bet · GT01UbU10 · 2006-03-07 00:00:00 — Utskottet refererade regeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188) där man framhåller att äldre elever i respektive elever i gymnasieskolan bör ges möjlighet att läsa kurser inom nästa utbildningsform. Utbildningsväsendets formella indelning får inte begränsa den enskildes lärande. Det krävs att huvudmännen inom hela utbildningssystemet samverkar för att flexibiliteten mellan olika nivåer skall utvecklas, enligt regeringen. Utskottet delade detta synsätt och har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om gymnasieskolor på entreprenad, kommunala skolors självständighet och samverkan mellan kommuner. Även yrkandena som rör elevmajoritet i skolans styrelse samt rektors roll bör avslås. Jämför reservationerna 10 (m, fp, kd, c), 11 (kd), 12 (m, fp, kd, c) och 13 (fp, kd, c) samt särskilt yttrande (m). föreslår i motion 2005/06:Ub283 yrkande 13 att det skall vara möjligt att lägga ut också kärnämnen inom gymnasieskolan på entreprenad. Man menar att det finns lägen när samarbete mellan en kommun eller skola och en organisation eller privat företag behöver manifesteras i ett avtal och då är entreprenadformen ofta tydlig och bra. anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 50 att de kommunala skolornas självständighet bör öka. Rektorer och lärare skall kunna fatta pedagogiska och andra avgöranden självständigt i högre grad än och med minimal inblandning från kommunala politiker och tjänstemän. understryker i motion 2005/06:Ub555 yrkande 5 att det är viktigt att gymnasieskolan ger ett rikt utbildningsutbud som svarar mot olika elevers individuella behov. För att uppnå detta krävs enligt motionärerna samverkan inte minst mellan de mindre kommunerna och man menar också att staten bör stimulera en sådan samverkan. och anser i motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 30 respektive 2005/06:Ub555 yrkande 36 att elever inte skall kunna utgöra majoritet i styrelser för gymnasieskolor. menar att eleverna - i stället för att fatta beslut om skolans inriktning och utveckling i skolans styrelse - bör få ta ett större ansvar för att kunskapsmålen nås och att ordningen fungerar på skolan. I motion 2005/06:Ub555 yrkande 35 menar att rektors roll som pedagogisk ledare bör stärkas. Man menar att det är nödvändigt att varje gymnasieskola leds av personer som har ett stort pedagogiskt kunnande och att det pedagogiska ledarskapet inte får stå tillbaka för en ökande börda av administrativa uppgifter. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. När det gäller yrkandena om möjligheten att lägga ut undervisning i kärnämnen på entreprenad och självständigheten för kommunala skolor hänvisar utskottet till beredningen av det avlämnade betänkandet Skola & Samhälle (SOU 2006:1). Uppdraget till den särskilda utredaren har varit att se över bestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan och frågan om kommuners möjlighet att anordna gymnasieutbildning i annan form än ett direkt huvudmannaskap. Utredaren har funnit att det finns starka skäl för att utöka möjligheterna till entreprenader inom gymnasieskolan. De kan enligt utredaren bidra till att stärka samverkan mellan skolan och samhället i övrigt samt till att skapa ökad flexibilitet i skolverksamheten. Betänkandet kommer att remissbehandlas och utskottet anser att beredningen inom bör avvaktas. När det gäller yrkandet om att elever skall ges ett rikt utbildningsutbud som svarar mot olika elevers individuella behov och att staten skall stimulera samverkan mellan kommuner för att uppnå detta, anser utskottet att de möjligheter som redan finns är tillfredsställande. Enligt 5 kap. 5 § skollagen är varje kommun skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för i princip samtliga ungdomar i kommunen. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med samverkansavtal. Kommunerna har också skyldighet att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformade program eller individuella program för de ungdomar som inte tagits in på något nationellt program (5 kap. 13 §). När det gäller försöksverksamheten med lokala styrelser har regeringen beslutat att förlänga försöksverksamheten med lokala styrelser med föräldra- respektive elevmajoritet fram till (SFS 1996:605). En arbetsgrupp inom dåvarande har föreslagit att försöksverksamheten skall permanentas (Var-dags-inflytande, Ds 2003:46). Förslaget bereds inom . Utskottet anser - liksom vid tidigare behandling i betänkande 2003/04:UbU13 - att beredningen bör avvaktas. Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utveckla innehåll och form för rektorsutbildningen i syfte att öka dess effektivitet och möjliggöra att fler rektorer kan genomgå utbildningen. slutredovisades uppdraget i rapporten - ett nationellt program för utbildning av rektorer och stöd för rektorsfunktionen (dnr 2006:29). Förslaget bereds inom . avlämnade en särskild utredare betänkandet Skolans ledningsstruktur (SOU 2004:116). Utredaren har kartlagt och utvärderat skolans ledningsstruktur. Vidare har regeringen i budgetpropositionen aviserat att man avser att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att redovisa goda exempel på hur kommuner och skolor organiserar och utvecklar sina ledningsfunktioner. Förslag om rektors roll lämnas också i det utkast till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m., som utarbetats inom Utbildnings- och . Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden som rör förändrade behörighetskrav och ändrade behörighetsregler. Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c). , föreslår förändrade behörighetskrav till gymnasiet. understryker i motion 2005/06:Ub238 yrkande 22 att behörighetskraven till gymnasieskolan måste vara relevanta. De skall bättre spegla elevernas möjligheter att klara av den utbildning de antas till. Många elever som kommer in på gymnasiet har inte tillräckliga kunskaper för att klara gymnasiestudier trots att de uppfyller de formella behörighetskraven. föreslår i motion 2005/06:Ub343 yrkande 16 att behörighetskraven höjs för de studieförberedande utbildningarna. Skärpta behörighetskrav leder till att elever satsar på de ämnen som de behöver för sina fortsatta studier och därigenom höjs kvaliteten i gymnasieskolan. I motion 2005/06:Ub555 yrkande 6 menar att behörighetskraven till de olika programmen i gymnasieskolan skall kunna variera. föreslår vidare ändrade behörighetsregler i motion 2005/06:Ub283. I yrkande 3 menar man att en meritvärdesgräns bör införas. Meritvärdesgränsen bör höjas stegvis. En gräns vid 150 poäng kan t.ex. innebära att eleven har betyget Godkänt i 15 av de 17 ämnena. Med ett sådant antagningssystem finns också möjlighet att anpassa kraven efter olika utbildningar. Eleven skall dessutom vara godkänd i svenska och matematik. I yrkande 4 framhåller att urval till gymnasieskolan generellt bör ske utifrån betyg eller prov, något som ger förutsägbarhet och att alla elever får samma rätt. Vidare anser man att det skall vara tillåtet med prov i det ämne som skolan finner motiverat för att bedöma vilka elever som har bäst förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har - senast i betänkande 2004/05:UbU6 - understrukit att reglerna för behörighet till gymnasiets nationella program bör bibehållas. Syftet med behörighetskraven är att slå vakt om gymnasieutbildningens kvalitet och likvärdighet genom att elever som saknar godkänt betyg i svenska, svenska som andraspråk, engelska eller matematik inte kan antas till gymnasieskolans nationella program innan de skaffat sig nödvändiga förkunskaper. Utskottet finner inte någon anledning till att behörighetskraven mellan olika program skall variera. I stället bör alla elever kunna få stöd inom det program han eller hon valt. I 8 kap. gymnasieförordningen (1992:394) framgår vilka särskilda stödinsatser som kan bli aktuella för en elev som har svårigheter med sina studier. Utskottet finner inte heller någon anledning att föreslå införandet av ändrade behörighetsregler i form av annorlunda beräkningsgrunder, som föreslås av . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om jämställdhetsarbetet med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 15 (fp). menar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 60 att ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, relationen mellan elever och lärare, skolans ledning, styrdokument samt lärarutbildningen om skolan skall leva upp till sina jämställdhetsmål. Utskottet föreslår att motionsyrkandet avslås. Regeringen aviserade i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan att ett genusperspektiv skall integreras i utbildningen. Därigenom ges eleverna bättre möjligheter att upptäcka och motverka diskriminerande och ojämställda förhållanden i samhället. Regeringen har beslutat om särskilda programmål för gymnasieskolans särskilda program där genusperspektivet är beaktat. Vidare anges i Lpf 94 att personalen i skolan skall, efter en av rektor gjord arbetsfördelning, informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och därvid motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på kön och på social eller kulturell bakgrund. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att komma ihåg att det för att bryta traditionella mönster är nödvändigt att samhället på olika sätt börjar arbeta med detta . Därför ser utskottet med tillfredsställelse på de åtgärder som vidtagits av regeringen och skolmyndigheterna och som spänner från förskolan och sedan genom hela utbildningssystemet. För att stödja kommunerna har en rad åtgärder vidtagits på nationell nivå, t.ex. inrättandet av Delegationen för jämställdhet i förskolan och avsättandet av resurser för utbildning av genuspedagoger i varje kommun, dvs. pedagogiska resurser i jämställdhet och genuskunskap som kan finnas i varje kommun.Jämställdhet är dessutom ett av tre prioriterade områden för Myndighetens för skolutveckling generella uppdrag. Förskolans och skolans arbete för ökad jämställdhet behandlas i skollagen, läroplanerna, jämställdhetslagen och i . Målen för jämställdhetsarbetet finns tydligt formulerade i de nationella styrdokumenten. I kursplaner eftersträvas också att skolans värdegrund, däribland jämställdhet som en fråga om demokrati, skall genomsyra undervisningen i alla ämnen. Kommunerna ansvarar för att lärare, förskollärare och fritidspedagoger har kunskap om de föreskrifter som gäller för skolväsendet samt får kompetensutbildning i dessa frågor. I läroplanen tilldelas dessutom rektor särskilt ansvar för jämställdhet som ämnesövergripande kunskapsområde. Därtill har en rad åtgärder vidtagits på nationell nivå för att stödja och stimulera det lokala jämställdhetsarbetet. Vad gäller innehållet i lärarutbildningen har regeringen aviserat en revidering av samtliga yrkesexamina. Regeringen har aviserat att en proposition om jämställdhetspolitiken kommer att läggas fram . Sammantaget menar utskottet att frågan om jämställdhet inom skolan har uppmärksammats och tydliggjorts och även att pågående verksamhet gör att motionsyrkandet bör avslås. Könsmässig och social snedrekrytering m.m. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena avseende snedfördelningar beroende på kön och social bakgrund inom gymnasieskolan samt yrkandet om att en modern bild bör ges av högskolestudier. I huvudsak hänvisas till gällande bestämmelser och pågående insatser. Jämför reservationerna 16 (fp, kd, c) och 17 (kd). menar i motion 2005/06:Ub555 yrkande 2 att gymnasieskolan präglas av snedfördelning både vad gäller sociala grupperingar, kön och studieresultat. Kön är fortfarande en tydlig faktor vid val av gymnasieprogram. Vidare framhåller man att barn till tjänstemän huvudsakligen väljer vissa program medan ungdomar vars föräldrar är arbetare oftast väljer andra och att detta lägger grunden för den sociala snedrekryteringen till högskolan. framhåller betydelsen av studie- och yrkesvägledarna för att minska snedrekryteringen. I motion 2005/06:Ub463 (s) menar motionärerna att det behövs åtgärder för att bryta den könsmässiga snedrekryteringen till de nationella programmen. Särskilt allvarligt är det enligt motionärerna på de mer yrkesinriktade programmen. I motion 2005/06:Ub555 yrkande 3 menar att det är nödvändigt att skapa en modern bild av högskolestudier för att möjliggöra otraditionella val. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet menar att det är angeläget att komma till rätta med den snedfördelning inom gymnasieskolan som motionärerna pekar på. Utskottet vill framhålla att skolväsendet är decentraliserat och att det är skolhuvudmännen som har det direkta ansvaret för utbildningen. I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) anges att personalen skall informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och därvid motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på kön och på social eller kulturell bakgrund. Liknande skrivningar finns i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Vad gäller könsmässig snedfördelning har avslutade samt pågående åtgärder redovisats ovan under avsnittet Jämställdhetsarbetet. När det gäller den ojämna könsfördelningen vid de yrkesinriktade programmen noterar utskottet Yrkesdelegationens uppdrag att sträva efter att förverkliga regeringens jämställdhetspolitiska mål inom yrkesutbildningsområdet. De medel till skolor i segregerade områden som beslutat om i samband med behandlingen av budgetpropositionen - och som omnämnts tidigare i detta betänkande - skall handhas av Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten har föreslagit att man inom ramen för arbetet med skolor i segregerade områden, bl.a. öka intresset för och medvetenheten hos eleverna om högskolestudier och om vad valet av gymnasieutbildning får för konsekvenser. Pojkars och flickors intresse för högskolestudier inför valet av gymnasieutbildning skall öka. Regeringen beslutade om uppdraget (U2005/9130/S). Regeringen har i proposition 2004/05:162 En ny värld - en ny högskola meddelat sin avsikt att ge Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, tidigare Myndigheten för , i uppdrag att stimulera aktiviteter för breddad rekrytering. Utskottet vill också peka på att det pågår kontakter mellan gymnasieskolor och högskolor, t.ex. får eleverna kontakt med högskolestudenter via ambassadörsprojekt och läxhjälpsprojekt. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena angående förändringar vad gäller nationella program. Jämför reservationerna 18 (fp) och 19 (m, fp, kd, c). menar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 3 att den kursutformade gymnasieskolan med stor valfrihet för eleverna i kombination med gällande behörighets- och urvalsregler till högskolan har visat sig ha många nackdelar. I stället föreslår man att fyra studieförberedande program införs. Ett naturvetenskapligt program som i huvudsak motsvarar dagens, men med tydligare fokusering på matematik och naturvetenskapliga ämnen. Ett humanistiskt program med mer omfattande undervisning i ämnen som svenska, historia och moderna språk. Även klassiska språk bör kunna förekomma. Ett samhällsvetenskapligt program, som i huvudsak motsvarar dagens, men med mer fokus på sådana ämnen som historia, samhällskunskap och religion. Även estetiska ämnen bör finnas som valbara ämnen. Ett tekniskt program som skall vara treårigt eller fyraårigt. skall förstärkas i fråga om teoretiska ämnen - framför allt i matematik - i jämförelse med dagens tekniska program. vill i motion 2005/06:Ub343 yrkande 5 införa tydliga yrkesförberedande program med varierande längd. De skall kunna vara tvååriga eller treåriga och tiden för fördjupning i yrkesämnena skall öka så att utbildningarna ger gedigna yrkeskunskaper. Det teoretiska innehållet skall variera beroende på arbetsmarknadens krav. I motion 2005/06:Kr376 yrkande 20 framförs också motsvarande förslag om tvååriga och treåriga yrkesutbildningar. menar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 6 att de yrkesförberedande utbildningarna skall utvecklas i nära samarbete med branscherna. Utbildningarna bör göras mer differentierade beroende på olika yrkens behov och kunna leda till anställning inom yrket. Också i motion 2005/06:Ub274 (fp) yrkande 4 förespråkas ökad samverkan mellan skola och näringsliv samt att den gymnasiala yrkesutbildningen i större utsträckning bör vara arbetsplatsförlagd. I motion 2005/06:Ub304 (fp) yrkande 2 framförs önskemål om en utredning om hur alla landets gymnasieskolor kan knytas närmare det lokala näringslivet. menar i motion 2005/06:A416 yrkande 3 att den kvalificerade praktiska yrkesutbildningen är satt på undantag genom att det praktiska kunnandet nedvärderas. Motionärerna vill därför bl.a. införa tydliga yrkesinriktade program i gymnasiet. I motion 2005/06:Ub501 (kd) yrkande 4 menar motionärerna att det behövs en utveckling av gymnasiala utbildningar som kräver mer praktik än teori. Den gymnasiala yrkesförberedande utbildningen måste ges högre möjligheter att samverka med det privata näringslivet för att kunna erbjuda lärlingsplatser och praktik vid företag under hela utbildningen. I motion 2005/06:Ub226 (c) yrkande 1 anser motionären att gymnasieskolans arbetsplatsförlagda utbildning bör mångdubblas så att eleverna får en reell möjlighet att uppleva sitt yrkesval. I motion 2005/06:Ub546 (s) anser motionärerna att yrkesprogrammen på gymnasieskolan måste förbättras så att det blir möjligt för fler att få jobb direkt efter gymnasiet. pekar i motion 2005/06:Kr235 yrkande 3 på att det finns ett stort behov av att se över och utveckla utbildningsverksamheten inom gymnasieskolans hantverksutbildningar. Motionärerna menar att det bl.a. behövs en betydligt större grad av entreprenörskap och affärsmässighet inom designområdets olika utbildningar. I motion 2005/06:Kr379 (kd) yrkande 2 framhåller motionärerna att hantverket och den praktiska kunskapen bör uppmärksammas i skolan. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet behandlade ett yrkande om att införa linjer i gymnasieskolan i betänkande 2003/04:UbU13. Utskottet menade då att gymnasieskolans struktur med 17 program är ändamålsenlig och föreslog därför att yrkandet skulle avslås. Utskottet har ingen annan uppfattning nu och avstyrker därför också förslaget om införandet av fyra studieförberedande program. Utskottet behandlade ett yrkande om införande av tvååriga yrkesförberedande program i betänkande 2004/05:UbU6. Utskottet anförde då att man menade att gymnasieskolan skall vara en skola med en minsta gemensam kunskapsbas för såväl studie- som yrkesförberedande utbildningar, t.ex. bör kärnämnena vara gemensamma för samtliga utbildningar. Gymnasieskolan är inte bara en förberedelse inför arbetslivet utan också för livet som aktiv samhällsmedborgare. Utskottet avvisade därför införandet av tvååriga linjer. Utskottet gör samma bedömning . Vad gäller övriga yrkanden om yrkesutbildningen vill utskottet anföra följande. Genom beslut om propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan kommer en rad förbättringar som gäller den gymnasiala yrkesutbildningen att genomföras med start . Exempelvis kommer samverkan mellan skola och arbetsliv att förstärkas genom obligatoriska lokala samråd mellan kommunen och arbetsmarknadens parter. Alla elever skall ges en möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet som knyter an till den utbildning eleven har valt. Vidare införs en gymnasieexamen och ett nytt gymnasiearbete. Gymnasiearbetet blir ett instrument för att knyta gymnasieskolans yrkesutbildningar närmare arbetslivet. Regeringen tillsatte en yrkesutbildningsdelegation med representanter för näringsliv, offentlig verksamhet, fackliga organisationer och skola. Delegationens uppdrag är bl.a. att arbeta för att i ökad utsträckning förverkliga samhällets intentioner för samverkan mellan skola och arbetsliv och därmed bidra till att höja kvaliteten i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning. Delegationen skall medverka till att ett lokalt utvecklingsarbete initieras och också verka för en ökad rekrytering till de yrkesinriktade utbildningarna i gymnasieskolan. När det i övrigt gäller innehållet i de yrkesförberedande programmen konstaterar utskottet att regeringen fattade beslut om nya programmål för gymnasieskolans program - således också för hantverksutbildningarna. Frågan om ökat inslag av entreprenörsanda i utbildningen behandlas senare i betänkandet. Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden avseende det individuella programmet med hänvisning till tidigare ställningstaganden och till pågående och kommande insatser. Jämför reservation 20 (m, fp, kd, c). föreslår i motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 15 och 2005/06:Kr376 yrkande 5 att det individuella programmet avvecklas. Man menar att om förslag rörande gymnasieskolan genomförs kommer behovet av det individuella programmet att minska. Resurserna för programmet bör i stället användas till förstärkningar i de första årskurserna i . menar i motion 2005/06:Ub555 yrkande 23 att det är viktigt att det finns lösningar för dem som inte får en plats på ett nationellt program men menar att det är ett misslyckande att det individuella programmet blivit ett av de största. Man menar också att det är viktigt att fortsätta utveckla de nya former för det individuella programmet som provats. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet menar - liksom i betänkande 2003/04:UbU13 - att möjligheten att följa ett individuellt program är betydelsefull för elever som inte uppnått behörighet att komma in på ett nationellt eller specialutformat program. Att en elev skulle stanna kvar i för att uppnå Godkänt i kärnämnena är enligt utskottet ingen lämplig ordning. Eleverna bör i stället ges goda möjligheter att komplettera sina kunskaper på grundskolenivå och förbereda sina framtida gymnasiestudier inom ramen för gymnasieskolan. Möjlighet finns enligt 5 kap. 4 b § skollagen att inrikta ett individuellt program mot studier på ett nationellt eller specialutformat program (programinriktat individuellt program, PRIV) där eleven utifrån sina egna förutsättningar kan läsa gymnasiekurser i kombination med olika stödinsatser för att bli behörig. Möjligheten att följa ett sådant program är ett bra steg för att tydliggöra att studier vid ett individuellt program skall leda till att man övergår till ett nationellt eller specialutformat program. Utskottet vill - liksom tidigare - understryka att kommunerna enligt utskottets uppfattning så långt som möjligt bör erbjuda elever . Utskottet vill också framhålla de förbättringar avseende det individuella programmet som tidigare beslutat om (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13 samt prop. 2004/05:1, utg.omr. 16, bet. 2004/05:UbU1). Utbildning på ett individuellt program som påbörjas efter skall bedrivas i en omfattning som motsvarar heltid. Utbildningens omfattning får minskas om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbildningen. Syftet med förslaget är att stärka gymnasieskolans förutsättningar att direkt i anslutning till möta och fånga upp de elever som saknar behörighet att söka ett nationellt program. Gymnasieskolan skall på så sätt kunna erbjuda en utbildning som har hög kvalitet och som kan utgöra den nödvändiga bro mellan och gymnasieskolan som behövs för att minimera studieavbrott och avhopp. Regeringen tillför i samband med att det individuella programmet skall bedrivas på heltid till kommunerna för att göra det möjligt för kommunerna att förstärka sina insatser för elever som saknar behörighet till ett nationellt program. Vidare har regeringen i samband med förändringarna gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja kommunerna i arbetet med att höja kvaliteten på gymnasieskolans individuella program.