bet · GT01NU17 · 2006-06-01 00:00:00 — Till frågan om elcertifikat för småskalig vattenkraft återkommer utskottet i det följande avsnittet. Elcertifikat för småskalig vattenkraft Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om att den småskaliga vattenkraften skall undantas från elcertifikatssystemet i syfte att minska risken för en växande konflikt med de uppställda miljöpolitiska målsättningarna. Jämför reservation 5 (m, kd, c). Som redovisats inledningsvis berättigar viss vattenkraft till elcertifikat. Det gäller närmare bestämt produktion i följande anläggningar: - en anläggning som var i drift vid utgången av och som då hade en installerad effekt som inte var högre än 1 500 kW, - en anläggning som togs ur drift före och som därefter tagits i drift efter utgången av , - en anläggning som tagits i drift första gången efter utgången av . I beredningen av proposition 2005/06:154 har också ingått att behandla frågan om en utfasning ur elcertifikatssystemet för småskaliga vattenkraftsanläggningar. Inom har promemorian Den småskaliga vattenkraften i elcertifikatssystemet (dnr M2005/6595/E) tagits fram där förslag redovisas om att rätten att tilldelas elcertifikat för produktion i småskaliga vattenkraftsanläggningar skall upphöra efter utgången av . Frågan togs slutligen inte upp i nämnda proposition, men regeringen har senare återkommit till i saken genom två lagförslag ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100). Dessa lagförslag har därefter av finansutskottet överlämnats till näringsutskottet för samtidig behandling med förslagen i proposition 2005/06:154. Enligt regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen skall rätten att tilldelas elcertifikat upphöra att gälla efter utgången av för el som producerats i en vattenkraftsanläggning som har en installerad effekt som inte överstiger 1 500 kW. Om en sådan anläggning har tagits i drift efter , men före , skall rätten att tilldelas elcertifikat dock gälla till utgången av . Regeringen konstaterar i propositionen att det finns ett mycket stort antal nedlagda vattenkraftsanläggningar i och att det mot bakgrund av elcertifikatssystemet och den stigande elprisnivån har uppstått ett växande intresse för att återuppta elproduktionen i dessa anläggningar. Regeringen anser att det växande exploateringstrycket på de mindre vattendragen är olyckligt av miljöskäl. Bland annat hänvisas till att regeringen i en proposition om svenska miljömål (prop. 2004/05:150) framhöll att andelen helt opåverkade eller måttligt påverkade vattendrag är liten och att värdefulla eller potentiellt värdefulla vattendrag bör restaureras så att de biologiska och ekologiska värdena ökar. För att minimera risken för en växande konflikt med de uppställda miljöpolitiska målsättningarna bör, menar regeringen, den småskaliga vattenkraften undantas från elcertifikatssystemet genom en ny bestämmelse i lagen om elcertifikat (2 kap. 8 a §). En kritisk inställning till regeringens förslag om att undanta den småskaliga vattenkraften från elcertifikatssystemet redovisas i motionerna 2005/06:N28 (m) och 2005/06:N29 (kd).I den förstnämnda motionen säger sig motionärerna ha svårt att förstå varför regeringen utan några sakliga skäl vill utesluta en värdefull förnybar energikälla från certifikatsystemet. Självfallet, fortsätter motionärerna, måste vattenkraftsprojekt noga prövas och vägas mot andra viktiga intressen såsom naturskydd, rekreationsintressen, främjande av biologisk mångfald m.m. Denna prövning bör emellerid enligt motionärerna göras utifrån gällande lagar och inte genom förändringar i elcertifikatssystemet. Liknande synpunkter och yrkanden om avslag på regeringens förslag beträffande den småskaliga vattenkraften framställs i motion 2005/06:Fi13 (m),som har väcktsmed anledning av den ekonomiska vårpropositionen. De två nu berörda yrkandena i motionen har överlämnats till näringsutskottet av finansutskottet. I motion 2005/06:N29 (kd) anförs att det föreslagna bortfallet av el från småskalig vattenkraft - ca - sannolikt måste ersättas genom ökad elproduktion i kolkraft; varje småskalig vattenkraftsanläggning som avvecklas innebär därför sannolikt ökade utsläpp av koldioxid från elproduktion, bedömer motionärerna. De föreslår att skall anmoda regeringen att utreda hur den småskaliga vattenkraften även framgent skall kunna tilldelas elcertifikat. En positiv inställning till den småskaliga vattenkraften kommer också fram i två motioner från den allmänna motionstiden. I motion 2005/06:N425 (s) efterlyses förbättrade förutsättningar för vattenkraften och speciellt den småskaliga vattenkraften. Motionärerna lyfter fram vikten av långsiktiga regler för att investeringar och reinvesteringar av vattenkraften skall komma till stånd. I motion 2005/06:N447 (kd) begärs dels en ökad satsning på små vattenkraftverk, dels en förenkling av det regelverk som styr dessa satsningar. Motionären anser att elcertifikatssystemet omgärdas av omfattande administration och byråkrati. Regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen får stöd imotion 2005/06:N30 (mp). Där sägs att småskalig vattenkraft ofta innebär en skada på naturen som är utan all proportion till nyttan av elen som produceras, och motionärerna framlägger förslag i linje med det som regeringen har redovisat i den ekonomiska vårpropositionen. Enligt uppgift i den ekonomiska vårpropositionen finns det totalt 1 054 vattenkraftsanläggningar godkända för tilldelning av elcertifikat med en årlig elproduktion på sammanlagt . I princip alla dessa anläggningar (1 029 anläggningar) är småskaliga och fanns när elcertifikatssystemet infördes. Dessa anläggningar kommer alltså med regeringens förslag att fasas ut ur systemet vid utgången av . I likhet med vad som sägs i bl.a. motionerna 2005/06:N425 (s) och 2005/06:N447 (kd) ser utskottet positivt på vattenkraften som en förnybar energikälla. Vattenkraften har varit och är till stort gagn för samtliga elkonsumenter. Som redovisats i det föregående bidrar den småskaliga vattenkraften med i anläggningar som ingår i elcertifikatssystemet. Det är uppenbart att den höga elprisnivån tillsammans med elcertifikatssystemet har ökat intresset för att återstarta elproduktion i äldre nedlagda små vattenkraftsanläggningar men också för att bygga ut vattenkraft i opåverkade vattendrag. Utskottet har därför förståelse för regeringens argumentation för förslaget att begränsa tilldelningen av elcertifikat för den småskaliga vattenkraften. Syftet är alltså att minska risken för en växande konflikt med de uppställda miljöpolitiska målsättningarna. De 25 nya anläggningar som har startats med stöd av elcertifikat kommer att kunna få stöd . Med regeringens förslag kommer de äldre vattenkraftsanläggningarna, förutom tidigare stöd, att tilldelas elcertifikat under sammanlagt , om de är i drift fram t.o.m. . Mot den skisserade bakgrunden kommer utskottet till slutsatsen att bör bifalla regeringens förslag om avveckling av elcertifikaten för den småskaliga vattenkraften. Därmed följer att utskottet avstyrker yrkandena i motionerna 2005/06:Fi13 (m), 2005/06:N28 (m) och 2005/06:N29 (kd) med krav på att elcertifikat även i fortsättningen skall tilldelas de aktuella vattenkraftsanläggningarna. Även motionerna 2005/06:N425 (s) och 2005/06:N447 (kd) bör avslås av . Yrkandet i motion 2005/06:N30 (mp) blir tillgodosett med vad utskottet anfört och avstyrks dämed. Övrigt om certifikatberättigande elproduktion Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om att skogsbränslen skall berättiga till elcertifikat endast om de kommer från s.k. FSC-märkt skog och om att torv inte längre skall vara certifikatberättigande. Jämför reservationerna 6 (mp) och 7 (mp). Förutom elproduktion i vissa vattenkraftsanläggningar utgörs certifikatberättigande elproduktion av el som producerats med användning av vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi och biobränslen samt sådan elproduktion som sker med användning av torv i godkända kraftvärmeverk. Närmare bestämmelser om vilka biobränslen som berättigar till elcertifikat finns i förordningen (2003:120) om elcertifikat. I proposition 2005/06:154 redovisar regeringen sin bedömning att det bör ske ett förtydligande av vilka biobränslen som skall berättiga till elcertifikat, främst med avseende på hanteringen av olika avfall. Bland annat påpekas att regeringen avser att ändra förordningen i syfte att förtydliga att biomassa i blandat hushållsavfall inte skall omfattas av elcertifikatssystemet. Enligt regeringen finns det inget stödbehov genom elcertifikatssystemet för denna hantering. Dessutom ger ett sådant stöd fel signaler när målet är att öka materialåtervinning och biologisk behandling. I samband med översynen av förordningen ämnar regeringen vidare pröva dels förslag från om att utöka och förtydliga förordningen med ett antal vegetabiliska oljor och bränslen, dels pröva förslag från () om att också vissa animaliska biprodukter skall berättiga till elcertifikat. I motion 2005/06:N30 (mp) föreslås att endast sådana skogsbränslen som kommer från s.k. FSC-märkt skog skall vara certifikatberättigande. Det finns, påpekas det i motionen, en potential för ett ökat uttag av biobränslen inom ramen för vad naturen tål. Men, fortsätter motionärerna, det finns också en risk för ett miljömässigt förödande uttag av biomassa. FSC-certifierad skog är ett minikrav för att ett hållbart uttag skall kunna uppnås. I detta sammanhang behandlar utskottet även ett yrkande i nyssnämnda motionmed krav på att torv inte skall berättiga till elcertifikat.Om torv inte skulle gynnas genom elcertifikat och undantag i koldioxidlagstiftningen skulle torven till övervägande del ersättas med "riktiga" biobränslen med minskade utsläpp av koldioxid som följd, förutser motionärerna. En liknande argumentation finns i motion 2005/06:N338 (mp, -) där det föreslås att torv skall behandlas som ett fossilt bränsle senast såväl i fråga om elcertifikat som i fråga om energi- och koldioxidbeskattningen. I proposition 2004/05:150 rörande svenska miljömål, som avlämnades till , framhåller regeringen sin uppfattning att allt skogsbruk skall bedrivas enligt högt ställda miljöambitioner och sociala ambitioner och att detta skall redovisas. Ett sätt att göra det är att certifiera skogen enligt de program och standarder som erbjuds. I det sammanhanget påpekas att merparten av statens eget skogsbruk är certifierat enligt de nationella reglerna för miljö- och rättvisemärkningen inom ramen för (). Vidare kan erinras om att regeringen tillsatte en kommitté med uppgift (dir. 2004:139) att göra en utvärdering och översyn av skogspolitiken. Kommittén (särskild utredare: landshövding ) skall redovisa resultatet av sitt arbete . När det gäller torv framhåller regeringen i proposition 2005/06:154 att torven har fått en större omfattning som certifikatberättigande bränsle än vad som bedömdes tidigare. Förekomsten av torv och olika former av biomassa från blandat hushållsavfall har inneburit att betydligt fler certifikat än beräknat finns i omlopp. Detta har påverkat prisbildningen på elcertifikaten och viljan till investeringar. Utskottet har behandlat motioner om torvnäringens situation i samband med behandlingen av en proposition om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. (bet. 2005/06:NU15). Motionerna tog främst sikte på förhållandet att torv behandlas som ett fossilt bränsle i handeln med utsläppsrätter. Utskottet redovisade bekymmer över utvecklingen för torvbranschen som i första hand orsakas av handeln med utsläppsrätter inom EU och anförde att det är angeläget med en långsiktigt hållbar lösning på branschens problem. Med hänvisning till ett pågående uppdrag hos ett antal myndigheter att analysera vissa ekonomiska, ekologiska och sociala aspekter i de regioner som bedriver torvbruk avstyrkte utskottet de då aktuella motionsyrkandena. I en reservation (fp, mp) anfördes att den positiva särbehandlingen av torv måste upphöra. Ett motionsyrkande liknande det i motion 2005/06:N338 (mp, -) om att torv skall behandlas som ett fossilt bränsle behandlades av utskottet (bet. 2004/05:NU3). Utskottet hänvisade till det då pågående arbetet med att se över torvens framtida roll i energisystemet. Motionen fick stöd i en reservation (m, fp, mp). I översyn av elcertifikatssystemet (delrapport etapp 1) tas frågan om torvens roll inom systemet upp. Enligt de beräkningar som myndigheten gjort riskerar torv att marginaliseras som ett bränsle i energisystemet om det inte får någon form av stöd. I rapporten redovisas även olika skäl till att stödja torven. Alternativa, mer ändamålsenliga, stödformer för torv kan vara stöd till brytning av torv utifrån klassning av torvtäkters klimatpåverkan eller produktionsstöd med miljökrav, sägs det i rapporten. Utskottet behandlar först motionsyrkandet rörande skogsbränslen och därefter yrkandena beträffande torven som certifikatberättigande bränsle. Enligt utskottets uppfattning bör yrkandet i motion 2005/06:N30 (mp) om att skogsbränslen skall berättiga till elcertifikat endast om de kommer från s.k. FSC-märkt skog inte föranleda något initiativ av . Som tidigare nämnts fastställs genom förordning vilka biobränslen som berättigar till elcertifikat. Utskottet finner inget skäl för att gå in och pröva dessa frågor och avstyrker följaktligen yrkandet i nyssnämnda motion. Vad som redovisas i propositionen om behovet av förtydligande av vilka biobränslen som skall berättiga till elcertifikat ger inte anledning till någon kommentar från utskottets sida. Utskottet står fast vid sin uppfattning att torv bör berättiga till elcertifikat. Om torv skulle avföras från listan över certifikatberättigande bränslen skulle, som utskottet tidigare framhållit, torven som bränsle i kraftvärmeverken komma att konkurreras ut av kol. Effekten av en sådan ökad kolanvändning skulle bli ökande miljöstörande utsläpp. Utskottet avstyrker alltså de två här aktuella yrkandena i motionerna 2005/06:N30 (mp) och 2005/06:N338 (mp, -). Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om att elcertifikatssystemet skall förlängas och att ambitionsnivån för systemet skall höjas till en ökning av den förnybara elproduktionen med (jämfört med nivå). Jämför reservationerna 8 (m) och 9 (mp). Regeringen erinrar om att översyn visar att det finns förutsättningar att öka ambitionen i elcertifikatssystemet fram utöver det nu gällande målet. I syfte att öka effektiviteten och stabiliteten i systemet är det emellertid, menar regeringen, mer angeläget att fastställa ambitionsnivå och kvoter för än att försöka tvinga fram en orealistiskt hög ambition . Därför föreslås i propositionen, som tidigare nämnts, att elcertifikatssystemet skall förlängas . Det nya målet för produktionen av förnybar el innebär en ökning med jämfört med nivå. Detta innebär att den produktion av förnybar el som totalt ges stöd genom elcertifikatssystemet beräknas uppgå till vid utgången av (inklusive den elproduktion som ingick när systemet påbörjades). I propositionen framläggs förslag till ändringar i lagen om elcertifikat (4 kap. 3 §) vad gäller kvotpliktens omfattning men också förslag om höjda kvoter . Det meddelas i propositionen att regeringen har påbörjat ett arbete för att förenkla och effektivisera tillståndsprövningen för förnybara energislag såsom vindkraft och biobränslen. En hög ambitionsnivå för elcertifikatssystemet ställer krav på åtgärder för att underlätta tillståndsgivningen för sådana energislag. Regeringen aviserar att en särskild kontrollstation skall genomföras för att studera effekterna av de åtgärder som vidtagits för att underlätta tillståndsgivningen. Om förutsättningarna att få till stånd utbyggnaden av förnybar el inte påtagligt förbättrats ämnar regeringen vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra förutsättningarna. Därmed, sägs det i propositionen, skapas möjligheter för att senare fatta beslut om att höja ambitionsnivån inom systemet med upp till . Vidare redovisas regeringens bedömning att den långsiktiga utvecklingen av elcertifikatssystemet bör följas upp och utvärderas löpande. Dessa uppföljningar bör göras med start vid en kontrollstation . I samband med denna kontrollstation bör även behovet av långsiktiga förutsättningar för att ytterligare öka den förnybara elproduktionen övervägas. Enligt förslag i motion 2005/06:N28 (m) bör ambitionsnivån för elcertifikatssystemet bestämmas till en ökning med jämfört med nivå, dvs. lägre än vad regeringen föreslagit men i enlighet med vad som föreslogs i departementspromemorian (Ds 2005:29) som har legat till grund för propositionen. Motionärerna erinrar om att målet om en ökning med betraktas som ett "mycket ambitiöst mål" i promemorian. Vidare saknar de i propositionen ett underlag för regeringens bedömning om en ökning med och en konsekvensanalys av förslaget. Motionen innehåller också ett särskilt yrkande om bristerna i underlaget för förslagen i den nu aktuella propositionen men även i många andra propositioner. föreslås ställa sig bakom motionärernas kritik av beslutsunderlaget och avsaknad av konsekvensanalyser i propositioner. Det finns goda förutsättningar för att öka produktionen av förnybar el i , både för inhemskt bruk och export, anförs det i motion 2005/06:N30 (mp). Motionärerna föreslår att målet för elcertifikatssystemet sätts till en ökning med . I det målet har hänsyn tagits till motionärernas förslag om att torv och småskalig vattenkraft inte skall berättiga till elcertifikat. Vidare föreslås i motionen att el som klassificeras med Svenska beteckning Bra Miljöval skall undantas från kvotplikten. Det är orimligt att konsumenten får betala två gånger för samma sak, heter det i motionen. Där föreslås även att alla statliga förvaltningar och verk skall anmodas att köpa sådan el. Utskottet välkomnar regeringens förslag om en förlängning av elcertifikatssystemet t.o.m. . Därigenom skapas tillräckligt utrymme för stabilitet och långsiktighet för aktörernas investeringar. Vidare uppnås en tillräckligt lång planeringshorisont så att de kvotpliktiga aktörerna ges möjlighet att förutse utvecklingen och agera utifrån givna förutsättningar. Av den inledande redovisningen i betänkandet framgår att i sin översyn av elcertifikatssystemet bedömde att den högsta potentialen för ny förnybar elproduktion är en ökning med respektive med , i båda fallen jämfört med nivå. I den promemoria från som har legat till grund för propositionen angavs att ambitionen för systemet bör vara en höjning med jämfört med nivå. I propositionen har den föreslagna ambitionen för höjts med till . Regeringen har härvid bl.a. tagit hänsyn till förslag om förbättrade förutsättningar för vindkraftens utveckling som framlagts i proposition 2005/06:143. Enligt utskottets mening förefaller den i propositionen redovisade ambitionsnivån väl avvägd. Nivån innebär att den elproduktion av förnybar el som totalt ges stöd från elcertifikatssystemet kommer att uppgå till ca , inklusive den elproduktion om som ingick i systemet vid dess start . ställer den höga ambitionsnivån krav på åtgärder för att underlätta tillståndsgivningen för ny produktion av förnybar el. Utskottet ser positivt på att en kontrollstation kommer att genomföras för att se hur tillståndsgivningen fallit ut. Även den allmänna långsiktiga utvecklingen av elcertifikatssystemet bör självfallet löpande följas upp. Utskottet instämmer därför i regeringens bedömning att sådana utvärderingar bör ske vid återkommande översyner , och utskottet noterar att nästa kontrollstation kommer att genomföras . Sammantaget tillstyrker utskottet regeringens förslag rörande kvotperiodens längd och kvotpliktens omfattning. Av detta följer att utskottet avstyrker förslag i motionerna 2005/06:N28 (m) och 2005/06:N30 (mp) om lägre respektive högre ambitionsnivåer i systemet. Också övriga här aktuella yrkanden i dessa motioner avstyrks av utskottet. Yrkandet i förstnämnda motion om brister i underlaget för beslut i ärendet har utskottet svårt att förstå. Till grund för propositionen ligger bl.a. dels översyn av elcertifikatssystemet, dels en departementspromemoria från om ett utvecklat elcertifikatssystem - vilka i båda fallen varit föremål för remissbehandling. Utskottet ser heller inget skäl för att bifalla de två resterande yrkandena i motion 2005/06:N30 (mp) beträffande el klassificerad som Bra Miljöval. Om sådan el undantas från kvotplikten måste lämpligen ambitionsnivån sänkas i motsvarande mån. Att statliga myndigheter skulle åläggas att köpa sådan el kan utskottet inte finna motiverat. Flyttning av ansvaret för kvotplikten Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag att kvotplikten, med vissa undantag, flyttas från elanvändarna till elleverantörerna. Jämför reservation 10 (m, kd). I linje med rekommendation föreslås i propositionen att ansvaret för kvotplikten flyttas från elanvändarna till elleverantörerna. Förslaget gäller dock inte för elanvändare i den utsträckning de har använt el som de själva producerat, importerat eller köpt på den nordiska elbörsen och inte heller för elanvändare som är elintensiva företag. Enligt nu gällande lydelse av lagen om elcertifikat (4 kap. 10 §) får elleverantören ta ut ersättning för hanteringen av kvotplikten av de elanvändare vars kvotplikt leverantören hanterar. Denna ersättning skall anges särskilt på fakturan till elanvändaren. Med förslaget om flyttning av ansvaret för kvotplikten till elleverantören finns det enligt regeringen inte längre behov av denna bestämmelse om rätten att ta ut ersättning; den kostnad som kvotplikten medför blir en kostnad bland andra kostnader i elleverantörens näringsverksamhet. Därför föreslås att den aktuella bestämmelsen skall upphöra att gälla. Leverantörens kostnad för kvotplikten kommer därmed i fortsättningen (fr.o.m. ) att integreras i elpriset. Enligt vad som anförs i motion 2005/06:N28 (m) är det viktigt att de skatter och avgifter, inklusive kostnader för elcertifikaten, som drabbar konsumenterna synliggörs. Motionärerna föreslår därför att bestämmelsen om särredovisning av kostnaden för elcertifikaten på fakturan skall finnas kvar. Även om elanvändaren har haft det formella ansvaret för kvotplikten har denna kvotplikt i normalfallet hanterats av elanvändarens elleverantör, med undantag främst för elanvändare i den s.k. elintensiva industrin. Elleverantörens hantering av kvotplikten har representerat endast en relativt liten kostnad i förhållande till elanvändarens totala elkostnad. Att flytta ansvaret för kvotplikten från elanvändaren till elleverantören innebär sålunda ingen stor förändring i sak, men det innebär en möjlighet till effektivisering av hanteringen av kvotplikten. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslag om att flytta kvotplikten från elanvändaren till elleverantören, med undantag för vissa angivna elanvändare. Med förslaget i propositionen blir elleverantörens kostnad för hanteringen av kvotplikten en bland andra kostnader i näringsverksamheten. Liksom övriga kostnader bör denna kostnad bli föremål för elleverantörens överväganden om i vilken utsträckning den skall få genomslag på elpriset, som sätts i konkurrens på elmarknaden. Utskottet instämmer därför i regeringens uppfattning att den nuvarande bestämmelsen om att skyldighet att särredovisa ersättningen för hanteringen av kvotplikten blir överflödig när ansvaret för kvotplikten flyttas till elleverantören. Det sagda innebär att utskottet tillstyrker de nu aktuella förslagen i propositionen och avstyrker det berörda yrkandet i motion 2005/06:N28 (m). Undantag från kvotplikten för elintensiva företag Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om en ny metod för att bestämma vilka elintensiva företag som skall undantas från kvotplikten. Den nya definitionen av elintensiva företag bygger på den mängd el som används i tillverkningsprocessen i förhållande till företagets försäljningsvärde.