bet · GT01JuU22 · 2006-03-23 00:00:00 — Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju259, 2004/05:Ju352 yrkandena 7 och 12-14, 2005/06:Ju410 yrkandena 1 och 7-9 samt 2005/06:Ju530 yrkandena 1-3, 5-7 och 18, bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju330 yrkande 1, 2004/05:Ju369, 2004/05:Ju398, 2004/05:Ju412 yrkande 11, 2004/05:Ju442 yrkande 3, 2004/05:Ju457, 2005/06:Ju480 yrkande 13, 2005/06:Ju532 yrkandena 23 och 33 samt 2005/06:Ju543 yrkandena 8 och 10 samt avslår motionerna 2004/05:Ju424 yrkande 2, 2005/06:Ju333 yrkande 1 och 2005/06:Ju384 yrkande 9. Vi anser att och regeringen måste anlägga en ny syn på kriminalpolitiken. Enligt vår mening måste samhället sluta att tolerera våld och brott och i stället utgå från allmänhetens rätt till trygghet. Samhällets reaktioner mot brott skall kännetecknas av tydlighet, proportionalitet och medkänsla för såväl brottsoffrens som gärningsmännens livssituation. Ett tydligt mål med påföljdssystemet måste vara att påverka den dömde att bryta sin kriminalitet och komma till rätta med de orsaker som ligger bakom denna. Enligt vår uppfattning uppvisar det svenska påföljdssystemet en rad brister. De fastlagda straffskalorna i kombination med bestämmelserna för påföljdsbestämning och straffmätning har lett till en domstolspraxis som inte sällan strider mot medborgarnas uppfattning om lämpliga straffnivåer. För att komma till rätta med de brister som finns och åstadkomma ett mer proportionerligt påföljdssystem anser vi att en rad åtgärder bör vidtas. Genom att komplettera 29 kap. med en föreskrift om att straffskalan skall utnyttjas i större utsträckning vid fastställande av det enskilda brottets straffvärde kommer de utdömda påföljderna i högre grad att stå i överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet. Straffskalorna kan lämnas orörda, men straffvärdet för den enskilda gärningen skärps. Påföljdssystemet måste förtydligas. Domstolen skall som huvudpåföljd döma ut böter eller fängelse, som kan vara villkorligt. I påföljden villkorligt fängelse skall dagens övriga påföljder ingå, t.ex. skyddstillsyn och samhällstjänst. Den som fått förtroende att avtjäna sitt straff genom villkorligt fängelse i förening med skyddstillsyn eller samhällstjänst skall sköta sina åligganden. Misskötsel skall få snabba och tydliga konsekvenser. Påbörjas inte samhällstjänsten inom en månad från det att domen vunnit laga kraft eller missköts den skall det alternativa fängelsestraff som fastställts verkställas. Det skall vara domstolen som fattar beslut om ett fängelsestraff skall få avtjänas genom intensivövervakning med elektronisk kontroll, s.k. fotboja. Detta skall vara en påföljd som sorterar under villkorligt fängelse. Enligt vår mening skall varje brott avspeglas i straffet på ett klarare sätt än vad som sker . Återfall i brottslighet av samma art och svårhet måste på ett tydligt sätt leda till straffskärpningar. Straffskalorna bör ses över för att utreda om de behöver justeras för vissa brott för att möjliggöra frihetsberövande åtgärder. Det får ankomma på regeringen att till återkomma med lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Ett reformerat straffsystem, punkt 56 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett reformerat straffsystem. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju412 yrkande 11, 2005/06:Ju480 yrkande 13 och 2005/06:Ju543 yrkandena 8 och 10, bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju259, 2004/05:Ju330 yrkande 1, 2004/05:Ju352 yrkandena 7, 12 och 14, 2004/05:Ju442 yrkande 3, 2005/06:Ju410 yrkandena 1 och 7 samt 2005/06:Ju532 yrkande 33 och avslår motionerna 2004/05:Ju352 yrkande 13, 2004/05:Ju369, 2004/05:Ju398, 2004/05:Ju424 yrkande 2, 2004/05:Ju457, 2005/06:Ju333 yrkande 1, 2005/06:Ju384 yrkande 9, 2005/06:Ju410 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Ju530 yrkandena 1-3, 5-7 och 18 samt 2005/06:Ju532 yrkande 23. Generellt sett är längre och hårdare straff ingen effektiv lösning på brottsligheten. Det finns dock skäl att se den organiserade brottsligheten som ett undantag. Gentemot dessa kriminella finns det anledning att anta att längre straff skulle kunna vara brottsförebyggande. (29 kap. 2 § 6 ) finns det utrymme för att vid straffmätningen väga in huruvida det aktuella brottet varit "ett led i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i stor omfattning och i vilken den tilltalade spelat en betydande roll". Vi menar att brotten som personerna i de välorganiserade ligorna ligger bakom skall generera ett högre straffvärde än när en i och för sig lika grov brottslig gärning begås men utan koppling till organiserad brottslighet. Vi anser därför att organiserad brottslighet straffrättsligt bör kunna betraktas som en än mer försvårande omständighet än . Det finns en begränsad grupp personer som står för en mycket stor andel av brottsligheten. Mot den bakgrunden kan det te sig stötande för allmänheten att återfallsförbrytare i vissa fall får en betydande straffrabatt eller slipper åtal för mindre förseelser. Enligt vår mening bör i stället brottslingar som vid upprepade tillfällen återfaller i likartad brottslighet successivt och systematiskt ådömas allt längre straff. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Ett reformerat straffsystem, punkt 56 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett reformerat straffsystem. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju330 yrkande 1 och 2005/06:Ju532 yrkandena 23 och 33, bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju259, 2004/05:Ju352 yrkandena 13 och 14, 2004/05:Ju369, 2004/05:Ju442 yrkande 3 och 2005/06:Ju543 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:Ju352 yrkandena 7 och 12, 2004/05:Ju398, 2004/05:Ju412 yrkande 11, 2004/05:Ju424 yrkande 2, 2004/05:Ju457, 2005/06:Ju333 yrkande 1, 2005/06:Ju384 yrkande 9, 2005/06:Ju410 yrkandena 1 och 7-9, 2005/06:Ju480 yrkande 13, 2005/06:Ju530 yrkandena 1-3, 5-7 och 18 samt 2005/06:Ju543 yrkande 10. Straffrätten bör utgå från alla människors ansvar för sina handlingar och skyldighet att följa lagen i vårt demokratiska samhälle. För att stärka medborgarnas förtroende och vilja att efterleva lagarna måste rättssamhället i ord och handling visa att brott inte accepteras. Enligt min mening är det viktigt att det i lagstiftningen klart markeras att det inte är acceptabelt med återupprepad brottslighet. Jag anser därför att det på ett tydligare sätt skall framgå av att det är att se som en försvårande omständighet när en brottsling vid upprepade tillfällen återfaller i likartad brottslighet. Brott mot liv och hälsa är den mest förkastliga typen av brottslighet. Detta bör tydligare komma till uttryck i straffskalorna, särskilt i jämförelse med straffskalorna för t.ex. egendomsbrott. Det får ankomma på regeringen att till återkomma med lagförslag som tillgodoser vad jag nu anfört. Ett reformerat straffsystem, punkt 56 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett reformerat straffsystem. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju424 yrkande 2 och 2005/06:Ju384 yrkande 9, bifaller delvis motion 2005/06:Ju333 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Ju259, 2004/05:Ju330 yrkande 1, 2004/05:Ju352 yrkandena 7 och 12-14, 2004/05:Ju369, 2004/05:Ju398, 2004/05:Ju412 yrkande 11, 2004/05:Ju442 yrkande 3, 2004/05:Ju457, 2005/06:Ju410 yrkandena 1 och 7-9, 2005/06:Ju480 yrkande 13, 2005/06:Ju530 yrkandena 1-3, 5-7 och 18, 2005/06:Ju532 yrkandena 23 och 33 samt 2005/06:Ju543 yrkandena 8 och 10. Inlåsning och inkapacitering kan under vissa omständigheter vara av nöden tvungen. Det får dock aldrig vara så att en dömd brottsling placeras i fängelse av slentrian eller i brist på andra mer effektiva alternativ, lika lite som att vistelsen på institution inte medför vård, behandling eller försök till åtgärdande av brottets orsaker. En vistelse inom lås och bom riskerar då att förvärra den dömdes situation så att han eller hon vid fri- eller hemgång är en betydligt farligare och mer aggressiv person än vid intagningen. Det finns alternativ till fängelse; det handlar om användande av s.k. elektronisk intensivövervakning (fotboja), skyddstillsyn m.m. Jag anser dock att det nu är dags att göra en generell och övergripande översyn av hela påföljdssystemet, med fokus på att avgöra vilka påföljder som kan vara mest effektiva för samhällets och den enskildes del. Det får ankomma på regeringen att låta utreda frågan om ett nytt påföljdssystem med den inriktning som jag nu anfört. Samhällstjänst, punkt 57 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samhällstjänst. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju466 yrkande 12. Det är angeläget att domstolarna i landet har en gemensam praxis vad gäller utdömande av samhällstjänst. Den utvärdering som Brå har gjort av samhällstjänst som påföljd är bra men inte tillräcklig. Brå:s utvärdering bör kompletteras med uppgifter om hur olika domstolar tillämpar bestämmelserna om samhällstjänst för att utröna om det finns några skillnader över landet och i så fall orsakerna till dessa. Det får ankomma på regeringen att låta komplettera Brå:s utvärdering i linje med vad jag nu anfört. Psykiskt störda lagöverträdare, punkt 58 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om psykiskt störda lagöverträdare. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju412 yrkande 3, 2004/05:Ju470 yrkandena 1-5, 2005/06:Ju477 yrkandena 2-5, 2005/06:Ju496 yrkandena 5-9, 2005/06:Ju529 yrkande 37 och 2005/06:Ju543 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:Ju239, 2004/05:Ju298, 2004/05:Ju422, 2004/05:So430 yrkandena 1 och 9, 2005/06:So548 yrkandena 1 och 9 samt 2005/06:So646 yrkande 11. Vi anser att det finns behov av en reformerad lagstiftning vad gäller de psykiskt störda lagöverträdarna. Avvägningen mellan samhällsskydd, vård för gärningsmannen och respekt för brottsoffer måste balanseras bättre än . En ny inriktning krävs och förslag till en reformerad reglering är ett steg i rätt riktning. Enligt vår mening bör alla som är tillräkneliga ta ansvar för sina handlingar och dömas till ett tidsbestämt straff för sitt brott. Överlämnande till rättspsykiatrisk vård skall avskaffas som särskild påföljd. I stället skall alla psykiskt störda lagöverträdare få sitt vårdbehov tillgodosett, oavsett störningens, sjukdomens eller skadans grad eller art. Samhällsskyddsåtgärder skall kunna komma i fråga i de fall samhällets intresse av skydd gör sig starkt gällande. Reglerna om samhällsskyddsåtgärder måste därvid utarbetas så att de är rättssäkra och förutsebara. Det får ankomma på regeringen att skynda på beredningen av betänkande och återkomma till med förslag till ny lagstiftning som tillgodoser vad vi nu anfört. Psykiskt störda lagöverträdare, punkt 58 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om psykiskt störda lagöverträdare. Därmed bifaller motion 2005/06:So646 yrkande 11, bifaller delvis motion 2005/06:Ju496 yrkande 7 och avslår motionerna 2004/05:Ju239, 2004/05:Ju298, 2004/05:Ju412 yrkande 3, 2004/05:Ju422, 2004/05:Ju470 yrkandena 1-5, 2004/05:So430 yrkandena 1 och 9, 2005/06:Ju477 yrkandena 2-5, 2005/06:Ju496 yrkandena 5, 6, 8 och 9, 2005/06:Ju529 yrkande 37, 2005/06:Ju543 yrkande 3 och 2005/06:So548 yrkandena 1 och 9. Fängelseförbudet, som innebär att den som lider av en allvarlig psykisk störning inte får dömas till fängelse, strider mot det allmänna rättsmedvetandet och skall avskaffas. I stället bör psykiskt sjuka få den vård de behöver inom ramen inom ramen för verkställigheten av utdömt fängelsestraff. Det får ankomma på regeringen att till återkomma med lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Nedläggning av förundersökning, punkt 59 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nedläggning av förundersökning. Därmed bifaller motion 2004/05:So595 yrkande 9. Personer under behandling hos allmänpsykiatriker kan ibland begå brott. Det händer ofta att åklagare lägger ned sådana mål. Vi anser att detta är fel. Om den psykiatriska vården som en person får inte är tillräcklig och personen begår brott, kanske vederbörande skall dömas till annan vård. Vår uppfattning är att detta är en fråga som skall avgöras av domstol och inte av de enskilda åklagarna. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Likhet inför lagen, punkt 60 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om likhet inför lagen. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju316 yrkande 1, 2005/06:Ju333 yrkande 3 och 2005/06:Sf336 yrkande 50. Enligt vår uppfattning är det oundgängligen nödvändigt att domstolarna åtnjuter förtroende hos alla människor i samhället. finns det en debatt om huruvida personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott. Blotta misstanken om att det skulle vara så leder till ett minskat förtroende för rättsväsendet. För att lyfta fram detta problem anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning som gör en jämförande studie av om rättstillämpningen skiljer sig åt när det gäller personer med invandrarbakgrund och etniska svenskar. Förverkande, punkt 62 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förverkande. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju480 yrkande 12. Vi anser att regler om utvidgat förverkande skulle utgöra ett viktigt verktyg i kampen mot grov och ofta organiserad brottslighet, bl.a. eftersom det ofta är ekonomisk som är drivkraften bakom sådan brottslighet. lämnade förslag till bestämmelser om utvidgat förverkande. Utredningsförslagen har ännu inte lett till lagstiftning. Detta är enligt vår uppfattning otillfredsställande, eftersom det finns ett beredningsunderlag för sådan lagstiftning och förbundit sig genom rambeslutet om förverkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott att införa sådan lagstiftning. Det föreligger inget behov av att ytterligare utreda denna fråga. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag om utvidgat förverkande. Tvångsgifte, punkt 6 (v) () anför: Jag anser att föräldrar som gifter bort sina döttrar och söner bör kunna ställas till svars då deras barn gifts bort som barn eller blir bortgifta mot sin egen vilja. Eftersom regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera om gällande lagstiftning - i straffrättsligt avseende - erbjuder ett tillfredsställande skydd för barn mot tvångsäktenskap har jag valt att inte reservera mig. Bristande samtycke grund för våldtäkt, punkt 23 (v) () anför: Vi utgår från att regeringen i den kommande översynen av sexualbrottslagstiftningen kommer att redovisa bl.a. utvecklingen av praxis och sexualbrottslagstiftningen i våra grannländer i samtyckesfrågan. På det sättet blir frågan om en framtida samtyckesreglering av våldtäktsbrottet, vilket eftersträvar , på ett naturligt sätt föremål för förnyade överväganden i samband med den aviserade utvärderingen. Mot denna bakgrund avstår vi från att reservera oss. Bristande samtycke grund för våldtäkt, punkt 23 (mp) () anför: Vi utgår från att regeringen i den kommande översynen av sexualbrottslagstiftningen kommer att redovisa bl.a. utvecklingen av praxis och sexualbrottslagstiftningen i våra grannländer i samtyckesfrågan. På det sättet blir frågan om en framtida samtyckesreglering av våldtäktsbrottet på ett naturligt sätt föremål för förnyade överväganden i samband med den aviserade utvärderingen. Mot denna bakgrund avstår vi från att reservera oss. Grooming, punkt 29 (mp) () anför: Det stora antalet ungdomsportaler på Internet används, tyvärr, även av vuxna personer som söker tillfälliga sexuella kontakter med barn. Dessa vuxna visar inte sällan ett uttalat intresse för någon form av sexuell handling med barn utan att någon form av ersättning utlovas eller ens diskuteras. Svensk lag kriminaliserar inte sådana kontaktförsök. För att ytterligare stärka det straffrättsliga skyddet för barn bör vuxnas kontaktförsök med barn på Internet som syftar till sexuella handlingar kriminaliseras. Det nya brottet skall inte innehålla något krav på att ersättning utlovas eller utges av den vuxne till barnet. I har liknande beteenden som åtföljs av att den vuxne påbörjar en resa för att träffa barnet i vissa syften, s.k. grooming, kriminaliserats. Då frågan är föremål för utredning väljer jag emellertid att inte reservera mig. åldersrekvisit, punkt 35 (v) () anför: Straffansvaret för den som skildrar barn i pornografisk bild bör utvidgas till att omfatta exploatering av alla personer samt personer vars pubertetsutveckling inte är fullbordad. Det åligger den som producerar pornografi att tillse att de medverkande är . Då frågan om åldersrekvisitet vid barnpornografibrott är föremål för utredning väljer jag emellertid att inte reservera mig. Skadestånd vid spridning av barnpornografi, punkt 38 (mp) () anför: Spridning av barnpornografi utgör en allvarlig integritetskränkning av det avbildade barnet. Barnet bör kunna få kompensation för denna kränkning. Den som sprider barnpornografi bör därför vara skyldig att betala skadestånd till det avbildade barnet. Då bestämmelserna om barnpornografi och anknytande lagstiftning är föremål för utredning väljer jag emellertid att inte reservera mig. Brottsofferfond avseende barnpornografibrott, punkt 39 (mp) () anför: Det bör inrättas en särskild fond vars medel skall användas bl.a. för identifiering av och behandling för och skadestånd till barn som utsatts för barnpornografibrott. Fonden bör lämpligen finansieras genom att de som döms för barnpornografibrott där barnet ännu inte är identifierat betalar en avgift till fonden. Storleken på avgiften kan relateras till antalet bilder som barnpornografibrottet omfattar. Barn som senare identifieras bör enligt min mening kunna få skadestånd direkt ur fonden. Då bestämmelserna om barnpornografi och anknytande lagstiftning är föremål för utredning väljer jag emellertid att inte reservera mig. Ett reformerat straffsystem, punkt 56 (v) () anför: De senare årens kraftiga ökning av fångpopulationen står på inget sätt i proportion till en ökning av brottsligheten. Ökningen beror i stället till stor del på en förlängning av strafftiderna. Samhällets sociala misslyckanden skjuts därigenom över på kriminalvården. Vi tjänar inget på att hålla människor inlåsta , varken i ekonomiskt hänseende eller ur ett brottsförebyggande perspektiv. Kriminalpolitiken bör ha som mål att antalet fångar skall minskas. Jag väljer att inte reservera mig i frågan då det inom har initierats ett arbete med en allmän översyn av påföljdssystemet. Jag förutsätter att regeringen beaktar vad jag nu anfört i det fortsatta arbetet. Likhet inför lagen, punkt 60 (v) () anför: Det är nödvändigt att domstolarna åtnjuter förtroende hos alla människor i samhället. finns det en debatt om huruvida personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott. Blotta misstanken om att det skulle vara så leder till ett minskat förtroende för rättsväsendet. har länge efterfrågat en jämförande studie av om rättstillämpningen skiljer sig åt när det gäller personer med invandrarbakgrund och etniska svenskar. Jag har erfarit att ett uppdrag kommer att lämnas till Brå. Att så verkligen sker är mycket viktigt och kommer även fortsättningsvis att noga följa frågan. Juridiska personers straffansvar, punkt 61 (mp) () anför: Med dagens lagstiftning finns det anledning att misstänka att mindre seriösa företag kan komma undan åtal för brott beroende på oklarheter om vem eller vilka fysiska personer som utsetts till ansvariga. På motsvarande sätt kan det vara lättare att finna de ansvariga personerna hos seriösa företag med klara och tydliga delegationsregler. Det skulle kunna betyda att medan seriösa företag får stå till svars för smärre brott kan mindre seriösa företag gå fria för betydligt allvarligare brott. Straffansvar för juridiska personer skulle enligt min mening bl.a. leda till effektivare rättstillämpning, bättre kostnadseffektivitet i lagföringen, rättvisare lagföring och bättre allmänpreventiva effekter. Mot bakgrund av att beslutat om en utvidgning av tillämpningsområdet för systemet med företagsbot väljer jag emellertid att inte nu reservera mig i denna fråga. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skr. 2003/04:MJ61 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bekämpa brott mot företag och företagare. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:Ju209 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flagga. 2004/05:Ju233 av (): begär att regeringen återkommer med förslag till skärpt lagstiftning i fråga om flaggbränning. 2004/05:Ju239 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fängelsestraff även om en person döms till psykiatrisk vård. 2004/05:Ju245 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort preskriptionstiden för grova brott. 2004/05:Ju259 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av 29 kap. . 2004/05:Ju277 av (): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 24 kap. i enlighet med vad i motionen anförs om ekologiskt nödvärn. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i relevant lagstiftning enligt vad i motionen anförs om samvetsvägran. 2004/05:Ju293 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa hedersmotiv som en försvårande omständighet bland övriga faktorer för straffskärpning i . 2004/05:Ju298 av (): begär att regeringen lägger fram förslag till en ändring av reglerna så att den slutna psykiatriska vård som kan följa av en dom aldrig får bli kortare än den fängelsedom som skulle ha blivit resultatet om den dömde av domstolen betraktats som psykiskt frisk, samt att om patienten friskförklaras före strafftidens slut bör resterande tid avtjänas i fängelse. 2004/05:Ju314 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna om upplopp i 16 kap. 1 och 2 §§ BrB skall ses över. 2004/05:Ju316 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det skall göras en jämförande studie angående skillnader i rättstillämpning när det gäller personer med invandrar- eller minoritetsbakgrund och etniska svenskar. 2004/05:Ju322 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straffsatsen för grovt djurplågeri enligt 16 § . 2004/05:Ju330 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffrätten bör utgå från alla människors ansvar för sina handlingar och skyldighet att följa lagen i vårt demokratiska samhälle. 2004/05:Ju351 av m.fl. (mp): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftning om människohandelsbrott i enlighet med vad i motionen anförs. 2004/05:Ju352 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av effektiva och proportionella straff.