bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — Vidare avstyrks motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 9, 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 3 och 2005/06:MJ49 (c) yrkande 6 om utsläppsminskningar från sektorerna. Slutligen avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 2 och 2005/06:MJ47 (kd) yrkandena 15 och 16 om internationella utsläppsmål. Åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser i Fortsatta begränsningar av utsläppen i Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) om åtgärder för minskad klimatpåverkan med hänvisning till vad som anförs i propositionen. Ett motionsyrkande (c) om personliga utsläppsrätter avstyrks med hänvisning till pågående och planerade utredningar om ekonomiska styrmedel. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (c) om skatteavdrag för klimatförbättrande åtgärder bl.a. med hänvisning till vad skatteutskottet anfört i denna fråga. Med hänvisning till vad som anförs i propositionen avstyrks tre motionsyrkanden (mp) om en ny klimatkampanj och företags redovisning av klimatpåverkan. Jämför reservationerna 23 (c), 24 (c), 25 (kd, c) och 26 (mp). I motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 10 föreslås en rad åtgärder för att skall uppnå klimatmålen. Åtgärderna rör i huvudsak energi- och transportsektorerna. Andra åtgärder som föreslås är att handel med utsläppsrätter av växthusgaser också inkluderar transport- och hushållssektorn, en fortsatt satsning på klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) och klimatforskning. Av propositionen framgår att de svenska utsläppen av växthusgaser är låga i jämförelse med övriga industriländer, räknat såväl per person som per BNP-enhet. Detta har enligt regeringen sin grund i delvis naturliga förutsättningar samt att inom ramen för energipolitiken har arbetat framgångsrikt med att minska beroendet av fossila bränslen och därigenom reducerat utsläppen av växthusgaser. har en hög andel vattenkraft och kärnkraft, men även biobränslen, i sin energitillförsel, vilket innebär att möjligheterna att minska utsläppen inom kraftproduktionen är begränsade. Vad som långsiktigt krävs av är, som regeringen framhåller, en betydande omställning av energisystemet och transportsektorn mot förnybara bränslen och ökad energieffektivitet, med en långsiktig utfasning av kärnkraften som en del i denna omställning. Det faktum att redan har kommit långt i arbetet med att reducera utsläppen av växthusgaser innebär att kostnaderna för ytterligare utsläppsminskningar i i många fall är högre än i andra länder. Att utveckla en kostnadseffektiv och sammanhållen klimat- och energipolitik är, som regeringen anför, i detta perspektiv avgörande för att nå det långsiktiga klimatpolitiska målet. Fortsatta begränsningar av utsläppen i kommer enligt regeringen att krävas i alla samhällssektorer. För att uppnå en god ekonomi och för att hushålla med de gemensamma resurserna bör den kombination av åtgärder genomföras som långsiktigt uppnår önskat mål till lägsta möjliga kostnad, dvs. den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen. En betydande potential att minska utsläppen finns enligt regeringens bedömning i transport- och bostadssektorerna. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att en fortsatt framgångsrik politik för minskade nationella utsläpp kräver att perspektivet på klimatfrågan är brett och långsiktigt. kommer det att bli allt viktigare med åtgärder som är långsiktigt kostnads- och resurseffektiva, både nationellt och internationellt. Det beror på att alltmer långtgående åtaganden om utsläppsminskningar krävs för att vända utvecklingen. måste, som regeringen påpekar, den ekonomiska politikens inriktning mot hållbarhet ytterligare stärkas. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. Enskilda individers medverkan i klimatarbetet Enligt motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 7 bör möjligheterna att införa ett system med personliga utsläppsrätter i utredas. Utredningen bör även omfatta hur ett sådant system kan samverka med andra klimatpolitiska styrmedel samt vilka möjliga utsläppsminskningar ett sådant system skulle kunna medföra. I sin enklaste form kan ett sådant system föreskriva att varje vuxen människa tilldelas en kvot som räknas ned i samband med att man exempelvis tankar ett fossilt bränsle till sin bil. I motionens yrkande 8 föreslås att ett system för skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder skall utredas.Som exempel anges bidrag tillträdplantering i utvecklingsländer. En sådan typ av uppmuntran kan tydligare peka ut att individens egna handlingar spelar roll och uppmuntras av samhället, anser motionärerna. Som framgår av propositionen har regeringen gett och i uppdrag att, i samråd med och och efter samråd med berörda miljömåls- och sektorsmyndigheter, göra en övergripande, heltäckande utvärdering av dagens ekonomiska styrmedel inom miljöområdet. Myndigheterna skall redovisa sin utvärdering . Utskottet har inhämtat att en särskild utredare därefter skall uppdras att ge förslag till förändringar vad gäller ekonomiska styrmedel eller förslag till nya styrmedel. Utredningsdirektiven beräknas bli klara , och målsättningen är att hela arbetet skall vara avslutat . Utskottet finner att beredningen bör avvaktas och avstyrker förslaget i motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 7. När det gäller förslaget om skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder har skatteutskottet avstyrkt ett likalydande motionsyrkande (bet. 2005/06:SkU16, rskr. 2005/06:177). beslutade i enlighet med skattutskottets förslag. Utskottets motivering var bl.a. att avdragsrätt för dylika gåvor skulle minska utrymmet för det samhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksamheters beroende av enskilda personers förmögenheter, förmåga och vilja att bidra. Vidare framhöll utskottet att det är önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls fritt från inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion att utgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Att belasta med en kontroll av den här typen av stöd ansåg skatteutskottet inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremål för en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen. Utskottet var av dessa skäl inte berett att medverka till en omläggning som innebär att gåvor till olika ändamål blir avdragsgilla. När det gäller enskilda människors delaktighet i klimatarbetet vill utskottet framhålla vad som anförs i propositionen om att en hållbar utveckling och ett framgångsrikt miljöarbete bara kan åstadkommas genom delaktighet och involvering av olika samhällsaktörer i det praktiska genomförandet. Detta är, som regeringen påpekar, inte minst viktigt i arbetet med att minska vår klimatpåverkan. Allas medverkan, såväl enskilda människor som näringsliv, stat, kommun, landsting och organisationer, behövs för att klimatmålen skall nås. Människors insikt att det är nödvändigt att förändra konsumtions- och produktionsmönster samt kunskap om hur detta kan göras är viktiga element. Konsumenterna behöver ges möjlighet att välja varor och tjänster som innebär mindre klimatpåverkan. Ekonomiska styrmedel, utbildning och information är exempel på åtgärder som kan bidra till att fördela ansvaret efter belastning och öka förutsättningarna för att alla skall kunna bidra i klimatarbetet. Utöver insikt och kunskap är det som regeringen framhåller också viktigt att det skapas förutsättningar som stimulerar ett visst beteende, exempelvis insamlingssystem och god tillgänglighet till miljöanpassade transporter av olika slag. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 8 lämnas utan att vidtar någon ytterligare åtgärd. I motionerna 2004/05:MJ383 (mp) och 2005/06:MJ326 (mp) yrkande 1 anförs att bör inleda en ny klimatkampanj. Enligt den senare motionen bör kampanjen ha fokus på vad allmänheten och andra aktörer kan göra för att reducera sin energianvändning och klimatpåverkan. bör enligt motion 2005/06:MJ326 (mp) yrkande 2 även få i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om att svenska företag i sina årsredovisningar skall tvingas redovisa sin klimatpåverkan. bör också ta upp motsvarande krav i vissa internationella sammanhang, både inom och utanför EU. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att insikt om nödvändigheten att förändra konsumtions- och produktionsmönster samt kunskap om hur detta kan göras är en starkt bidragande faktor för att klimatmålet skall kunna nås. Information och utbildning är därför viktiga styrmedel för att uppnå målet om minskad klimatpåverkan. Som regeringen framhåller bör insatser utvecklas för att sprida information till strategiskt viktiga grupper i samhället om vad som kan göras för att minska utsläppen av växthusgaser. Information bör också spridas i såväl riktade kampanjer som för att stödja eller underbygga andra åtgärder. Utskottet konstaterar att regeringen därför avser att inom ramen för klimatinvesteringsprogrammen utöka insatserna för informationsåtgärder för . Av propositionen framgår också att även fortsättningsvis, tillsammans med andra berörda myndigheter och organisationer, bör ha i uppdrag att informera om klimatpåverkan med fokus på olika möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser. Med hänvisning till regeringens särskilda satsningar på information och utbildning för att uppnå klimatmålet föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ383 (mp) och 2005/06:MJ326 (mp) yrkandena 1 och 2 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. Kommissionen mot oljeberoendet m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till propositionen fyra motionsyrkanden (kd, c, mp) om utredning av och samtal kring frågor som rör klimatförändringar, energi och avveckling av oljeberoendet. Vidare avstyrks ett yrkande (mp) om lokala planer för oljeavveckling. Jämför reservationerna 27 (kd), 28 (c) och 29 (mp). I motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 18 anförs att kommissionen mot oljeberoendet bör ersättas med en brett upplagd energi- och klimatkommission som analyserar energiproduktionen och energianvändningen i ett helhetsperspektiv och ur ett systemperspektiv. För att skall göra största möjliga nytta i arbetet mot klimatförändringen är det minst lika angeläget att spara el som att ersätta oljan, påpekar motionärerna. Enligt motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 2 behövs en bredare samling mot klimatförändringar än den tillsatta kommissionen. Samlingen skall utgöra en länk mellan forskning och näringsliv för att stimulera produktutveckling och medverka till att framåtsyftande skarpa förslag kan läggas fram inom klimatpolitiken. Även motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 5 framhållervikten av breda samtal, med deltagare från politiska partier, staten, näringslivet samt kommuner och landsting för att nå enighet kring åtgärder för att avveckla oljeberoendet. Enligt motionens yrkande 6 börlokala oljeavvecklingsplaner uppmuntras. Framgångar i att avveckla fossila bränslen beror till stor del på nationell och internationell politik, men är också summan av många lokala beslut och initiativ. Kommunernas insatser för att främja bättre lösningar inom olika sektorer framhålls särskilt. Som framgår av propositionen är kommissionen mot oljeberoendet ett brett sammansatt kompetensråd som skall lämna fakta och råd till regeringen i arbetet med att bryta beroende av olja. Kommissionens uppdrag är att föreslå olika åtgärder som bidrar till att kunskapsmässigt, tekniskt och ekonomiskt förbereda det svenska samhället på en utveckling som innebär att bryta beroende av olja. Härvid är det enligt regeringen angeläget att fördjupa diskussionen och analysen av de strategiska frågor som krävs för att inte längre skall vara beroende av fossila bränslen för transport eller uppvärmning. Som regeringen anför rymmer omställningen till en alltmer fossilfri och därmed mer hållbar samhällsutveckling positiva möjligheter för ny resurseffektiv teknik- och affärsutveckling, inte minst på bioenergiområdet, men också vad gäller byggnads-, fordons- och industriteknik. Detta kan i sin tur generera exportinkomster, sysselsättning och förhoppningsvis nya regionala möjligheter. Utskottet delar regeringens uppfattning att , oavsett hur stor tillgången på fossila bränslen kommer att bli framöver, skall ha en hög ambition i arbetet med att reducera våra utsläpp av klimatgaser. Enligt regeringen är oljereduktion och klimatgasreduktion två sidor av samma mynt i kommissionens arbete. Kommissionen tillsattes och är verksam . Under den tiden anordnas fyra offentliga utfrågningar som behandlar olika teman som är centrala för att bryta oljeberoendet. Kommissionen kommer att lämna förslag på vad man bedömer som viktigt för att på kort och medellång sikt åstadkomma ett minskat svenskt oljeberoende. Med hänvisning till kommissionens pågående arbete och i avvaktan på dess förslag är utskottet inte berett att föreslå något särskilt uttalande av med anledning av motionerna 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 18, 2005/06:MJ48 (mp) yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:MJ49 (c) yrkande 2. Motionerna avstyrks i berörda delar. När det gäller motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 6 om lokala oljeavvecklingsplaner vill utskottet i tillägg till det anförda framhålla det klimatrelaterade arbete som pågår i många kommuner samt de lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Utveckling av en sammanhållen energi- och klimatpolitik Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen avstyrker utskottet ett motionsyrkande (m) om energipolitikens koppling till klimatpolitiken och ett motionsyrkande (fp) om fjärrvärme. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (kd) om att minska beroende av fossila bränslen och två motionsyrkanden (mp) om kärnkraft respektive fossilgas. Slutligen avstyrks ett motionsyrkande (kd) om en sammanhållen europeisk energi- och klimatpolitik, med hänvisning till för energiförsörjning och det europeiska programmet mot klimatförändringar. Jämför reservationerna 30 (m), 31 (kd), 32 (mp), 33 (fp, mp) och 34 (m, fp, kd, c). Enligt regeringen hör energi- och klimatfrågorna nära samman, och energi- och klimatpolitiken har utvecklats med beaktande av detta förhållande. Den förda energi- och klimatpolitiken utvecklas vidare med en sådan sammanhållen inriktning. Förutsättningar bör skapas för att bryta beroende av fossila bränslen för transport och uppvärmning . En sammanhållen politik tar sin utgångspunkt både i målen och riktlinjerna för energipolitiken, klimatpolitiken inom energiområdet samt för klimatpolitiken. Möjligheter till synergier mellan åtgärder som vidtas i syfte att nå de energipolitiska respektive de klimatpolitiska målen bör tillvaratas. Främjande av förnybar energi och energieffektivisering kan utgöra kostnadseffektiva element i en sammanhållen politik. På lång sikt är visionen att basera energitillförseln på förnybara energikällor, alltså inte på fossila bränslen som olja eller naturgas och inte heller uran. I takt med att samhället inriktas på att underlätta och främja etablering och utbyggnad av förnybar energi, såsom vindkraft och biobränslebaserad produktion, minskar intresset av tillförsel från fossila bränslen. Det finns därför enligt regeringen varken energipolitiska skäl eller klimatpolitiskt utrymme för en storskalig utbyggnad av naturgasnätet. Regeringen anser att EU:s handel med utsläppsrätter är ett kraftfullt instrument för en sammanhållen energi- och klimatpolitik och att detta kompletteras av Kyotoprotokollets projektmekanismer. Även klimatinvesteringsprogrammet och andra stödåtgärder kan utgöra betydelsefulla element i en sådan politik. Regeringen avser att återkomma till frågan om en sammanhållen energi- och klimatpolitik i anslutning till den kommande klimatpolitiska kontrollstationen. Motion 2005/06:MJ45 (m) yrkande 2 tar upp energipolitikens koppling till klimatpolitiken. Marknaden bör styra energisammansättningen, anser motionärerna och framhåller att politikens uppgift är att avgiftsbelägga utsläppen och därigenom styra marknadens val. Den kärnkraftspolitik som regeringen bedriver är inte rätt väg när det gäller kampen mot växthusgaser. har inte råd att lägga ned koldioxidfri kraft som energibehovet ökar. Att bedriva en kärnkraftspolitik separat från klimatpolitiken håller därför inte. Om marknaden efterfrågar kärnkraft bör sådan tillhandahållas, anser motionärerna. Vidare framhåller de att en sammanhållen energi- och klimatpolitik inte får innebära oklarheter kring statens inställning till naturgasanvändning. Naturgasprojekt som är kommersiellt bärkraftiga och finansierade samt efterfrågas av industrin i syfte att ersätta andra fossila bränslen bör inte förhindras. Det är viktigt att industrins konkurrenskraft beaktas och att det finns en mångfald alternativ på energimarknaden. I motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 4 anförs att det inte är en optimal utgångspunkt att fastslå att ensamt skall bryta sitt beroende av fossila bränslen för transporter och uppvärmning . Det vore mer relevant att minska beroende av fossila bränslen. Enligt motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 20 bör ha som mål att ingen fjärrvärme produceras med fossila bränslen . I motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 22 anförsatt det varken finns energipolitiska skäl eller klimatpolitiskt utrymme för att öka ledningskapacitet för fossilgas i , annat än när synnerliga skäl föreligger. Detta bör enligt motionärerna vara vägledande både vid beslut om nya gasledningar och vid tilldelning av utsläppsrätter, såvida dessa inte auktioneras ut. Motionens yrkande 24 tar upp kärnkraftens roll i en sammanhållen klimat- och energipolitik. En satsning på förlängd kärnkraftsdrift i motverkar syftet med åtgärder som energieffektivisering och utbyggnad av förnybar elproduktion, anser motionärerna. Vidare avleder satsningen viktiga resurser från omställningen av energisystemet och avvecklingen av oljeberoendet. Regeringen bör utforma en tydlig svensk hållning inom EU:s energipolitik, anförs det i motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 1.Motionärerna anser attregeringen inte i tillräcklig utsträckning framhåller behovet av en sammanhållen europeisk energi- och klimatpolitik. Inte minst de framväxande gemensamma el- och gasmarknaderna visar på det ömsesidiga beroendet mellan medlemsländernas energipolitik, något som i högsta grad påverkar klimatpolitiken. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en sammanhållen klimat- och energipolitik bör utgå från vårt ansvar för nuvarande och kommande generationer och deras möjligheter till ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. Kostnadseffektivitet bör därvid vara en viktig utgångspunkt eftersom det förbättrar förutsättningarna för en hög framtida välfärd. Viktiga utgångspunkter utgör enligt regeringen energipolitiska riktlinjer Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317), klimatpolitiska riktlinjer klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) samt strategin för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften (prop. 2004/05:62). För den fortsatta omställningen av energisystemet krävs som regeringen anför omfattande investeringar, och omställningen kommer att ta tid. Utskottet anser i likhet med regeringen att förutsättningar bör skapas för att bryta beroende av fossila bränslen för transporter och uppvärmning . Förhoppningen är att det då finns alternativ till fossila bränslen för att exempelvis värma bostäder och driva fordon. angav att utsläppen i industriländerna bör minska , och det av (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) fastslagna klimatpolitiska målet innebär att utsläppen för bör minska med . För att främja långsiktigt nödvändiga investeringar som bidrar till kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser som en konkurrenskraftig energiförsörjning tryggas behövs som regeringen framhåller en långsiktig stabilitet i klimat- och energipolitiken. I en sammanhållen energi- och klimatpolitik bör såväl energipolitikens som klimatpolitikens regelverk inom alla områden utformas så att de i möjligaste mån ömsesidigt stöder varandra. Möjligheter till synergier mellan åtgärder som vidtas i syfte att nå de energipolitiska respektive de klimatpolitiska målen som regeringen framhåller tillvaratas. Övergången till förnybara energikällor liksom ökad energieffektivisering kan som regeringen framhåller utgöra centrala delar i en sammanhållen energi- och klimatpolitik. Som framgått ovan är regeringens vision på lång sikt att basera energitillförseln på förnybara energikällor, alltså inte på fossila bränslen som olja eller naturgas och inte heller uran. Enligt regeringen finns det varken energipolitiska skäl eller klimatpolitiskt utrymme för en storskalig utbyggnad av naturgasnätet. Av propositionen framgår att är ledande inom EU när det gäller utvecklingen av hållbara energisystem baserade på biomassa. En kraftigt ökad användning av bioenergi bör enligt regeringen avvägas mot ambitionen att öka materialåtervinningen inom avfallshanteringen, säkerställandet av skogsindustrins råvaruförsörjning och en långsiktigt hållbar landsbygdsutveckling. Utskottet delar regeringens uppfattning att en övergripande vision och en långsiktig strategi behövs för hur de möjligheter som biomassa och bioenergi innebär skulle kunna utnyttjas. Som framgått ovan avser regeringen att återkomma till frågan om en sammanhållen energi- och klimatpolitik i anslutning till den kommande klimatpolitiska kontrollstationen. Mot bakgrund av det anförda om viktiga utgångspunkter för en sådan politik anser utskottet att motionerna 2005/06:MJ45 (m) yrkande 2, 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 20, 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 4 samt 2005/06:MJ48 (mp) yrkandena 22 och 24 bör lämnas utan att gör något särskilt uttalande. I fråga om en sammanhållen europeisk energi- och klimatpolitik vill utskottet hänvisa till den antagna europeiska strategin för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM(2006) 105 slutlig, grönbok). Enligt denna bör EU:s energipolitik ha tre huvudmål. Ett av dessa är hållbarhet och inom ramen för detta mål lyfts bl.a. ansträngningarna för att stoppa klimatförändringarna fram. I grönboken framhålls vidare en samstämmig strategi för att hantera klimatförändringarna som ett av energistrategins sex prioriterade områden. Ökad energieffektivitet och användning av förnybara energikällor lyfts fram som viktiga åtgärder för att hantera klimatförändringarna. Bland annat nämns att kommissionen kommer att lägga fram dels ett förslag till en handlingsplan för energieffektivitet (), dels en vägledande plan för förnybar energi. En åtgärdsplan för energieffektivitet och att utveckla förnybara energikällor framhålls även i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte , som två av flera inslag i en hållbar europeisk energipolitik. Som framgår i ett kommande avsnitt i betänkandet omfattar EU:s program mot klimatförändringar ett antal åtgärder på energiområdet. Utskottet konstaterar således att energi- och klimatfrågorna är nära sammankopplade inom Europeiska unionen. Motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 1 avstyrks i den mån yrkandet inte kan anses tillgodosett med det anförda. Den handlande sektorn m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (kd) om vilka växthusgaser respektive sektorer som skall omfattas av handelssystemet, sju yrkanden (fp, kd, c, mp) om vilka sektorer som skall omfattas av handelssystemet, fyra yrkanden (m, fp, kd, c) om tilldelningen av utsläppsrätter, tre yrkanden (kd, mp) om begränsning av antalet utsläppsrätter att fördela inom EU och ett yrkande (fp) om användning av utsläppsrätter inom EU vid handelsperiodens slut, huvudsakligen med hänvisning till vad som tidigare anförts i proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan.