnor. Därtill ser vi det som angeläget att områden där den statliga sektorn dominerar öppnas upp för privata alternativ. Ökade möjligheter att starta eget inom sjukvård, skola och barnomsorg är centralt, inte minst för att förverkliga människors egenmakt. bör också, som sägs i motion 2005/06:N481 (c), tillse att regeringen uppdrar åt berörda myndigheter att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att ge kvinnor som är företagare ett jämställt bemötande och vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas. Som anförs i motion 2005/06:Sf333 (c) kan de allmänna bristerna i det svenska företagsklimatet förväntas ge invandrare särskilda svårigheter. Vi anser att i ett företagsamt skall alla människor, oavsett kön, etnisk bakgrund eller bosättningsort, ha samma möjligheter att starta och driva en egen verksamhet. Enligt vår uppfattning bör därför möjligheten att inrätta s.k. solidaritetsbanker i socialt utsatta bostadsområden prövas i enlighet med vad som förordas i motionerna 2005/06:Sf331 (m), 2005/06:Sf383 (fp) och 2005/06:A309 (c). Dessa banker skall kunna förmedla räntefria lån men även på andra sätt bistå personer som vill starta företag. I likhet med vad som sägs i motion 2005/06:So552 (c) anser vi att det bör tillsättas en utredning om hur stödinsatserna för företagande kan behöva anpassas för att underlätta för funktionshindrade att starta och driva företag. Utredningen bör även studera om och hur ett ökat företagande bland funktionshindrade kan införas som ett mål för näringspolitiken. Därutöver vill vi i detta sammanhang även framhålla vikten av att förbättra attityderna till företagande, inte minst bland unga. Vi anser bl.a. att entreprenörsperspektivet bör bli en viktig del av utbildningen på alla nivåer inom det svenska utbildningssystemet. Att skapa företagsamma och kreativa individer bör således vara ett av skolans mål. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad vi här anfört om insatser för särskilda grupper. Därmed blir nämnda motioner tillgodosedda i berörda delar och de tillstyrks.