bet · GT01UbU8 · 2006-02-09 00:00:00 — Detta gör det möjligt att skapa broar mellan och den yrkesnära forskningen, men också till högskolan. För att säkra utbildningens kvalitet måste branschorganisationerna vara aktiva deltagare i . I stället för en traditionell examen utfärdad av respektive utbildningsanordnare bör branschorganisationerna ha ett starkt medinflytande över examinationen. Tonvikten i nuvarande högskoleutbildning ligger på påståendekunskap - vetenskaplig eller teoretisk kunskap. En annan typ av kunskap är förtrogenhetskunskapen - tyst kunskap, beprövad erfarenhet. Införandet av en ny doktorsutbildning skulle innebära att man beaktar även denna kunskap. Att utveckla metoder för beskrivning och strukturering av förtrogenhetskunskap är en intressant och nydanande inriktning för vetenskapssamhället, på samma sätt som det konstnärliga utvecklingsarbetet vid de konstnärliga högskolorna. Yrkeskunskaper bygger också på mer traditionellt vetenskapligt beprövade kunskaper. Ett vetenskapligt förhållningssätt krävs för att utveckla yrkeskunnandets metoder och material. anser att forskningsvägarna för den kvalificerade yrkeskunskapen bör utredas. Dessutom finns stora möjligheter att knyta industriforskningsinstituten till . Industriforskningsinstituten har andra mål än högskolan. De skall bidra till industrins konkurrenskraft genom riktad och målmedveten kunskapsuppbyggande och problemlösande verksamhet med forskning och utveckling som ett väsentligt medel. Institutsforskningen är kraftigt underdimensionerad i , och statens deltagande har varit mycket litet. En sammanhållen yrkeshögskola skulle kunna innebära en vitalisering av institutsforskningen. Slutligen anser vi att yrkeslärarutbildningen böra vara en del av för att stärka sambanden mellan yrkesutbildning på olika nivåer. Flexiblare system för den kvalificerade yrkesutbildningen, punkt 15 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett flexiblare system för den kvalificerade yrkesutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 54. menar att det för att öka tillväxten och stimulera företagens utveckling krävs utbildningsinsatser av det slag som en kvalificerad yrkesutbildning ger. Flexibiliteten och möjligheten att anpassa sig efter behoven på den lokala arbetsmarknaden måste också öka. Utbildningarna inom den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig vara mycket effektiva i att få fler i arbete och därför bör antalet platser öka. Den lokala möjligheten att göra förändringar i inriktning och antal platser per utbildning bör också öka. Hantverksutbildning, punkt 17 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hantverksutbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub284 och avslår motionerna 2005/06:Ub217 och 2005/06:Ub372. Det råder stor brist på yrkesutbildade hantverkare , och den kommer att öka. ligger långt efter övriga länder i när det gäller att kunna erbjuda olika hantverksutbildningar. Behovet av ett nytt utbildningssystem - utöver de kvalificerade yrkesutbildningarna - är stort. Det handlar om ungdomar som gått ett yrkesförberedande program och som inte kan erbjudas fördjupad praktisk utbildning, men också andra som valt fel gymnasieprogram eller vuxna som vill satsa på ett hantverksyrke senare i livet. Inrättande av en musikinstrumentmakarutbildning, punkt 18 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av en musikinstrumentmakarutbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub256. Behovet av musikinstrumentmakare är stort. Medelåldern bland dagens yrkesverksamma är hög. Det är dags för initiativ att möta detta behov. finns förslag att förlägga en ny musikinstrumentskola i . Skolan skulle bli ett naturligt mötes- och i nära samarbete med både svenska lärosäten och utländska mästare. Utbildningen skulle kunna leda fram till gesällbrev eller mästarbrev. Idén stämmer väl med den kristdemokratiska tanken om yrkeshögskolor. Vid tidigare behandling av detta förslag har hänvisats till att ansökan om att få starta en musikinstrumentmakarutbildning ingivits under beteckningen kvalificerad yrkesutbildning. Det är emellertid inte ett fullgott sätt att hantera frågan eftersom det ger utrymme för osäkerhet i planeringen av utbildningen. I stället bör, i särskild ordning via lämpliga myndigheter och deras regleringsbrev, uppbyggnaden av en musikinstrumentmakarutbildning initieras. Utbildningssatsning på undersköterskor, punkt 20 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utbildningssatsning på undersköterskor. Därmed bifaller motion 2005/06:So703 yrkande 23. Undersköterskornas roll måste uppvärderas. Utbildning och kompetenskrav bör därför ses över och nya karriärvägar erbjudas för att göra ett av vårdens viktigaste yrken mera statusfyllt. Utarbetade kriterier och mätbar kvalitet skall systematiskt och fortlöpande kunna dokumenteras och utvärderas. anser att den nyutbildade undersköterskan skall erhålla ett bevis på god utbildning som garanterar kompetens och lämplighet. Det finns anledning att se över möjligheterna till en differentierad utbildningssatsning på undersköterskor som ger formell kompetens att hantera såväl läkemedel som demensvård. Arbetet som undersköterska skall vara förenat med yrkesstolthet och arbetsglädje. Även i fråga om sjuksköterskornas roll och ansvar behöver framtidens rekryteringsmöjligheter förbättras. Yrkesinnehåll, kompetenskrav och karriärvägar behöver förnyas och utvecklas. Validering av yrkeskunskaper, punkt 21 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om validering av yrkeskunskaper. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr331 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Sf389 yrkande 6, 2005/06:Ub418, 2005/06:Ub439, 2005/06:Ub441, 2005/06:Ub533 yrkande 5 och 2005/06:Ub580 yrkande 1. sker validering endast gentemot gymnasiestudier, högskole- och universitetsstudier samt specifika yrken. Folkhögskolorna har en unik ställning och ingår inte i det reguljära utbildningssystemet men ger genom sitt varierade kursutbud kvalifikationer både för högre studier och för arbetslivet. Valideringsdelegationens arbete med validering bör därför omfatta även folkhögskolorna, och ett system för validering av folkhögskolekurser bör utvecklas. Validering av yrkeskunskaper, punkt 21 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om validering av yrkeskunskaper. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 6 och 2005/06:Ub533 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Kr331 yrkande 7, 2005/06:Ub418, 2005/06:Ub439, 2005/06:Ub441 och 2005/06:Ub580 yrkande 1. har länge drivit frågan om att utveckla ett väl fungerande system för validering. Validering är av stor betydelse, såväl för personer med låg formell utbildning och en hög grad av erfarenhetsbaserad kunskap som för personer som har genomgått utbildning i otraditionella former, här hemma eller utomlands.Genom validering kan innehållet i en utbildning anpassas efter den enskildes förkunskaper. Därmed kan studietiden förkortas. Validering kan användas för att finna rätt utbildningsnivå och göra det möjligt att gå in på en högre nivå utan att man har de formella betygen. Validering kan även användas för att underlätta möjligheten till arbete. Många har värdefulla kunskaper förvärvade genom lång arbetslivserfarenhet, eller genom utbildning i ett annat land. Dessa kunskaper kan genom validering tas till vara och användas vid rekryteringen till en tjänst. Att kunna validera kunskaper från såväl formellt som informellt lärande är avgörande för en framgångsrik vuxenutbildning. I utformandet av ett system för livslångt lärande är validering av kompetens och tillvaratagande av den kunskap som människor skaffat sig i ett annat land eller utanför utbildningssystemet ett måste. har arbetssökande med reella kunskaper utan formell utbildning ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden, något som måste förändras. Validering av yrkeskunskaper, punkt 21 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om validering av yrkeskunskaper. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf333 yrkandena 8 och 9 samt avslår motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 6, 2005/06:Kr331 yrkande 7, 2005/06:Ub418, 2005/06:Ub439, 2005/06:Ub441, 2005/06:Ub533 yrkande 5 och 2005/06:Ub580 yrkande 1. Integrationen på arbetsmarknaden kan underlättas genom att invandrarnas kompetens snabbare tas till vara. En undersökning från visar att av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion. Flera av de människor som har examina från ett annat land har svårt att få ett arbete i som motsvarar deras kunskap och kompetens. Utländska utbildningar har inte samma status som de svenska trots att de ofta håller samma, eller högre, kvalitet som utbildningar i . Det är dags att erkänna kvaliteten på utländska utbildningar och ha tydliga kriterier och standardiserade metoder för att mäta kompetens och betyg på ett korrekt sätt, s.k. validering. vill erbjuda allmänna tester på de faktiska kunskaper som en person har. Testerna skall erbjudas ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. Valideringsprocessen skall få ta maximalt . Också bedömningen av praktiska yrkeskunskaper måste förbättras. En modell som genomförts i där alla har rätt att visa upp sina kunskaper i ett fristående yrkesprov är värd att pröva. Provet skall vara oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna och erfarenheterna. Konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare, punkt 22 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 10 och 2005/06:Ub402 yrkande 1. Vi anser att svenskundervisningen för invandrare behöver förbättras. Dagens system bör ersättas med en utbildningspeng - en sfi-check - där var och en själv kan välja utbildare. Undervisningen behöver individualiseras eftersom de som behöver sfi-undervisning har olika studievana och olika behov av inriktning på undervisningen. Någon har kanske knappt haft möjlighet till skolgång tidigare, medan någon annan har doktorerat i sitt tidigare hemland. Ju högre utbildning och ju mer studievana människor har när de flyttar till , desto snabbare går det att lära sig språket och man kan börja söka arbete tidigare. Eftersom svenskspråksundervisningen inte är centraliserad blir resultaten olika i skilda kommuner. Resultat skiljer sig också mellan skolor och även mellan lärare. Också därför måste sfi individualiseras och intensifieras både vad gäller språkkunskaper och samhällskunskap. Detta kan genomföras genom systemet med sfi-checkar för svenskundervisning efter behov vid valfri utbildningsinstitution. Svenskundervisning för invandrare inom vuxenutbildningen, punkt 23 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svenskundervisning för invandrare inom vuxenutbildningen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 11 och 2005/06:Ub383 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Ub356 yrkande 2. Vi anser att svenskundervisningen måste förändras radikalt och i betydligt högre grad anpassas till olika individers behov och förutsättningar. Vi föreslår att sfi upphör som egen skolform och inordnas i den kommunala utbildningen för vuxna. Då kommer samma lagar och förordningar, samma kvalitetskrav och samma uppföljning och utvärdering att gälla för sfi som för övrig vuxenutbildning. Därmed läggs också ett tydligt ansvar för utvecklingen av sfi på . Genom integreringen med vuxenutbildningen skapas också förutsättningar att kombinera sfi med annan utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Förslaget att kommunerna skall ha ansvaret för sfi innebär inte att kommunerna också skall genomföra all undervisning. , folkhögskolor, frivilligorganisationer och privata anordnare har i många fall visat sig vara mer framgångsrika när det gäller att anpassa utbildningen till olika målgruppers behov och förutsättningar och att kombinera utbildningen med praktik. För akademiker med god studievana kan högskolemiljön vara en lämplig utbildning även i sfi. Vi menar alltså att sfi bör erbjudas i mycket flexibla former av olika anordnare. Svenskundervisning för invandrare inom vuxenutbildningen, punkt 23 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svenskundervisning för invandrare inom vuxenutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub356 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 11 och 2005/06:Ub383 yrkande 4. Det är viktigt att det går att läsa även ämnen inom vuxenutbildningen som man lär sig svenska. Ämnen som samhällskunskap och hem- och konsumentkunskap kan ge värdefull kunskap om det svenska samhället och hur man klarar de dagliga verksamheterna i hem och samhälle. När man integrerar undervisningen i svenska för invandrade med undervisning i andra ämnen underlättas också inlärningen i svenska språket. Myndigheten för skolutveckling bör genom att visa på de goda exempel som finns stimulera kommunerna att verka för att fler inom vuxenutbildningen arbetar på detta sätt. Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola, punkt 24 (s) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svenskundervisning för invandrare i folkhögskola. Därmed avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 35, 2005/06:Kr331 yrkande 5 och 2005/06:Ub356 yrkande 5. Vi vill peka på att kommunen, som enligt gällande regler är huvudman för sfi, enligt 13 kap. 9 § skollagen (1985:1100) redan kan uppdra åt andra, t.ex. folkhögskolor, att anordna sfi. Vi anser därför att yrkandena bör avslås. Ny benämning på svenskundervisning för invandrare, punkt 26 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en ny benämning på svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub356 yrkande 1. Svenskundervisning för invandrare skall enligt nu gällande reglering förbereda invandrade för en bred språkanvändning. Sfi skall vara en källa till språkkunskap och språkutveckling men också en brygga till livet i . menar att en förbättring vore att ändra benämningen till svenska för invandrade och anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag med nämnd innebörd. Orsaken är främst de definitionsoklarheter som råder för begreppet invandrare. Individualisering och praktik inom svenskundervisning för invandrare, punkt 27 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individualisering och praktik inom svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 11, 2005/06:Sf389 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:Kr4 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 33, 2005/06:Ub356 yrkande 3 och 2005/06:A258 yrkande 12. Svenska för invandrare är en utbildningsform som är till för att ge varje enskild invandrare en god start i . Men som utbildningen har sett ut är den inte skapad för den enskilde utan för kollektivet. Det formella regelverket är visserligen ändrat, men fortfarande gagnar utbildningen mer kollektivet än den enskilde. Det har bl.a. resulterat i att de som kommit till helt utan eller med en låg utbildning kan gå utan att klara sfi. Vi anser att svenskundervisningen måste kunna möta individer med en rad varierande behov och kunskaper. Därför behövs det olika utbildningsnivåer. Dessutom måste det finnas en möjlighet för dem som har en akademisk bakgrund att läsa svenska som andraspråk på högskolenivå. Vi måste skapa förutsättningar för invandrare att kombinera olika saker såsom praktik, studier och arbete. Möjligheten att varva undervisning med praktik kan underlättas genom ett nära samarbete mellan kommunen, arbetsförmedlingen, frivilligorganisationer och näringslivet. God praktik kan ge ovärderliga erfarenheter när det gäller språkinlärning och kunskaper om hur arbetslivet i fungerar men också förbättra möjligheterna till förankring på arbetsmarknaden. Individualisering och praktik inom svenskundervisning för invandrare, punkt 27 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individualisering och praktik inom svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 33 och 2005/06:Ub356 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 11, 2005/06:Sf389 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Kr4 yrkande 6 och 2005/06:A258 yrkande 12. Vi anser att det ligger i allas, inte bara de invandrades, intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Dåliga kunskaper i svenska handlar oftast inte om oförmåga eller ovilja att lära utan om brister i själva systemet. finns det problem med undervisningen i svenska för invandrade och den behöver därför reformeras. För att förbättra undervisningen i svenska för invandrade behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Svenska för invandrade skall kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärsarbete. Utbildningsinnehållet i svenskundervisningen för invandrare, punkt 28 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildningsinnehållet i svenskundervisningen för invandrare. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf389 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Sf282 yrkande 5, 2005/06:Sf336 yrkande 57, 2005/06:So316 yrkande 4, 2005/06:So429 yrkande 12 och 2005/06:Ub389. anser att det skall finnas kurser med yrkesspecifik utbildning. Utbildningarna bör kunna anpassas till akademiker men också till lågutbildade i form av korta branschinriktade kurser varvade med yrkesarbete. Varje kurs skall innehålla svenska med yrkesterminologi. Efter avslutad kurs och en tids arbete skall det vara möjligt att återkomma till en fortsättningskurs för att sedan eventuellt avancera inom yrket. Utbildningsinnehållet i svenskundervisningen för invandrare, punkt 28 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildningsinnehållet i svenskundervisningen för invandrare. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf336 yrkande 57 och avslår motionerna 2005/06:Sf282 yrkande 5, 2005/06:Sf389 yrkande 4, 2005/06:So316 yrkande 4, 2005/06:So429 yrkande 12 och 2005/06:Ub389. Ett samhälles utbildningsväsende har bl.a. till uppgift att fördjupa människors kunskaper om demokratins möjligheter och gränser. Denna uppgift bör självklart gälla alla delar av utbildningsväsendet. Därför bör det inom uppdraget för vuxen- och sfi-undervisningen ingå kursmoment i samhälls- och medborgarkunskap, där demokratins möjligheter och gränser tydliggörs, liksom invånarnas rättigheter och skyldigheter. Det skall här särskilt ingå att informera om situationen för personer med utländsk bakgrund i samhället och om det skydd som lagstiftningen mot diskriminering ger. Behörighetskrav för lärare i svenskundervisning för invandrare, punkt 30 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behörighetskrav för lärare i svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf336 yrkande 36. I den ordinarie skolan är kraven höga och tydliga när det gäller de undervisande lärarnas kompetens och "behörighet". För att uppnå nödvändig kvalitetshöjning på svenska för invandrade måste samma krav ställas på undervisande lärare. Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling angående sfi, punkt 31 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett uppdrag till Myndigheten för skolutveckling angående sfi. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub356 yrkande 4. Många invandrade föräldrar upplever barnen som en viktig länk till det svenska samhället. Barnens skola är också den institution i samhället man har mest kontakt med. Att utvidga skolans roll genom att förlägga undervisning i svenska för invandrade till skolans lokaler och även bedriva viss undervisning tillsammans över generationsgränser skulle för många, särskilt kvinnor, underlätta studierna. Vi föreslår i vår motion om skolan (se mot. 2005/06:Ub354) att föräldrar som läser svenska i skolan också skulle kunna utgöra en viktig resurs för skolan genom att göra praktik och liknande inom skolans verksamheter. På olika sätt vill vi således skapa en skola öppen för både elever och föräldrar. Myndigheten för skolutveckling bör ges i uppdrag att inom ramen för sitt sfi-arbete och genom att ta del av erfarenheter från liknande försök i bl.a. och samla och visa fram goda exempel på hur den föreslagna sortens samorganisation och samverkan kan ske. Individualisering och praktik inom svenskundervisning för invandrare, punkt 27 (fp) () och () anför: har redovisat att det fanns ca 30 000 akademiker från andra länder som var arbetslösa eller hade arbetsuppgifter som de var överkvalificerade för. Det behövs därför kurser som är speciellt inriktade mot olika kategorier av invandrarakademiker. Kurserna bör göras tillängliga via Internet samt via kommunala lärcentrum, datortek och Nationellt centrum för flexibelt lärande. Högskolor, kommuner och andra behöver samarbeta för att genomföra denna breda satsning. och bör få i uppdrag att föreslå nödvändiga regeländringar och finansiering för att nämnda utbildningssatsning skall kunna genomföras. Utbildningsinnehållet i svenskundervisningen för invandrare, punkt 28 (m) (), () och () anför: Vi moderater accepterar inte att vissa människors rättigheter är mindre värda än andras. Alla barn, ungdomar och vuxna oavsett kultur, etnisk och religiös bakgrund måste få leva sina liv i frihet och kunna få sina livsdrömmar realiserade. Därför bör information kring förbud mot könsstympning, barnäktenskap, arrangerade äktenskap, förbud mot barnaga och ingå i grundläggande sfi, i alla fall då det kan anses behövligt. Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av prop. 2005/06:Kr4 av m.fl. (c):