bet · GT01UU18 · 2006-03-28 00:00:00 — Vissa aspekter på svensk säkerhetspolitik säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighet för vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde samt stärka internationell fred och säkerhet. är militärt alliansfritt. Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitet vid konflikter i vårt närområde, har tjänat oss väl. För framtiden är det tydligare än någonsin att säkerhet är mer än avsaknad av militära konflikter. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. På det globala planet är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till FN. Genom vårt medlemskap i deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig på den europeiska kontinenten. Arbetet för en alleuropeisk fredsordning, där samverkar med samtliga organisationer och länder som delar våra värderingar och intressen, utgör en av hörnstenarna i svensk politik. Vårt medlemskap i är det främsta instrumentet för detta jämte vårt engagemang i , deltagande i () och Partnerskap för fred (PFF) samt vårt omfattande bilaterala och multilaterala engagemang. och alla andra medlemsländer verkar för att förstärka och utveckla sin politiska solidaritet, även inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottet välkomnar att EU som en del av detta arbete bygger upp en sammanhållen civil och militär krishanteringsförmåga, som ett komplement till diplomatiska, ekonomiska och biståndspolitiska verktyg. Ingen stat kan på egen hand bekämpa terrorismen. Ett nära samarbete mellan stater och internationella organisationer är en nödvändig förutsättning för att garantera såväl staters som individers säkerhet. Utskottet anser att FN, genom sin unika legitimitet och nära nog universella medlemskrets, står i centrum för kampen mot terrorismen. En samsyn råder om att alla de instrument som det öppna samhället disponerar skall kunna användas i denna kamp, och inom ramen för EU har ingått viktiga överenskommelser om harmonisering av lagstiftning för att underlätta europeiskt samarbete mot terrorism. Det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato inom krishantering - främst manifesterat genom plus-överenskommelsen och Pragöverenskommelsen (Capability Commitment, PCC) - har medfört att relationen mellan EU och Nato har stärkts. Utskottet delar regeringens bedömning att relation till Nato kommer att ha en nära koppling till EU:s relation med alliansen. Utöver detta behandlar utskottet frågor rörande globala och regionala utmaningar, såsom spridningen av massförstörelsevapen och konventionella vapen, förekomsten av eventuella kärnvapen i samt situationen i . Till betänkandet har fogats 8 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:U267 yrkande 1, 2005/06:U275 yrkande 6, 2005/06:U372 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U384 yrkande 14. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Epidemier och det vidgade säkerhetspolitiska begreppet avslår motion 2005/06:U380 yrkande 7. Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2005/06:U216, 2005/06:U246 yrkande 2, 2005/06:U251 yrkande 9, 2005/06:U279, 2005/06:U313 yrkande 9 och 2005/06:Fö218 yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:U248 yrkande 16, 2005/06:U251 yrkande 7, 2005/06:U275 yrkandena 1-3, 2005/06:U290 yrkande 25, 2005/06:U362 yrkande 8, 2005/06:U384 yrkande 15 och 2005/06:U385 yrkande 1. avslår motionerna 2005/06:U235, 2005/06:U251 yrkandena 5, 6, 8, 10 och 11, 2005/06:U275 yrkandena 4, 5 och 7, 2005/06:U289 yrkande 33, 2005/06:U322 yrkandena 1-3, 2005/06:U362 yrkandena 9 och 12 samt 2005/06:U384 yrkande 13. Reservation 4 (fp) Globala och regionala utmaningar avslår motionerna 2005/06:U212 yrkandena 1-4, 2005/06:U229 yrkandena 1, 4 och 8, 2005/06:U243 yrkande 1, 2005/06:U247 yrkandena 2 och 4, 2005/06:U248 yrkande 5, 2005/06:U251 yrkande 3, 2005/06:U255 yrkandena 5-7, 9, 10 och 13, 2005/06:U285 yrkande 16, 2005/06:U289 yrkandena 17 och 24, 2005/06:U297, 2005/06:U311 yrkandena 12 och 24, 2005/06:U317, 2005/06:U354 yrkande 6, 2005/06:U362 yrkande 15, 2005/06:U376 och 2005/06:U386 yrkandena 24 och 25. Reservation 5 (v, mp) avslår motion 2005/06:U386 yrkande 23. Reservation 6 (v, mp) avslår motion 2005/06:U386 yrkandena 18 och 19. Reservation 7 (v, mp) Vapen med utarmat uran (DU-vapen) avslår motion 2005/06:U386 yrkande 20. Reservation 8 (v, mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning överlämnade regeringen proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar till . I denna proposition lade regeringen fram förslag till ställningstagande vad gäller säkerhets- och försvarspolitikens inriktning för . Propositionen remitterades i sin helhet till förvarsutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten beslutade därefter - med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen - att bereda propositionens delar vad gäller säkerhetspolitikens mål m.m. jämte tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (bet. 2004/05:UFöU2 säkerhetspolitik). I föreliggande betänkande behandlar utrikesutskottet mot denna bakgrund ett antal motionsyrkanden angående vissa aspekter på svensk säkerhetspolitik från den allmänna motionstiden för /06. I den enskilda motionen 2005/06:U275 (m) yrkande 6anför motionären att neutralitetspolitiken tjänade väl . var dock aldrig, anför motionären, neutralt i den mening som den officiella bilden gav intryck av. Neutralitetspolitiken var i själva verket högst realpolitisk och fick först en moralisk överbyggnad. I kommittémotion 2005/06:U384 (kd) yrkande 14anför att svensk säkerhetspolitik skall utformas i ett brett perspektiv som omfattar diplomati, ekonomiskt bistånd, räddningsinsatser och militärt stöd samt byggas på en grund av kollektiv samverkan med våra grannländer, FN, EU och Nato för att säkra fred, stabilitet och säkerhet. I den enskilda motionen 2005/06:U372 (-) yrkande 1 efterlyser motionären ett vidgat säkerhetspolitiskt begrepp som också innefattar det strukturella våld som i vardagen riktas mot kvinnor. I yrkande 2 i samma motion anför motionären att regeringen bör återkomma till med en redogörelse över vilka konsekvenser ett sådant vidgat säkerhetspolitiskt begrepp får, för både utrikes- och inrikespolitiken. I partimotion 2005/06:U267 (c) yrkande 1 anför att miljöfrågorna skall ingå i säkerhetsbegreppet för att möta framtidens utmaningar. I kommittémotion 2005/06:U380 (kd) yrkande 7 anför att det säkerhetspolitiska begreppet i bör vidgas till att även gälla epidemier. Utskottet noterar inledningsvis att det slut väsentligen har sänkt spänningen i det euroatlantiska området. Den påtvingade uppdelningen av har upphört, och länderna i har återfått sin frihet. Utskottet delar regeringens bedömning att säkerhetspolitiska vägval som militärt alliansfri stat har tjänat oss väl. Dessa framsteg till trots framstår den säkerhetspolitiska utvecklingen som inte helt oproblematisk. Dagens säkerhetspolitiska krav är emellertid annorlunda än gårdagens. har i världen nästan 4 miljoner människor dött i krig medan över 18 miljoner har tvingats fly, och risken för konflikter består. Nya hot har tillkommit, och den forna terrorbalansen har ersatts med en situation så komplex att inget enskilt land ensamt kan hantera situationen. säkerhetspolitiska lösningar har förlorat betydelse och ersatts med krav på ett utökat samarbete för att hantera framtida kriser inom hela konfliktskalan. Detta kräver bl.a. militär förmåga att hantera kriser tillsammans med andra länder, men det kräver också en vidgad uppsättning av åtgärder och instrument av annan natur. Utskottet vill understryka att internationell samverkan och integration är säkerhetsfrämjande i sig. De garantier för demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för skydd av minoriteter som följer genom medlemskap i internationella institutioner och organisationer såsom FN, EU, och lämnar viktiga bidrag, anser utskottet, till långsiktig säkerhet och stabilitet såväl regionalt som globalt. Utvidgningen av EU och Nato till att omfatta stater som tidigare ingick i den sovjetiska maktsfären har haft en mycket gynnsam säkerhetspolitisk effekt. Utskottet kan konstatera att , inte minst inom FN, är en aktiv och solidarisk partner i det internationella samarbetet. deltar i arbetet med att utveckla EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, har ett aktivt partnerskap med Nato, verkar aktivt inom ramarna för och i viktiga samarbetsforum i samt bidrar med militära resurser vid ett flertal pågående FN-, EU- och Natoledda operationer bl.a. i , , Kosovo och Bosnien och . Den svenska säkerhetspolitiken har till sitt förfogande ett flertal instrument som innefattar diplomati, ekonomiskt bistånd, räddningsinsatser samt humanitärt och militärt stöd. Utskottet delar regeringens bedömning vad avser det ökade behovet av konfliktförebyggande åtgärder och krishantering och att förmåga till deltagande i fredsfrämjande insatser från förebyggande åtgärder till fredsframtvingande insatser, bör öka både kvalitativt och kvantitativt. Utskottet vill understryka betydelsen av att svensk utrikespolitik och den svenska politiken för global utveckling uppmärksammar den utsatta situation som i synnerhet kvinnor och barn upplever i konfliktområden och f.d. konfliktzoner. Utskottet noterar exempelvis att kvinnor och barn for mycket illa under inbördeskriget i . Ett stort antal barn tvångsrekryterades av de olika stridande grupperingarna i landet, och såväl kvinnor som barn utsattes i stor skala för sexuella övergrepp med traumatisering och spridande av smitta (bl.a. hiv/aids) som följd. Utskottet vill i samband härmed fästa särskild uppmärksamhet vid de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som sker i ochomkring flyktinglägren i i västra . Som ett resultat av den regeringstrogna s.k. Janjawidmilisens förfärande övergrepp mot civilbefolkningen i har omkring 2 miljoner människor drivits på flykt inom landet, runt 200 000 flyktingar har tagit sig över gränsen till grannlandet och fler än 100 000 personer beräknas ha mist livet. Det är angeläget, anser utskottet, att världssamfundet förmår förhindra en upprepning av de mänskliga tragedier som har utspelat sig i bl.a. , och . Utskottet noterar att FN gavs möjlighet att sätta in humanitära hjälpinsatser i provinsen. Utskottet noterar vidare att Afrikanska unionen (AU) har en mission (The African Union Mission in the , ) i provinsen vars uppgift bl.a. är att övervaka den vapenvila som ingicks mellan de stridande parterna , samt medverka till ett säkerhetsläge som medger leverans av humanitär hjälp och återflyttning av flyktingar.1[Missionen grundar sig på två FN-resolutioner, UNSCR 1556 (2004) och UNSCR 1564 (2004), samt ett beslut i Afrikanska unionens (AU) freds- och säkerhetsråd (Peace and , PSC) .] AU:s mission, som successivt har utökats till att omfatta ca 7 000 personer, har i viss utsträckning, begränsade resurser till trots, bidragit till att förbättra säkerheten i regionen. Under föregående och innevarande år har dock det generella säkerhetsläget gradvis försämrats. har även internationella hjälporganisationer och blivit föremål för attacker. beslutade (Peace and , PSC) att förlänga AU-missionens mandat till . Ledningen för missionen skall därefter, i enlighet med AU:s beslut, överlåtas till FN. För att FN-övertagandet av missionen inte skall försvåras och eventuellt försenas är det angeläget dels att ger sitt godkännande till FN:s närvaro i landet, dels att de pågående fredsförhandlingarna i , , mellan och rebellgrupperna i , leder fram till ett fredsavtal. Utskottet anser, liksom regeringen, att FN och säkerhetsrådet har ett särskilt ansvar för situationen i . FN bör därför, menar utskottet, fortsätta att öka sitt stöd till AU:s insats i , också genom FN-missionen i södra (Unmis).2[upprättade FN, i enlighet med resolution , missionen Unmis (United Nations Mission in ) som har södra som operationsområde. Missionens uppgift är att övervaka fredsavtalet mellan den sudanesiska regeringen och rebellrörelsen /A (Sudanese People's Liberation Movement/) samt utföra vissa uppgifter vad avser humanitärt bistånd och skyddet av de mänskliga rättigheterna.] Utskottet noterar att EU:s militära och civila stödinsatser bl.a. omfattar lufttransporter, utrustning, utbildningsinsatser, militära experter och polisrådgivare. Utskottet noterar även att det förs diskussioner med AU om hur EU bäst ytterligare kan stödja AU:s insats. Utskottet anser, liksom regeringen, att EU bör utöka sin militära närvaro i inom ramen för AU:s insats eller en utökad FN-insats, om ett sådant bidrag efterfrågas från AU eller FN. Utskottet förväntar sig att nu mer aktivt inom EU och FN driver frågan om en ökad internationell närvaro till skydd för den utsatta civilbefolkningen i . Utskottet noterar att , mot bakgrund av de kränkningar och sexuella övergrepp som har drabbat kvinnor i , har avsatt för att stärka AU-missionens kontor för mänskliga rättigheter och genderfrågor. Utskottet noterar vidare att FN-insatsen i lägger särskild prioritet vid genomförandet av resolution (2000) angående kvinnors roll och betydelse i arbetet för fred och säkerhet i f.d. konfliktområden. Frågor rörande svenska fredsbevarande internationella insatser och genderperspektivet får en utförligare behandling nedan. Utskottet konstaterar att den av beslutade politiken för global utveckling (bet. 2003/04:UU3, bet. 2005/06:UU5), vilken skall omfatta samtliga politikområden, genomsyras av två perspektiv: dels ett rättighetsperspektiv, dels de fattigas perspektiv. Rättighetsperspektivet tar sin utgångspunkt i respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnets rättigheter. Demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män utgör även centrala huvuddrag i politiken för global utveckling. Regeringen skall regelbundet rapportera hur politiken för global utveckling genomförs. har denna rapportering skett genom två skrivelser till (2004/05:4 politik för global utveckling och 2004/05:161 politik för global utveckling). Vad avser den av motionärerna föreslagna utvidgningen av säkerhetsbegreppet till att innefatta miljöfrågor och epidemier konstaterar utskottet att det s.k. bredare säkerhetsbegreppet - vilket omfattar ett större urval av möjliga hotbilder vid sidan av de rent militära - har varit en självklar utgångspunkt för såväl regeringens som bedömningar och prioriteringar i arbetet med att utforma utrikes- och säkerhetspolitik. Försvarsberedningens säkerhetspolitiska analyser, som finns redovisade i ett flertal rapporter,3[Se bl.a. Försvarsberedningens rapporter Gränsöverskridande sårbarhet - gemensam säkerhet (Ds 2001:14), Säkrare grannskap - osäker värld (Ds 2003:8) och Försvar för en ny tid (Ds 2004:30).] urskiljer en rad hotkategorier av gränsöverskridande karaktär som bl.a. omfattar frågor rörande miljöförstöring, internationell brottslighet, resursknapphet och befolkningsutveckling, hot mot respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati, den tekniska infrastrukturens sårbarhet, terrorism, internationell narkotikahandel m.m. I sin senaste rapport (En strategi för säkerhet, Ds 2006:1) nämner Försvarsberedningen bl.a. naturkatastrofer och allvarlig smitta som hot mot säkerhet. Utskottet noterar vidare att det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet bl.a. urskilde den internationella terrorismen, massförstörelsevapen och hiv/aids såsom komponenter i den "vidgade hotkatalogen" (bet. 2004/05:UFöU2 säkerhetspolitik). Med vad som ovan anförts anser utskottet att yrkandena /06:U267 yrkande 1, 2005/06:U275 yrkande 6, 2005/06:U372 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U380 yrkande 7 och 2005/06:U384 yrkande 14 kan avstyrkas. Fredsstyrkor och konfliktförebyggande arbete Motionärerna bakom flerpartimotionen 2005/06:U246 (fp, m, kd, c) yrkande 2 anser att ett genderperspektiv måste integreras i all fredsfrämjande verksamhet. Motionärerna bakom flerpartimotionen 2005/06:U279 (v, fp, kd, c, mp)anser att kvinnor måste finnas med i allt försoningsarbete och fredsbevarande, fredsskapande och konfliktförebyggande arbete. I kommittémotion 2005/06:U251 (fp) yrkande 9anför att regeringen skall återkomma till med förslag till en långsiktig strategi som utifrån svenska utrikes- och säkerhetspolitiska ställningstaganden drar upp riktlinjerna för deltagande i internationella insatser. I kommittémotion 2005/06:U313 (m) yrkande 9 menar att bör stärka resurserna för freds- och säkerhetsfrämjande insatser. I flerpartimotionen 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen skall återkomma till med förslag till en långsiktig strategi som utifrån svenska utrikes- och säkerhetspolitiska ställningstaganden drar upp riktlinjerna för deltagande i internationella insatser. I samma motion (yrkande 2) anförs vidare att de internationella insatserna bör utformas som ett paket och förutom militära insatser innehålla biståndsinsatser. Därför måste också samordningen mellan dessa bli bättre. De övergripande politiska målen bör på förhand fastställas och tydligt påverka insatsens längd och omfattning. Motionären bakom den enskilda motionen 2005/06:U216 (m) anför att anlitas alltmer vid olika fredsbefrämjande uppgifter i världen och att även andra yrkeskompetenser, utöver militärer och poliser, efterfrågas. Motionären anser att det finns brister i det regelverk som styr möjligheten till tjänstledighet för deltagande i civila missioner. Till skillnad från personal anställd i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten har dessa personer inget regelverk som skyddar anställningen i . Motionären begär att ett regelverk liknande det för anställda i utlandsstyrkan införs också för deltagare i civila missioner. Fredsstyrkor och konfliktförebyggande arbete Utskottet noterar inledningsvis att arbetar aktivt med att implementera säkerhetsrådets resolution () om kvinnor, fred och säkerhet. I resolutionen slås fast att genderperspektivet skall beaktas i all fredsbevarande verksamhet. Artikel 10 i resolutionen uppmanar alla parter i väpnade konflikter att vidta särskilda åtgärder för att skydda kvinnor och flickor mot sexuellt våld, i synnerhet våldtäkt. Resolutionen pekar vidare på vikten av ett ökat kvinnligt deltagande i beslutsprocesser rörande konfliktförebyggande åtgärder och konfliktlösning. Resolutionen antogs enhälligt av FN:s medlemsstater. Såsom redovisas utförligt i Försvarsberedningens rapport (Ds 2004:30) har genderfrågorna blivit en alltmer uppmärksammad aspekt i det internationella krishanteringsarbetet. Utskottet noterar att har hållit en hög profil vad avser genderfrågor inom FN, främst genom en aktiv medverkan i det särskilda utskottet för fredsbevarande operationer. Utskottet delar Försvarsberedningens bedömning att kopplingen mellan t.ex. handel med kvinnor och organiserad brottslighet och de uppgifter som internationella krishanteringsstyrkor har att utföra avseende organiserad brottslighet, tydliggör vikten av att genderaspekter ges stor vikt i alla faser av en krishanteringsinsats. Utskottet noterar vidare att rekommendationerna i resolution har tillämpats i konkret fredsfrämjande verksamhet på fältet, exempelvis i samband med FN-missionen i (United Nations Mission in , Unmil) vars mandat bl.a. innefattar insatser för att stärka kvinnans ställning i landet. Utskottet noterar vidare att de fredsbevarande styrkor som har sänt till 2004 (bet. 2003/04:UFöU1, bet. 2004/05:UU5 och bet. 2005/06:UU11) och (bet. 2001/02:UFöU2, bet. 2001/02:UFöU3, bet. 2002/03:UFöU1, bet. 2003/04:UU8 och bet. 2005/06:UFöU1) har erhållit särskild utbildning i genderfrågor. Utskottet vill vidare framhålla att konflikthantering och säkerhet, med särskild tonvikt på kvinnors deltagande, utgör ett huvuddrag i den av beslutade politiken för global utveckling (bet. 2003/04:UU3, 2005/06:UU5). Utskottet välkomnar även att regeringen inför återkommande redovisar sitt arbete i internationella institutioner och ute på fältet om genderaspekten i det konfliktförebyggande och fredsfrämjande arbetet. Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att den internationella fredsfrämjande verksamheten är en viktig del av svensk säkerhetspolitik. vill aktivt bidra till internationell fred och säkerhet och deltar i både militära och civila insatser under FN:s, EU:s, och Natos ledning. Det svenska deltagandet i internationella insatser stärker vår egen säkerhet och bidrar till Försvarsmaktens utveckling. Insatserna finansieras inom utgiftsområde 6. Utskottet konstaterar att lämnar bidrag med väpnade styrkor till de FN-sanktionerade insatserna i , Assistance Force for (ISAF) och (Unmil). deltar även i den Natoledda fredsfrämjande styrkan i Kosovo (Kosovo Force, Kfor), den i samt i den EU-ledda krishanteringsinsatsen i Bosnien och (). deltagande i fredsoperation i (United Nations Mission in the Democratic Republic of , Monuc) som inleddes , avslutades . Den EU-ledda krishanteringsoperationen i , där deltog med 80 man, avslutades i september 2003.4[Vid sidan av dessa större operationer har personal som deltar i följande fredsfrämjande insatser: (United Nations Assistance Mission in , Unama) 1 militärrådgivare, (European Union Monitoring Mission, EUMM) 6 observatörer, Bosnien (European Union Force, Eufor) 84 personer, /(United Nations Mission in and , ) 5 militära observatörer, (United Nations Mission in , ) 3 militära observatörer, (, ) 6 militära observatörer, Kashmir (in and , Unmogrip) 5 militära observatörer och 1 medicinsk assistent, (Monuc) 5 observatörer, (Neutral Nations Supervisory Commission, NNSC) 4 delegater, (United Nations Mission in , Unamsil) 1 stabsofficer, () 3 rådgivare/stabsofficerare och 1 militär observatör, (Unmis) 3 militära observatörer.] Förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser kan inte uteslutas. Utskottet noterar att Försvarsmakten inför varje enskild insats genomför omfattande hot- och riskbedömningar med fokus på personalens säkerhet. Angreppet mot en svensk patrull då två soldater dödades och två sårades allvarligt av en fjärrutlöst mina i Mazar-eSharif i norra visar att det svenska internationella engagemanget som sker på FN:s uppdrag för fred och fattigdomsbekämpning rymmer påtagliga risker. Utskottet beklagar djupt det skedda men menar att ett angrepp av detta slag inte får föranleda att vänder ryggen åt de människor som lider under det urskillningslösa våld och förtryck som råder inom konfliktzoner och f.d. konflikthärdar såsom och , och drar tillbaka sin säkerhetsskapande insats. Utskottet anser att ett sådant agerande långsiktigt endast skulle gagna de krafter som har att vinna på fortsatt laglöshet och avsaknad av en fungerande statsmakt som förmår garantera skyddet för de mänskliga rättigheterna och ett stabilt rättssamhälle. En sådan utveckling kan inte accepteras. Vad avser de motionsvis framförda kraven på förslag till en långsiktig strategi för svenskt deltagande i internationella insatser konstaterar utskottet att kabinettssekreteraren gav en föredragning i ärendet inför utrikes- och försvarsutskotten . Utskottet anser att gränsöverskridande hot mot vår säkerhet måste bedömas i ett vidare perspektiv än det nationella. Det är därvid naturligt att strategier för internationella insatser med väpnad styrka görs mot bakgrund av FN:s värderingar och prioriteringar samt, i förekommande fall, utifrån den europeiska säkerhetsstrategin (Ett säkert i en bättre värld; antagen av regeringschefer ). FN:s och EU:s övergripande prioriteringar och strategier utgör bakgrund för beslut om deltagande i fredsfrämjande insatser. Utskottet noterar även att ett arbete pågår inom med att utarbeta en inriktning för militära krishanteringsinsatser /07. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska faktorer vägs samman i bedömningen av vad som motiverar en svensk militär insats.