bet · GT01LU19 · 2006-03-07 00:00:00 — Utskottet kan inte finna annat än att de beslutade ändringarna beträffande prövningstillstånd för domar som endast avser äktenskapsskillnad ligger i linje med motionärernas önskemål om att snabbare få till stånd en lagakraftvunnen dom. Några ytterligare åtgärder från sida är inte påkallade. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion L250 yrkande 2. Ersättning till vigsel- och registreringsförrättare Utskottets förslag i korthet avslår motioner med krav på höjd ersättning till vigsel- och registreringsförrättare. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 3 (v). I motion L215 av () begärs ett tillkännagivande om att ersättningen till s.k. borgerliga vigsel- och registreringsförrättare skall ses över i syfte att ge dem en mer skälig ersättning. Liknande krav framställs i motionerna L234 av och (båda s) och L317 av m.fl. (kd). Motsvarande motionsyrkanden har avstyrkts av utskottet , (bet. 2004/05:LU14). Utskottet konstaterade då att frågan om ersättning till vigsel- och registreringsförrättare kommer att bli föremål för behandling inom ramen för Äktenskaps- och partnerskapsutredningen. Enligt utskottets mening fanns det inte anledning för att föregripa det arbetet. Utskottet kan konstatera att motionsspörsmålen är föremål för överväganden av Äktenskaps- och partnerskapsutredningen. Enligt utskottets mening finns inte skäl för att föregripa resultatet av detta arbete. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L215, L234 och L317. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med krav på en översyn av och informationsinsatser om sambolagen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och redan vidtagna åtgärder. Jämför reservation 6 (v). (fp) pekar i motion L207 på de olikheter som föreligger mellan och sambolagen när det gäller arvsrätten. Enligt motionären finns det inte några bärande skäl för att i det här avseendet behandla sambor på något annat sätt än makar, dvs. sambor skall inte behöva upprätta testamente för att kunna ärva varandra. I motionen begärs tillkännagivanden om en skyndsam översyn och omarbetning av sambolagen för att komma till rätta med de nämnda olikheterna (yrkandena 1 och 2). Motionären anför vidare att många sambor inte känner till vilka bestämmelser som gäller för ett samboförhållande. Med hänvisning till det begärs ett tillkännagivande om en bred informationskampanj om sambolagens bestämmelser (yrkande 3). avstyrkte utskottet motionsyrkanden om arvsrätt för sambor (bet. 2005/06:LU10). Utskottet redovisade i det sammanhanget att regeringen i proposition 2002/03:80 Ny sambolag anförde att utgångspunkten liksom tidigare borde vara att det inte får införas så utförliga regler för sambor att man därigenom åstadkommer vad som skulle kunna betecknas som ett äktenskapsliknande system av lägre dignitet. Varken lagutskottet eller redovisade någon annan uppfattning (bet. 2002/03:LU19, rskr. Utskottet har inte någon annan uppfattning och anser att bör avslå motion L207 yrkandena 1 och 2. Vad sedan gäller behovet av information om sambolagstiftningen behandlades även den frågan i ovan nämnda lagstiftningsärende om en ny sambolag. Utskottet konstaterade därvid att allmänhetens kunskap om sambolagen ofta är dålig och att det har visat sig att även personer som själva är sambor saknar kunskap om lagstiftningens innehåll. För att förhindra negativa konsekvenser och förbättra informationen om lagens innehåll ansåg utskottet det mycket viktigt att regeringen vidtar åtgärder så att allmänheten på ett enkelt och lättförståeligt språk kan ta till sig upplysningar om sambolagstiftningens innehåll och konsekvenser för den enskilde. Utskottet delade således den uppfattning om en informationssatsning som kom till uttryck i då aktuella motioner men utgick från att regeringen, utan någon åtgärd från sida, skulle vidta erforderliga åtgärder för att allmänheten skall öka sin kunskap om sambolagstiftningen. Utskottet anser alltjämt att information till allmänheten om sambolagstiftningen är av största betydelse för att förhindra negativa och oförutsedda konsekvenser av ett samboförhållande och ser med tillfredsställelse på att efter det att sambolag beslutades har spridit information om lagstiftningen. Enligt utskottets mening är det viktigt att sådan information sprids kontinuerligt i breda kretsar och inte bara i anslutning till att ny lagstiftning kommer till. Med det anförda förutsätter utskottet att fortsatta informationsinsatser kommer till stånd från regeringens sida utan några uttalanden av och föreslår att avslår motion L207 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på ytterligare följdändringar med anledning av sambolagen. Utskottet utgår från att regeringen tar erforderliga initiativ. m.fl. (fp) pekar i motion L291 på att det krävs ytterligare följdändringar till sambolagen eftersom språkligt sett diskriminerande bestämmelser kvarstår i vissa förordningar. I motionen begärs ett tillkännagivande med innebörden att en revision av återstående författningstexter måste göras före utgången av innevarande (yrkande 9). i samband med behandlingen av proposition 2002/03:80 Ny sambolag uttalade utskottet att man ansåg det angeläget att följdändringar i vissa andra författningar (utom de med anknytning till assisterad befruktning för lesbiska par) skulle komma till stånd. Utskottet ansåg att regeringen skyndsamt borde återkomma till med förslag till sådana författningsändringar, och förordade ett tillkännagivande med detta innehåll. följde utskottet (bet. 2002/03:LU19, rskr. Därefter har , efter regeringens förslag i proposition 2004/05:137 Assisterad befruktning och föräldraskap, beslutat ändringar i vissa bestämmelser om sambor i , och jordabalken. Ändringarna har gjorts i syfte att tydliggöra att även sambor av samma kön omfattas av bestämmelserna (bet. LU25, rskr. De författningar som motionärerna nu pekar på är av regeringen beslutade förordningar. Utskottet anser alltjämt, liksom , att det är angeläget att följdändringar kommer till stånd i sådana författningar som trots sambolag innehåller språkligt sett omotiverade skillnader mellan sambor av samma kön och sambor av olika kön (bet. 2004/05:LU14). Utskottet utgår från att regeringen i det här avseendet tar erforderliga initiativ utan något mer formellt uttalande från sida. Motion L291 yrkande 9 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på en översyn av samäganderättslagen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c). I motion L320 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om behovet av att omgående göra en översyn av samäganderättslagen i syfte att komma till rätta med de problem som uppstår för främst makar, registrerade partner och sambor när de inte är eniga om hur ett samägande skall upplösas. Motionsyrkanden med motsvarande inriktning har tidigare behandlats av utskottet, (bet. 2004/05:LU14). Utskottet har därvid pekat på att regeringen i proposition 2002/03:80 Ny sambolag konstaterat att praktiska skäl i och för sig kan tala för att samäganderätt borde kunna upplösas i en bodelning, men att en sådan ordning kräver ganska ingripande förändringar av bodelningsreglerna och måste analyseras noggrant. Utskottet har också delat den av regeringen uttalade bedömningen att det kan finnas anledning att närmare överväga frågan om samäganderätt borde kunna upplösas i en bodelning. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning men kan inte se att det i frågan föreligger sådana meningsmotsättningar mellan regeringen och motionärerna att något uttalande från sida är påkallat. Utskottet föreslår därför att avslår motion L320. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på ändrade regler om jämkning av bodelning. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 4 (v). I ett flertal motioner behandlas frågan om möjligheterna till jämkning av bodelning i situationer när en make har gjort sig skyldig till övergrepp mot den andre maken eller någon annan närstående och förpliktats att betala skadestånd. Sålunda begär och (båda m) i motion L218 ett tillkännagivande med innebörden att jämkningsreglerna i det här avseendet behöver ses över för att otillfredsställande bodelningsresultat skall kunna undvikas. Liknande krav framställs i motionerna L236 av och (båda s), L251 av m.fl. (v) (yrkande 1), L265 av och (båda c) (yrkande 3), L276 av m.fl. (fp) (yrkande 4), L361 av m.fl. (s), L395 av och (båda s), Ju380 av m.fl. (fp) (yrkande 19), Ju381 av m.fl. (fp) (yrkande 19) och Ju483 av m.fl. (kd) (yrkande 23). m.fl. (fp) begär i motion L276 att regeringen lägger fram förslag till ändring av jämkningsregeln i 12 kap. 1 § (yrkande 8). Motionärerna anser att en möjlighet till jämkning bör införas även till förmån för den av makarna som har minst giftorättsgods. I 9-12 kap. finns bestämmelser om bodelning. Här anges t.ex. vad som skall ingå i en bodelning (10 kap.) och att resultatet av en bodelning enligt huvudreglerna i vissa fall kan jämkas till fördel för någon av makarna (12 kap.). Bestämmelserna i om bodelning tillämpas på motsvarande sätt på registrerat partnerskap. För sambor finns bestämmelser om bodelning i 8-21 §§ sambolagen. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att bestämmelserna om jämkning av bodelning bör ses över i syfte att undvika otillfredsställande bodelningsresultat, främst i de situationer där en make har gjort sig skyldig till övergrepp mot den andra maken eller någon annan närstående och förpliktats att betala skadestånd. avstyrkte utskottet motsvarande yrkanden med hänvisning till det arbete med frågan som då inletts inom . Utskottet uttalade stor förståelse för de synpunkter som kommit till uttryck i motionerna och ansåg att arbetet med den här frågan bör prioriteras (bet. 2004/05:LU14). gav en sakkunnig person i uppdrag att biträda departementet med att utreda vissa frågor angående bl.a. skadestånd och bodelning i och sambolagen. Uppdraget har redovisats i departementspromemorian (Ds 2005:34) Några bodelningsfrågor. I promemorian föreslås att utbetalda eller på annat sätt tillgängliga ersättningar med stark personlig anknytning till den ersättningsberättigade maken i vissa fall skall kunna undantas från bodelning på motsvarande sätt som gäller för en rätt till sådan ersättning (10 kap. 3 § ). Med sådana ersättningar avses enligt förslaget i första hand skadestånd och brottsskadeersättningar avseende personskada samt motsvarande försäkringsersättningar av ideell karaktär, dvs. ersättningar som avser att kompensera den skadelidande maken för lyte och men, sveda och värk samt kränkning av den personliga integriteten. Vidare föreslås i promemorian att det i införs ytterligare en vederlagsregel som skapar möjlighet att ge en make ekonomisk kompensation om den andra maken genom ett otillbörligt förfarande ådragit sig skuld eller minskat sitt giftorättsgods i inte obetydlig omfattning. Utredaren har ansett det särskilt angeläget med en sådan vederlagsbestämmelse i de situationer där den aktuella skulden, eller betalning av en sådan skuld, avser ett personskadestånd på grund av våld mellan makarna. Med ett otillbörligt förfarande avses i första hand ett brottsligt eller skadeståndsgrundande beteende. I promemorian finns vidare ett förslag om att jämkningsreglerna i 12 kap. 1 § och 15 § sambolagen bör ändras på så sätt att det blir möjligt för båda makarna respektive båda samborna att åberopa bestämmelserna till sin fördel oavsett deras inbördes förmögenhetsförhållanden. Det skall således inte längre vara en förutsättning för reglernas tillämpning att det är maken, eller sambon, med störst andel giftorättsgods, eller samboegendom, som gynnas. Promemorian har remissbehandlats, och ärendet bereds nu inom . Utskottet konstaterar att samtliga motionsyrkanden ligger inom ramen för det beredningsarbete som pågår inom . Enligt utskottets mening finns det inte anledning att föregripa resultatet av det arbetet genom något uttalande från sida. Utskottet förutsätter att regeringen prioriterar arbetet och så snart det är möjligt återkommer till med erforderliga lagförslag. bör således avslå motionerna L218, L236, L251 yrkande 1, L265 yrkande 3, L276 yrkandena 4 och 8, L361, L395, Ju380 yrkande 19, Ju381 yrkande 19 och Ju483 yrkande 23. Gemensamma lån vid bodelning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på en uppdelning av gemensamma lån vid äktenskapsskillnad och bodelning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och gällande rätt. Jämför reservation 9 (v, c). m.fl. (v) begär i motion L251 att regeringen skall lägga fram lagförslag som innebär att det vid upplösning av partnerskap, äktenskapsskillnad och upplösning av samboförhållande alltid skall göras en uppdelning av lån som har tagits för gemensamt bruk (yrkande 2). Liknande krav framställs i motion L265 av och (båda c) (yrkande 6). Därutöver anser motionärerna att från den dag ansökan om äktenskapsskillnad registrerats skall personligt betalningsansvar gälla för den make eller sambo som utnyttjar en gemensam kredit. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta (yrkande 7). Samma motionärer begär vidare ett tillkännagivande om att det behövs en total översyn av den lagstiftning som rör regleringen av privatekonomisk karaktär mellan makar och sambor (yrkande 1). Ett motsvarande yrkande framställs i motion A310 av m.fl. (c) (yrkande 9). Motionsyrkanden som rör gemensamma lån och krediter har behandlats av utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen, (bet. 2004/05:LU14). Utskottet har därvid uttalat bl.a. att lånevillkoren till alla delar måste betraktas som en integrerad del av låneavtalet och att ändringar i avtalet - i enlighet med grundläggande civilrättsliga principer - inte kan komma till stånd utan att avtalets parter, dvs. låntagarna och långivaren exempelvis två makar och en bank, är överens om det. Utskottet har framhållit att en lösning på problemet måste innefatta en överenskommelse med långivaren. Vidare har utskottet uttalat att den allmänna utgångspunkten för kreditavtal, liksom för andra civilrättsliga avtal, måste vara att villkor inte kan ändras såvida inte båda parter är överens om detta. Utskottet har också konstaterat att ett bifall till motionsyrkanden med den här inriktningen skulle innebära en genomgripande förändring av svensk rätt som utskottet inte kunnat ställa sig bakom. Utskottet vidhåller den inställning som utskottet tidigare gett uttryck för och kan således inte heller nu ställa sig bakom motionskraven. Inte heller vad som motionsledes anförts om en översyn av den lagstiftning som rör regleringen av privatekonomisk karaktär mellan makar och sambor bör, enligt utskottets mening, föranleda någon vidare åtgärd från sida. Av 1 kap. 3 § följer att varje make råder över sin egendom och svarar för sina skulder. Vem av makarna som äger viss egendom eller står i skuld till någon avgörs enligt allmänna förmögenhetsrättsliga principer. Samma regler gäller för registrerade partner och sambor. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L251 yrkande 2, L265 yrkandena 1, 6 och 7 samt A310 yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på ändrade regler om fördelningen av pensionsrättigheter vid bodelning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 10 (v). I motion L259 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att rätt till tjänstepension som uppkommit under äktenskapet skall behandlas som giftorättsgods vid bodelning efter äktenskapsskillnad. m.fl. (fp) pekar i motion L289 på att privata pensionsförsäkringar ingår i bodelningen efter en äktenskapsskillnad men att detta inte gäller alla andra slag av pensioner. Motionärerna anser att makarnas intjänade pensionsrättigheter bör läggas samman och delas lika vid en bodelning. Ett tillkännagivande begärs om detta (yrkande 2). Av 10 kap. 3 § följer som huvudregel att rätt till pension på grund av privat pensionsförsäkring eller pension på grund av ett pensionssparavtal enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande skall ingå i en bodelning efter äktenskapsskillnad. Övriga former av pensionsrättigheter, såsom tjänstepensioner, pensioner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och pension enligt det reformerade ålderspensionssystemet, ingår däremot inte i bodelningen. Om det efter äktenskapsskillnad uppstår en snedfördelning av makarnas pensionsskydd, finns det genom bestämmelser om underhåll i 6 kap. olika möjligheter att jämna ut olikheterna och förbättra situationen för en make som har dåligt pensionsskydd och otillräckliga möjligheter att själv förbättra skyddet. I sammanhanget kan nämnas att den omständigheten att en av makarna behöver underhållsbidrag för att skaffa sig pensionsskydd kan vara skäl för att bestämma att bidraget skall betalas med ett engångsbelopp. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som rör fördelningen av makars pensionsrättigheter i samband med en äktenskapsskillnad. Yrkanden om ändringar i nuvarande regler har därvid avstyrkts, (bet. 2004/05:LU22). Utskottet erinrade då om att gällande bestämmelser om bodelning inte utgör hinder mot att makar i samband med en äktenskapsskillnad och därpå följande bodelning träffar avtal om att dela på ena makens framtida pension. Därutöver vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och hänvisade bl.a. till utskottets ställningstaganden (bet. 2000/01:LU13). I nämnda betänkande finns en mer ingående beskrivning av de olika synsätt som kan göra sig gällande vid ett ställningstagande till pensionsrättigheter vid bodelning. Utskottet konstaterade att nu gällande regler om pensionsrättigheter vid bodelning, som trädde i kraft , kom till efter ingående överväganden till följd av de av beslutade genomgripande ändringarna i reglerna för ålderspensionssystemet. Ett enigt utskott och en enig riksdag ställde sig då bakom lagstiftningen (prop. 1997/98:106, bet. LU25, rskr. Utskottet finner inte heller nu skäl att förorda ändringar i bestämmelserna om hur pensionsrättigheter skall behandlas vid bodelning efter äktenskapsskillnad. Motionerna L259 och L289 yrkande 2 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på bestämmelser om vissa tidsfrister vid bodelning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c) och 12 (fp, c). I motion L276 begär m.fl. (fp) ett tillkännagivande om införande av en tidsgräns för rätten att påkalla bodelning efter en äktenskapsskillnad (yrkande 7). I samma motion begärs också ett tillkännagivande om att det bör införas regler om att lösöre som har tilldelats den ena maken i en bodelning och som skall avhämtas hos den andre maken, skall ha avhämtats senast vid en i bodelningen angiven tidpunkt (yrkande 6). Likalydande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet . Utskottet hade inte någon annan uppfattning än motionärerna om det angelägna i att makars ekonomiska mellanhavanden efter en äktenskapsskillnad ut och att detta gäller även andra konsekvenser av en äktenskapsskillnad, t.ex. omhändertagande av lösöre. Utskottet utgick från att regeringen uppmärksammar frågan och vidtar erforderliga åtgärder utan något formellt tillkännagivande från sida (bet. 2004/05:LU14). I departementspromemorian (Ds 2005:34) Några bodelningsfrågor (jfr avsnittet Jämkning av bodelning) pekar utredaren på vissa bodelningsfrågor som, enligt utredarens mening, bör övervägas för framtiden. Utredaren anser bl.a. att frågan om preskription av rätt till bodelning enligt bör bli föremål för utredning. Även andra frågor som har att göra med genomförandet av och verkställigheten av en bodelning tas upp i nämnda promemoria. Utskottet vidhåller sin uppfattning om det angelägna i att makars mellanhavanden ut efter en äktenskapsskillnad. Utskottet utgår från att de synpunkter som förts fram i ovan nämnda promemoria nu är föremål för överväganden inom och att även de synpunkter som tas upp i motion L276 beaktas inom ramen för dessa överväganden. Enligt utskottets mening är det angeläget att nå en tillfredsställande lösning på den typ av problem som tas upp i motionen. I avvaktan på resultatet av de överväganden som pågår finns det emellertid inte skäl för något uttalande från med anledning av motionsyrkandena. Motion L276 yrkandena 6 och 7 bör således avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på en utvidgning av den s.k. ersättningsgarantin vid bodelning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c). m.fl. (fp) begär i motion L276 ett tillkännagivande om en utvidgning av den s.k. ersättningsgarantins tillämplighet (yrkande 5). Enligt rättshjälpslagen (1996:1619) får rättshjälp inte beviljas i en angelägenhet som rör bodelning i annat fall än vid av bodelning (10 § första stycket 8). Visst bistånd vid bodelning - ersättningsgaranti - kan emellertid lämnas med stöd av (17 kap. 7 a §). Om det är skäligt med hänsyn till en makes ekonomiska och personliga förhållanden samt omständigheterna i övrigt, kan en domstol efter ansökan besluta att ersättning till bodelningsförrättare för högst fem timmars arbete skall betalas av allmänna medel om vissa i bestämmelsen närmare angivna villkor är uppfyllda. avstyrkte utskottet ett likalydande motionsyrkande om utvidgning av ersättningsgarantins tillämplighet (bet. 2004/05:LU14). Utskottet hänvisade till att staten i viss utsträckning bidrar till kostnaderna för bodelningsförrättare, och utskottet var inte berett att föreslå någon utvidgning av bestämmelsens tillämpningsområde. Utskottet vidhåller alltjämt sitt ställningstagande och föreslår att avslår motion L276 yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på en harmonisering av familjerätten och successionsrätten inom . Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . Jämför reservation 14 (fp, c). m.fl. (fp) begär i motion L276 ett tillkännagivande om en skyndsam harmonisering av familjerätten och successionsrätten inom (yrkande 1). De nordiska justitieministrarna har initierat ett arbete i syfte att undersöka möjligheterna att harmonisera familje- och arvsrätten i . En arbetsgrupp har genomfört jämförande studier beträffande äktenskapsrätten, successionsrätten samt rättsförhållandet mellan barn och föräldrar. Den nordiska expertgruppen för familjerätt, en annan arbetsgrupp som består av tjänstemän från berörda departement i de nordiska länderna, har därefter fått mandat av för lagstiftningsfrågor (NÄL), ett organ inom , att fortsätta utvärderingen av de praktiska behoven av en lagharmonisering. Detta arbete kommer att ske kontinuerligt . Inom ramen för arbetet i expertgruppen har det träffats en överenskommelse om revidering av nordiska konvention om äktenskap, adoption och förmynderskap. De ändringar som beslutats gäller frågan vilket lands lag som skall tillämpas när det gäller makars förmögenhetsförhållanden, dvs. egendomsordningen i äktenskapet, när makarna har flyttat mellan de nordiska länderna. Ett syfte med överenskommelsen är att begränsa de negativa effekterna av att lagstiftningen inte är lika i de nordiska länderna. I korthet innebär överenskommelsen bl.a. att den lag som tillämpas på makars förmögenhetsförhållanden inte skall ändras när makarna bosätter sig i ett annat nordiskt land. Det nya bosättningslandets lag skall i stället bli tillämplig först . Vidare innebär överenskommelsen att makarna får en möjlighet att genom avtal välja vilket lands lag som skall vara tillämplig på deras egendomsförhållanden. Motionsyrkanden om harmonisering av den nordiska lagstiftningen på familjerättens område har tidigare avstyrkts av utskottet, (bet. 2004/05:LU14). Utskottet har ansett att det arbete som pågår inom bör avvaktas. Utskottet har inte någon annan uppfattning.