bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Ett aktivt och konkurrenskraftigt yrkesfiske kan i många fall vara förutsättningen för viss annan verksamhet i berörd region, och utskottet anser en nationell strategi avseende behovet av fiskehamnar nödvändig. Basen för fiskerinäringen är inte enbart traditionella, verksamheter och vattenresurser. Därtill kommer våra sötvattenresurser där det finns omfattande möjligheter för andra verksamheter där och svenskt företagande kan ha konkurrensfördelar och nya utvecklingsmöjligheter. Som regeringen anför måste dessa resurser vårdas, utvecklas och nyttjas för profilerad produktion och näringslivsutveckling genom vattenbruk och fisketurism. Med det anföra föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ405 (c) lämnas utan vidare åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet ansluter sig till vad som anförs i skrivelsen och avstyrker 15 motionsyrkanden (s, fp, kd, c, mp) om lokal och regional samförvaltning, samverkan mellan fiskerinäringen och övriga berörda parter, vetenskaplig rådgivning, skador på fornlämningar, miljöproblemen i havsmiljön samt en s.k. vitbok. Utskottet hänvisar till skrivelsen, till tidigare uttalanden och till det arbete som pågår på de olika områdena och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 25 (fp), 26 (kd) och 27 (c). Enligt regeringen bör den regionala och lokala nivåns inflytande över planering och tillämpning av fiskeprogrammets åtgärder stärkas. genomförs åtgärder för fiskerinäringens utveckling, bl.a. inom ramen för strukturprogrammet för fiskerinäringen i utanför mål 1 och i de två mål 1-programmen. Inför samordnas genomförandet till ett nationellt program för hela landet där vissa av åtgärderna utformas och tillämpas med hänsyn till de varierande förutsättningarna i olika regioner. Detta kan enligt regeringen exempelvis åstadkommas genom en flexibilitet i genomförandet som medger att prioriteringar görs på regional och lokal nivå för att lösa specifika problem inom vissa områden i landet. Den regionala och lokala nivåns inflytande över planering och tillämpning av fiskeprogrammets åtgärder bör därför stärkas. Som utgångspunkter för programarbetet bör enkelhet och tydlighet eftersträvas i utformning och regler. Ökad vikt bör läggas vid kostnadseffektivitet vid val av åtgärder och i planering, genomförande och uppföljning med ambitionen att begränsa programmets kostnader. Arbetssättet för det fortsatta programarbetet skall vara öppet och inbjuda till ett brett partnerskap. Även olika former av samråd kommer att genomföras. Genom konkreta åtgärder bör, enligt motion 2005/06:MJ40 (fp), kustfisket bevaras och utvecklas. Länsstyrelserna bl.a. på (, , , och ) har lagt fram förslag om åtgärder för att skapa förutsättningar för ett livskraftigt småskaligt kustfiske. Dessa och andra förslag tillsammans med fler försök med lokal och regional samförvaltning kan enligt motionärerna ge möjligheter för kustfisket att bevaras och utvecklas, men då måste åtgärder vidtas i enlighet med vad både EU och regeringen har uttalat. Motionärerna efterlyser snabba och konkreta åtgärdsförslag (yrkande 3). Enligt motion 2004/05:MJ369 (fp) bör situationen för fisk och fiske förbättras genom ett rättsbaserat förvaltningssystem som gör att samhällets och fiskarenas intressen stämmer bättre överens. Äganderätter i sig löser dock inte alla fiskets problem, men tillsammans med reservat, miljömärkning och effektiv och noggrann kontroll kan de skapa möjligheter för ett uthålligt fiske (yrkande 18). Motionärerna i motion 2005/06:MJ446 (kd) framhåller betydelsen av förbättrad samverkan mellan fiskerinäringen, forskningen, myndigheter och miljöorganisationer, både regionalt, nationellt och internationellt. Ett organ för att formalisera denna samverkan på nationell nivå bör inrättas, och ett sådant forum bör bli en viktig bas för ställningstagande i fiskefrågor. och bör ha regelbunden dialog med företrädare för yrkesfisket (yrkande 30). Frågor om vetenskaplig rådgivning, uthållig fiskeförvaltning och fiskekontroll tas upp i motionerna 2004/05:MJ494 (kd) yrkande 5 delvis och 2005/06:MJ451 (kd) yrkande 5. En prioriterad åtgärd för förvaltningen bör vara att utveckla metodiken för beståndsuppskattning i syfte att öka tillförlitligheten. Genom att förvaltningsåtgärderna förankras hos berörda intressenter skapas förutsättningar för att regelverket efterlevs. Genom återkommande översyner av planerna kan effekterna av insatserna granskas och revideras mot bakgrund av ny kunskap. Enligt motion 2005/06:MJ272 (fp) bör en väl förankrad lokal och regional förvaltning av fisket utvecklas. Det bör övervägas om beslut om licenser till de fiskare som bedriver ett småskaligt kustfiske i fortsättningen skall överföras till respektive länsstyrelse som har den samlade kunskapen om regionala och lokala förhållanden. God förvaltning av fiskeresursen kan också bestå av redskapsanpassning, t.ex. lämplig maskstorlek, för att säkra tillgången till strömming av den storlek som kan användas till surströmmingsinläggning och filétering (yrkande 3). I motion 2005/06:MJ585 (c) framhålls vikten av att yrkesfisket, utifrån sina kunskaper om fiskbestånd, hav och miljö, ges ökat ansvar och större delaktighet i frågor som berör den egna näringen (yrkande 3). Enligt motion 2004/05:N401 (fp) har lokal eller regional samförvaltning förutsättningar att på ett hållbart sätt värna kust- och insjöfisket. Berörda fiskare bör få möjlighet att ta ansvar på lokal nivå. Goda exempel på samförvaltning är den lokala förvaltning som redan har påbörjats i och i Gullmaren (yrkande 11 delvis). Även enligt motion 2005/06:MJ446 (kd) bör regeringen stimulera utvecklingen av väl fungerande samförvaltningsformer. Bland det fåtal försök som har gjorts med bred lokal förankring nämner motionärerna områdena och . Arbetet med lokal samförvaltning bör utvecklas och subsidiaritetsprincipen följas så långt det är möjligt, vilket innebär att största möjliga makt skall ligga i lokalsamhället. Regeringen bör stimulera och styra upp utvecklingen av väl fungerande samförvaltningsformer (yrkande 31). Enligt motion 2005/06:MJ585 (c) måste, då fredningsinsatser behövs, insatsernas syfte tydliggöras och åtgärderna utföras i samråd med berörda fiskare och andra eventuella intressenter (yrkande 8). Som exempel på ett väl fungerande samarbete mellan fiskare, forskare och myndigheter anges också i denna motion det samarbete som har utvecklats i (yrkande 9). I motion 2005/06:MJ587 (mp) begärs att bottentrålningens skador på fornlämningar beaktas i pilotprojekten om lokal och regional förvaltning av fisket. Som en följd av kustfiskepropositionen (prop. 2003/04:51) har fått i uppdrag att leda och samordna minst fem projekt som syftar till ett utveckla lokal eller regional samförvaltning av fisket. Regeringen bör säkerställa att projekten beaktar behovet av att undvika skador av bottentrålning på fornlämningar under vatten (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ585 (c) anförs att problemen i vår havsmiljö är väl kända och består bl.a. av oljeutsläpp, dioxin, PCB och övergödning. Trots detta är det yrkesfisket som angrips och utkrävs ansvar för dessa identifierade problem (yrkande 10). I motion 2005/06:MJ486 (s) efterlyses en officiell vitbok, när budgetutrymmet så medger, om myndigheters och politiska instansers agerande inför den utfiskning som pågått . genomförs åtgärder för fiskerinäringens utveckling, bl.a. inom ramen för strukturprogrammet för fiskerinäringen i utanför mål 1 och i de två mål 1-programmen. Av skrivelsen framgår att genomförandet inför samordnas till ett nationellt program för hela landet, där vissa av åtgärderna utformas och tillämpas med hänsyn till de varierande förutsättningarna i olika regioner. Detta kan enligt regeringen exempelvis åstadkommas genom flexibilitet i genomförandet, vilket medger prioriteringar på regional och lokal nivå för att lösa specifika problem inom vissa områden i landet. Utskottet delar denna uppfattning. Som regeringen anför bör därför den regionala och lokala nivåns inflytande över planering och tillämpning av fiskeprogrammets åtgärder stärkas. Utskottet delar även regeringens uppfattning att möjligheter till förenklingar i det administrativa genomförandet bör uppmärksammas i programarbetet. som det behövs en väl sammanhållen genomförandeplanering, administration och uppföljning av programmet finns det också ett starkt samband mellan genomförandet av landsbygdsprogrammet och andra statliga åtgärder på regional nivå för att främja hög måluppfyllelse för de nationella miljökvalitetsmålen samt målen för den regionala utvecklingen. Uppbyggd kompetens och erfarenhet av att planera, samordna och administrera åtgärder och program med anknytning till lantbruket, landskapet och landsbygden är enligt utskottets mening en viktig grund för ett effektivt genomförande av det nya landsbygdsprogrammet. Av skrivelsen framgår att ett väl fungerande samarbete har utvecklats mellan och länsstyrelserna under nuvarande programperiod. Som regeringen anför bör, som utgångspunkter för programarbetet, enkelhet och tydlighet eftersträvas i utformning och regler, en ambition för övrigt som bör prägla hela program- och planeringsarbetet. Ökad vikt bör läggas vid kostnadseffektivitet vid val av åtgärder och i planering, genomförande och uppföljning med ambitionen att begränsa programmets kostnader. Utskottet gör bedömningen att uppföljning och utvärdering av programmets insatser kommer att underlättas, t.ex. genom ökad användning av en begränsad mängd indikatorer. Arbetssättet för det fortsatta programarbetet skall vara öppet och inbjuda till ett brett partnerskap. Utskottet ställer sig bakom regeringens avsikt att för detta ändamål inrätta en särskild referensgrupp med representanter från myndigheter och organisationer och även genomföra olika former av samråd. Den nationella strategi som skall föregå programmet kommer enligt skrivelsen att lämnas till Europeiska kommissionen efter det att beslut är fattat om rådsförordningen för Europeiska fiskerifonden. Ett färdigt program skall sedan, under förutsättning att ekonomiska andel av Europeiska fiskerifonden för är fastställd, lämnas för godkännande av kommissionen inför ikraftträdandet . När det gäller samarbetet på regional och lokal nivå mellan myndigheter, olika kategorier fiskande, forskare och andra berörda intressenter vill utskottet hänvisa till sina uttalanden (bet. 2003/04:MJU13). Utskottet ansåg att det finns starka skäl att stärka detta samarbete och hänvisade till det stora intresse som redan hade knutits till nya förvaltningsmodeller där de fiskande själva reglerar fisket i samarbete med berörda myndigheter och i samråd med andra intressenter såsom verksamheter med anknytning till fiskerinäringen, vattenägare, miljöorganisationer, friluftsliv och turism. Utskottet anförde att val av beslutsnivå kan vara beroende av den kompetens och det engagemang som finns men betonade att det fortsatt kommer att krävas att den centrala nivån, , och den regionala, , respekterar åtaganden inom den gemensamma fiskeripolitiken liksom andra internationella åtaganden. Utskottet ansåg det vidare vara av vikt att roll som myndighet, liksom verkets kontrollfunktion, klargörs. En annan viktig aspekt är att den lokala kunskapen om fisket och biologiska förhållanden ytterligare tas till vara. Utvecklingen av en lokal/regional samförvaltning är således en invecklad process med ett flertal faktorer att beakta. Detta faktum fick dock inte fördröja en fortsatt utveckling mot ökad och fördjupad samförvaltning där staten och olika nyttjandegrupper delar ansvaret. Som anfördes i den då aktuella propositionen bör konkreta projekt genomföras utifrån tillgänglig kunskap, vilket leder till en uppbyggnad av erfarenheter som kan utnyttjas för att ytterligare utveckla samförvaltning runtom i landet. Sammanfattningsvis innebar det anförda att utskottet delade regeringens uppfattning i fråga om samförvaltning på fiskets område. uppdrog regeringen åt att leda och samordna minst fem pilotprojekt som syftar till att utveckla regional eller lokal samförvaltning av fisket. Av uppdraget framgår att minst två av pilotprojekten avser insjövatten. För att få ett så brett underlag som möjligt skulle verket vid valet av pilotprojekt se till att varierande förutsättningar för lokal eller regional förvaltning belystes. I detta sammanhang borde verket utreda vilka uppgifter som skall lämnas till samförvaltning och vilka parter som skall ingå i samarbetet. Deltagandet i samförvaltningen skulle vara brett förankrat i berörda områden och omfatta såväl olika kategorier fiskande som andra intressenter. Såväl fisken där det yrkesmässiga fisket helt dominerar som fisken där det icke yrkesmässiga fisket har betydelse för beståndsbeskattningen bör belysas. skulle i högre utsträckning utnyttja sina bemyndiganden och fördela kvoterade bestånd. Principer och modeller för en fördelning skulle utvecklas och särskild hänsyn tas till den regionala utvecklingen och främjandet av kustfisket. Uppdraget, som skulle genomföras i samverkan med och berörda länsstyrelser samt andra relevanta intressen, skulle genomföras och redovisas före utgången av . har efter granskning och intresseanmälningar utsett sex initiativ som verket kommer att följa upp. För kustlandet innefattar initiativet skärgårdarna i och län. Gruppen består av fiskevattenägare, Sportfiskarena, läns kustfiskareförbund, fiskerikonsulenterna i de berörda länen m.fl. Initiativet arbetar med praktisk fiskeförvaltning och uthållig fiskevård. När det gäller utgörs gruppen av , yrkesfiskare, Forskningsstationen , Sportfiskarena och . Även husbehovsfiskarena i området har konsulterats. Gruppen behandlar frågor som rör såväl yrkesfisket som fritidsfisket och planerar att genomföra beståndsuppskattningar av lokala fiskbestånd och uppskattning av hur mycket som fångas i olika kategorier av fiske. SVC Avd 9 består av och Region och arbetar med näringslivsutveckling av det halländska yrkesfisket. SVC Avd 26 SD som består av marinbiologiska laboratorium och Världsnaturfonden, WWF, arbetar med att utveckla arbetet med miljöintegrering i fiskesektorn, dvs. , främst räkfisket i området utanför i Kosterrännan. fiskeråd förvaltar och , ovan kraftverket i Stornorrfors, . Rådet försöker engagera vattenägare nedan kraftverket samt yrkesfisket för gemensam hållbar förvaltning av framför allt öringbeståndet i området. , slutligen, har ett miljösekretariat och vill nu parallellt upprätta ett fiskesekretariat. Potentiella representanter i ett sådant fiskesekretariat är bl.a. yrkesfisket, fritidsfisket, länsstyrelser och fiskeguider. Utskottet vill även hänvisa till jordbruksministerns svar på fråga 2004/05:2108 där hon framhöll att regeringen anser att det finns väsentliga fördelar med att utveckla samarbetsformer och beslutsprocesser kring förvaltningen inom ramen för de möjligheter som har att reglera fisket i kustområdena. En rad studier har visat hur lagar och regleringar har betydligt större möjligheter att efterlevas om de uppfattas som legitima och en mer öppen dialog och utvecklat förankringsarbete är nödvändigt. På så vis kan berörda aktörers olika erfarenheter och kunskaper utnyttjas för att kunna ta hänsyn till de förhållanden som råder i ett specifikt vattenområde. Det är i detta sammanhang man skall se arbetet med utvecklingen av lokal och regional samförvaltning av fisket. Regeringen har uppdragit åt att samordna arbetet med dessa pilotprojekt. avsattes till för arbete med pilotprojekten. Vidare har som samordnare av projekten undersökt möjligheterna till ytterligare finansiering genom FoU-medel samt medel som lokala intressenter bidrar med. Rörande delfinansiering genom bl.a. EU:s strukturstöd undersöker man olika alternativ för att driva pilotprojekten vidare. Arbetet med lokal och regional samförvaltning bygger på ett brett deltagande av olika intressenter. Jordbruksministern, som i sammanhanget ville understryka att alla berörda parters delaktighet i processen är en förutsättning för ett framgångsrikt arbete, följer detta arbete med stort intresse. Sammanfattningsvis innebär det ovan anförda att utskottet finner syftet med motionerna 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 18, 2004/05:MJ494 (kd) yrkande 5 delvis, 2004/05:N401 (fp) yrkande 11 delvis, 2005/06:MJ40 (fp) yrkande 3, 2005/06:MJ272 (fp) yrkande 3, 2005/06:MJ446 (kd) yrkandena 30 och 31, 2005/06:MJ451 (kd) yrkande 5 och 2005/06:MJ585 (c) yrkandena 3, 8 och 9 i väsentliga delar tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionsyrkandena finner utskottet inte påkallad. Med anledning av motion 2005/06:MJ587 (mp) om bottentrålningens skador på fornlämningar vill utskottet hänvisa till behandling av propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt ansvar där beslutade om ändrat delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden under miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Utskottet vill även hänvisa till budgetpropositionen för , utgiftsområde 20, där det framgår attRiksantikvarieämbetet har initierat en studie, vars syfte är att sammanställa kända och värdefulla natur- och kulturmiljöer. Statens maritima museer har tagit fram ett åtgärdsförslag med syftet att förbättra kunskapen om nedbrytning av kulturarvet under vatten. Ämbetet fortsätter arbetet med att formulera en strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. Samtliga kustlän har också som mål att ta fram en sådan strategi. Med det anförda finner utskottet motion 2005/06:MJ587 (mp) yrkande 2 tillgodosedd utan något särskilt uttalande från sida. I likhet med regeringen vill utskottet framhålla att även det försämrade miljötillståndet i haven har betydelse för fiskbestånden, framför allt övergödning i främst öppna och kustområden. Andra hot mot fisken kan vara spridningen av främmande arter i havet. Av skrivelsen framgår att en undersökning pågår om de ekologiska och ekonomiska effekterna av främmande fiskarter i och dess avrinningsområde. Ett annat problem utgör de rester av miljögifter som förekommer i havet som flamskyddsmedel, DDT, PCB, kvicksilver och dioxiner. Dessa är stabila mot nedbrytning och kommer därför att finnas kvar i miljön . Dioxinhalterna i strömming från har legat kvar på samma nivå , och inte heller koncentrationerna av PCB sjunker. Som ett led i miljömålsarbetet har regeringen uppdragit åt att förbättra kunskapsläget om miljögifternas ursprung och spridning och ge förslag på en förbättrad övervakning i samt hur gifterna kan begränsas. Dioxin och PCB är ett allvarligt hot för delar av Östersjöfisket, eftersom halterna är förhöjda, vilket har lett till förbud att inom EU sälja vissa utpekade arter av fet fisk från hela eller delar av , som lax, sill/strömming, nejonöga, öring, och löjrom. har ett tidsbegränsat undantag från förbudet med hänvisning till vårt system med krav på kostrekommendationer. Även den ökande kemikalie- och läkemedelsanvändningen som via de kommunala reningsverken når havet är ett växande problem, eftersom kunskaperna om dessa medels långsiktiga effekter på miljön och fiskebestånden är relativt begränsade. Som ett led i miljömålsarbetet har regeringen därför gett i uppdrag att bl.a. undersöka dessa ämnens effekter på vattendragen samt hur de kan reduceras från reningsverken. Med det anförda finner utskottet syftet med motion 2005/06:MJ585 (c) yrkande 10 i allt väsentligt tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet finner utskottet inte påkallat. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionären i motion 2005/06:MJ486 (s) om allvaret i den omfattande utfiskningen i våra hav men är inte berett att tillstyrka motionärens förslag om en vitbok med den utformning som föreslås i motionen. Åtgärder för att främja fiskbestånden i havet samt kust och skärgård Utskottets förslag i korthet Utskottet ansluter sig till vad som anförs i skrivelsen och avstyrker ett antal motionsyrkanden (s, m, fp, kd, v, c, mp) om nationella förvaltningsåtgärder och hänvisar till skrivelsen, till utskottets tidigare uttalanden i frågan och till det arbete som pågår på området. På samma grunder avstyrker utskottet motionsyrkanden (s, m, kd, v) om ålfisket och om laxfisket samt om tumlare. Jämför reservationerna 28 (v), 29 (m, fp, kd, c), 30 (kd, c), 31 (kd) och 32 (kd). Regeringen anser att nationella mål bör utarbetas för lokala bestånd i syfte att säkra den biologiska mångfalden och en långsiktigt hållbar produktionsförmåga. Nationella förvaltningsplaner bör utarbetas för hotade arter och fiskstammar, där fisket utgör ett hot, och åtgärdsprogram bör tas fram där hotet består av förändringar i livsmiljön. Bedömning av riskerna med främmande fiskarter och bestånd bör genomföras. Regeringen avser att uppdra åt och att vidta dessa åtgärder. En s.k. policy för ekologiskt och ekonomiskt uthålligt fiske föreslås i motion 2004/05:MJ488 (s). Motionärerna hänvisar till riktlinjerna för FAO:s försiktighetsansats med fyra huvudpunkter som bör ligga till grund för fiskets hållbara utveckling, nämligen förbättring av den hållbara exploateringen av de levande resurserna, förebyggande av oåterkalleliga eller oacceptabla skador på miljön, förbättring av det socioekonomiska resultatet för fisket samt säkerheten och arbetsbetingelserna till sjöss. Enligt motion 2004/05:MJ421 (v) bör en utredning tillsättas för en översyn av statens verksamhet och organisation när det gäller miljömål inom vattenmiljöer samt fritids- och turismfiske. Det behövs dessutom en utredning som ser över hur kraven på biologisk mångfald och naturvård skall upprätthållas och hanteras i vattenmiljöer. Både och roller bör då genomlysas, och i uppdraget bör ingå en översyn av organisation och arbetssätt. Utredningen bör även lägga fram förslag som innebär att statens verksamhet på ett bättre sätt anpassas till dessa intressen samt beakta övriga myndigheters arbete med dessa frågor, särskilt och Turistdelegationens. Härutöver bör utredningen särskilt beakta synpunkter från kommunerna, från de intresseorganisationer som företräder fritidsfisket och fisketurismen samt från forskning på områdena (yrkande 4). Åtgärder från sida för att rädda hotade fiskbestånd efterlyses i motion 2004/05:MJ500 (kd). Det är enligt motionärerna viktigt att fortsätta det nationella och internationella arbetet med att utveckla de olika former av begränsningar som har införts eller är på väg att införas. Redskapsutvecklingen bör också omfatta åtgärder som begränsar mekanisk påverkan på bottenområdena (yrkande 25). I motion 2005/06:MJ585 (c) påtalas behovet av stöd till forskning och utveckling av selektiva fiskeredskap som enbart fångar de s.k. målarterna (yrkande 6). Behovet av en utvärdering av gjorda fiskevårdsåtgärder som grund för fortsatta insatser tas upp i motionerna 2004/05:MJ347 (kd, m, fp, c) yrkande 3 och 2005/06:MJ444 (kd, c, fp, m) yrkande 1. Utsättningar av ål i och är angelägna för ålfiskets bestånd, och gösens lek- och uppväxtområden i är begränsade till grunda och varma vikar. Många av dessa vikar hotas av igenväxning vid låg vattenomsättning med en försämrad gösrekrytering som följd. Därför är enligt motionärerna behovet av ekonomiska resurser för vegetationsbekämpning angeläget. Utsättning av signalkräfta är en fiskevårdsåtgärd som bör övervägas på nytt. I motion 2005/06:MJ497 (v) begärs hävande av regleringen av kräftfiske i . Ett fritt kräftfiske skulle enligt motionären underlätta möjligheten att skapa balans mellan arterna. bör därför upphäva reglerna kring kräftfisket till dess en rimlig balans har uppnåtts (yrkande 1). Ålfisket är föremål för ett flertal motioner. Enligt motion 2004/05:MJ421 (v) bör verka för en internationell, effektiv förvaltningsplan och fångstkvoter för ål. Eftersom en stor del av ålens biologi är okänd är det viktigt att försiktighetsprincipen tillämpas, och radikala åtgärder krävs för att hindra en kollaps av ålbeståndet.