bet · GT01SoU26 · 2006-05-18 00:00:00 — Utskottet anser inte att det behövs något tillkännagivande med anledning av motionerna So38 (fp) yrkande 9, So39 (kd) yrkande 6, So40 (m) yrkandena 3, 6, 7, 9 och 10 samt So432 (fp) yrkande 12 (delvis). Motionerna får anses till viss del tillgodosedda med det anförda. Vad gäller tillgången till geriatriker konstaterar utskottet att regeringen beslutat om ändringar av indelningen i medicinska specialiteter (SFS 1998:1513, ändrad genom 2005:1250). Den nya strukturen, vilken träder i kraft , omfattar totalt 56 specialiteter indelade i bas-, gren- och tilläggsspecialiteter. Geriatrik skall bli en basspecialitet.När det gäller frågan om geriatrisk utbildning och träning på läkar- och sjuksköterskeprogrammen gör utskottet ingen annan bedömning än utbildningsutskottet gjort (bet. 2005/06:UbU9). Motion So39 (kd) yrkandena 3 och 4 avstyrks i den mån yrkandena inte bedöms tillgodosedda med det anförda. Utskottet erinrar om gjorda tillkännagivande (bet. 2005/06:SoU17, rskr. 2005/06:226) angående behovet av ett samlat regelverk som gäller patientens ställning och rättigheter. Något ytterligare tillkännagivande behövs inte. Motion So40 (m) yrkandena 8, 11, 19 och 20 avstyrks. Läkemedelsförskrivningen till äldre tas upp i ett par motioner. Utskottet konstaterar att läkemedelsgenomgångar i många fall kan reducera antalet läkemedel och bibehålla eller förbättra livskvalitet till en lägre kostnad. Biverkningar och olämpliga läkemedelskombinationer upptäcks, och läkemedel som inte längre behövs sätts ut. Rutinmässiga läkemedelsgenomgångar borde därför vara en självklarhet, ur både patientsäkerhets- och kostnadssynpunkt. I propositionen aviseras nu en medelsförstärkning, vilken också preciseras ekonomiska vårproposition, för personalförstärkning och åtgärder för att uppnå en kvalitetshöjning inom vården av de mest sjuka. Förstärkningen avses att användas bl.a. för läkemedelsgenomgångar och förstärkt läkarmedverkan. När det gäller frågan om läkemedelsförteckningen vidhåller utskottet sin uppfattning (senast redovisad i bet. 2005/06:SoU15) att det faller sig naturligt att tilldela rollen som registerförare och personuppgiftsansvarig. Utskottet konstaterar vidare att (tilläggsdirektiv 2004:95, 2005:150) arbetar med en översyn av den lagstiftning som reglerar informationshanteringen inom hälso- och sjukvårdens område. skall utredningen redovisa den del av uppdraget som gäller frågan om en sammanhängande lagstiftning för all behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården, frågan om en sammanhängande patientjournal, kvalitetsfrågor samt sekretessfrågor med anledning av dessa uppgifter. Utskottet har tidigare (bet. 2003/04:SoU7) inhämtat från att kliniska studier som utförs inför en registrering av ett nytt läkemedel skall visa att läkemedlet är rimligt säkert och effektivt i hela den avsedda patientpopulationen. Utskottet konstaterar vidare att vård- och äldreomsorgsministern i ett interpellationssvar (ip. 2005/06:143) anfört att hon avsåg att noga följa det arbete som pågår både inom EU och nationellt för att verka för att utveckla läkemedel anpassade för äldre. Utskottet anser att motion So358 (v) yrkande 4 är tillgodosedd med det anförda. Utskottet avstyrker även motionerna So39 (kd) yrkande 7, So40 (m) yrkande 5 och So432 (fp) yrkande 12 (delvis). Utskottet delar regeringens bedömning att läkare behöver vara tillgängliga i hemsjukvården. En förbättrad läkarmedverkan kan bl.a. förhindra att patienter skickas till sjukhus fastän de inte behöver sjukhusets resurser. Utskottet tillstyrker därmed förslaget till 26 c § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), dock med den ändringen att paragrafen skall betecknas 26 d, detta med anledning av att regeringen i proposition 2005/06:133 Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle föreslagit en ny 26 c § som skall träda i kraft . Den nu tillstyrkta paragrafen föreslås träda i kraft . Utskottet avstyrker motion So38 (fp) yrkande 3. Utskottet tillstyrker även i övrigt propositionens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), dock med den ändringen att den i propositionen föreslagna 26 d § skall betecknas 26 e §, detta med anledning av vad som redovisats. Regeringen har i regleringsbrevet för avseende uppdragit att kassan i fyra kvartalsrapporter skall redogöra för hur kvaliteten i handläggningen av ärenden avseende högkostnadsskyddet för protetik för personer som är utvecklats. Utskottet noterar att av den senaste rapporten framgår att uppdragit åt länskontoren i och att handlägga ärenden och för att korta väntetiderna. Utskottet avser att följa utvecklingen men anser inte att nu bör ta något initiativ med anledning av motion So39 (kd) yrkande 24. Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte är tillgodosett med det anförda. Utskottet har tidigare understrukit vikten av god vård för demenssjuka och att vården måste utvecklas, tillsynen förstärkas och rättssäkerheten stärkas. Utskottet delar regeringens och motionärernas bedömning om vikten av en diagnos. Utskottet delar också bedömningen i propositionen om att personalförsörjningsfrågan är av avgörande betydelse för utvecklingen mot en god demensvård. Att vårda människor med demenssjukdom är en mycket krävande uppgift både fysiskt och psykiskt. Kunskap är en av de viktigaste faktorerna för att utveckla demensvården och höja kvaliteten i behandling, vård och omsorg. Här kan nämnas arbete med att ta fram nationella riktlinjer för vård och omsorg om personer med demenssjukdomar. Kommuner och landsting har en viktig uppgift när det gäller att genomföra fortbildningssatsningar och handledning för allmänläkare i primärvården, demenssjuksköterskor, demensvårdsutvecklare och övrig personal. I propositionen aviserar regeringen en särskild satsning i syfte att höja kvaliteten inom demensvården. I den ekonomiska vårpropositionen redovisar regeringen att den avser att avsätta för vartdera och 2008. Utskottet anser att motionerna So38 (fp) yrkande 4, So39 (kd) yrkande 5 och So40 (m) yrkande 4 är i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Med anledning av motion So38 (fp) yrkande 11 om att det behövs en lag som reglerar när tvång får och inte får användas i äldreomsorgen vill utskottet erinra om att regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 2005:11) för att överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om skydds- och/eller tvångsåtgärder inom vården och omsorgen om äldre personer som har nedsatt beslutsförmåga främst till följd av demenssjukdom. Utredaren skall analysera hur en sådan lagstiftning kan bidra till att användningen av tvångsåtgärder minskas. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Utskottet anser att utredningens förslag bör avvaktas och avstyrker därmed motion So38 (fp) yrkande 11. Utvecklingsområde 2: Trygghet i boendet Utskottets förslag i korthet bör avslå en motion om tillkännagivande om uppdrag till den planerade delegationen för att följa och analysera behoven och utvecklingen av boendefrågor. bör även avslå motioner om särskilda boendeformer och parbogaranti. Detta med hänvisning till planerade insatser för stöd till nybyggnad av, ombyggnad av och ombyggnad till särskilda boendeformer och till den aviserade utredningen för att förtydliga regelverket inom äldreomsorgen. Jämför reservationerna 16 (m, fp, kd, c), 17 (m), 18 (kd) och 19 (kd). I propositionen redovisas att regeringen avser atttillsätta en delegation för att följa och analysera behoven och utvecklingen av boendefrågor för äldre. Delegationen bör bl.a. föreslå åtgärder för att stimulera tillkomsten av fler lämpliga bostäder som är anpassade för äldres behov så att möjligheter till sociala kontakter och aktiviteter underlättas. Äldre måste kunna känna sig trygga i sitt boende, anförs det. Kommunerna och de allmännyttiga bostadsföretagen har en särskilt viktig roll i denna utveckling. Regeringen har för avsikt att genom verkställighetsföreskrifter förtydliga begreppet skäliga levnadsvillkor så att i de fall makar, sambor eller registrerade partner båda är i behov av särskilt boende skall med skälig levnadsnivå förstås att båda bereds plats på samma boende om de begär det. Möjlighet för par att kunna fortsätta bo tillsammans även när endast den ena maken, registrerade partnern eller sambon har behov av särskilt boende skall ingå i den kommande utredningen för att förtydliga regelverket inom äldreomsorgen. Ett statligt bidrag bör enligt propositionen införas för främst nybyggnad men även ombyggnad, till- eller ombyggnad av särskilda boendeformer samt nybyggnad eller ombyggnad av sådana lokaler i anslutning till det särskilda boendet som varaktigt skall användas som t.ex. samlingslokaler för äldre, väntjänstcentraler eller lokaler för dagverksamhet. Den delegation som regeringen avser att tillsätta kommer att analysera behoven och utvecklingen av boendefrågor inklusive behoven av bostadsnära samlingslokaler för äldre. Regeringen avser att återkomma i boendefrågorna inom ramen för utvecklingsplanens genomförande. Regeringen gör bedömningen att begreppet särskilda boendeformer även fortsättningsvis bör omfatta både bostäder för stadigvarande boende och platser för kortvariga eller tillfälliga behov. Biståndsbedömningen bör genomföras så att den enskilde kan få tillgång till plats utan onödigt dröjsmål. ekonomiska vårproposition föreslås under anslag 17:1 Stimulansbidrag till åtgärder inom äldrepolitiken avsättas och 2007 och 2008 för att tillsätta en delegation med uppdrag att följa och analysera behoven av boende och utvecklingen av boendefrågor för äldre. beräknas för stöd till nybyggnad av, ombyggnad av och ombyggnad till särskilda boendeformer för äldre. I motion So40 av m.fl. (m) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om trygghet i boendet. vill satsa mer än regeringen på vård och omsorg de kommande tre åren. En del av dessa resurser skall kunna användas för att bygga ut särskilda boenden, detta eftersom det krävs insatser för att stimulera byggandet av särskilt boende i kommunerna. I motion So39 av m.fl. (kd) yrkande 8 begärs att regeringen återkommer med förslag om en s.k. parbogaranti. Motionärerna anser det onödigt med en större utredning om parbogarantin. Dagens situation som tillåter att äldre omsorgsbehövande par inte får fortsätta att bo tillsammans är helt orimlig och måste förändras. Motionärerna vill enligt yrkande 9 införa en ny princip för äldreboendet. Den som uppnått skall vara garanterad plats på anpassat boende (antingen särskilt boende eller "gemenskapsboende"). Bogarantin skulle öka tryggheten och få till följd att trycket på äldreboendena minskar, då de allra flesta äldre vill bo kvar hemma . Det viktiga är vetskapen om att när man behöver hjälp så får man. Detta bör ges regeringen till känna, liksom vad som anförs i yrkande 10 om s.k. gemenskapsboenden. Motionärerna vill ha boendeformer för äldre som ökar tryggheten, men som i normalfallet inte kräver biståndsbedömning, och som kan erbjuda mer av mänsklig samvaro och gemenskap. I motion So41 av m.fl. (c) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att inom ramen för den föreslagna delegationen för äldres boendefrågor utreda ändringar av reglerna för bostads- och tjänstemarknaden för att främja en bredd av boendeformer med gemenskap, tillgänglighet och service. Motionärerna konstaterar att i viss utsträckning har olika former av seniorboenden vuxit fram. Service och social gemenskap ingår emellertid inte alltid i konceptet. Utskottet ser positivt på regeringens avsikt att tillsätta en delegation för att följa och analysera behoven och utvecklingen av boendefrågor för äldre. Delegationen skall bl.a. föreslå åtgärder för att stimulera tillkomsten av fler bostäder som är anpassade för äldres behov så att möjligheter till sociala kontakter och aktiviteter underlättas. Delegationen skall ha ett utåtriktat arbetssätt och föra dialog med kommunerna och stimulera till inventeringar och riktad förmedling av bra bostäder för äldre. Delegationen skall också peka ut hinder i regelsystemet som upplevs som försvårande i perspektivet att utveckla bostäder och boende för den åldrande befolkningens behov. Utskottet anser att motion So41 (c) yrkande 10 delvis är tillgodosett och inte bör föranleda något initiativ från sida. Möjligheten att bo kvar i den egna bostaden för dem som så önskar är en viktig del av äldrepolitiken. Men det måste också finnas tillgång till olika former av äldreboenden för dem som har andra önskemål och behov. har beslutat om stöd för ny- och ombyggnad av äldrebostäder. visar att andelen av befolkningen i särskilt boende minskat något som andelen med hemtjänst ökat något . drar slutsatsen att förändringen kan ha gått för fort och att det i vissa kommuner finns risk för att utvecklingen får negativa konsekvenser för kvaliteten i vården och omsorgen. Utskottet konstaterar också att det finns många fall där insatsen särskilt boende beviljats men inte verkställts. Utskottet välkomnar regeringens i propositionen aviserade avsikt att avsätta stimulansmedel för stöd till nybyggnad av, ombyggnad av och ombyggnad till särskilda boendeformer för äldre. Utskottet är däremot inte berett att inrätta någon ny princip för äldreboenden med platsgaranti eller att införa någon ny form av "gemenskapsboende" utan biståndsbedömning. Den nämnda delegationen för boendefrågor för äldre har i uppdrag att analysera bostadsbehoven för äldre. Motion So39 (kd) yrkandena 9 och 10 avstyrks därmed. Även motion So40 (m) yrkande 16 avstyrks med det anförda. Regeringen avser att genom verkställighetsföreskrifter förtydliga begreppet skäliga levnadsvillkor så att i de fall makar, sambor eller registrerade partner båda är i behov av särskilt boende skall med skälig levnadsnivå förstås att båda bereds plats på samma boende om de begär det. Möjligheten för par att fortsätta bo tillsammans även när endast den ena parten har behov av särskilt boende föreslås ingå i uppdraget för den kommande utredningen för att förtydliga regelverket inom äldreomsorgen. Motion So39 (kd) yrkande 8 avstyrks. Utvecklingsområde 3: Den sociala omsorgen Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om nationellt styrdokument för vård och omsorg om äldre, värdighetsgaranti, fritt val, omsorgsgaranti, volontärarbete, rätten att flytta och vistelsebegreppet. Utskottet hänvisar bl.a. till framtagandet av ett styrdokument för vård och omsorg om äldre, pågående utredningsarbete, pågående arbete och tidigare ställningstagande. Jämför reservationerna 20 (m), 21 (c), 22 (kd), 23 (m, fp, kd, c), 26 (fp), 27 (m, fp) och 28 (m, fp, kd, c) samt särskilt yttrande 1 (m). I propositionen anförs att äldre kvinnor och män måste kunna få den hjälp och det stöd de behöver för att kunna bo kvar i ordinärt boende. För äldre personers möjligheter att bo kvar i ordinärt boende är det viktigt att det stöd som kan erbjudas även fortsättningsvis omfattar såväl omvårdnadsuppgifter, sociala uppgifter och serviceuppgifter som medicinska och socialpedagogiska uppgifter. Hemtjänst får inte begränsas till enbart personlig omvårdnad. Kost och näringsintag har stor betydelse för äldres hälsa och funktionsförmåga. Regeringen har därför givit i uppdrag att erbjuda kommunerna stöd för kvalitetsutveckling i kost-, närings- och måltidsfrågor. Antalet äldre med annat modersmål än svenska eller som har rötter i en annan kultur ökar i , anförs det vidare. Detta ställer särskilda krav på anpassning av vården och omsorgen om äldre och att man tar till vara personalens språkliga och kulturella kompetens. Det är viktigt att samarbeta med minoritetsorganisationer och organisationer bildade på etnisk grund. Regeringen avser att genom en satsning stimulera utvecklingen av äldreomsorg anpassad för ett mångkulturellt samhälle. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram ett nationellt styrdokument för vård och omsorg om äldre. Till utredningen bör det knytas en referensgrupp med representanter för de politiska partierna, för kommunerna och landstingen samt för intresseorganisationerna. Styrdokumentet bör ge en tydlig bild av värdegrunden och uppdraget och vad äldreomsorgen genom sina insatser skall åstadkomma för de äldre och deras närstående. Mål och riktlinjer behöver utvecklas som stöd för en hög och jämn kvalitet. Ett jämställdhetsperspektiv är i detta sammanhang särskilt viktigt. Syftet med styrdokumentet är att det skall fungera som stöd för kommuner, verksamhetsansvariga, personalen, den äldre och dennes anhöriga. Det skall fungera som en vägledning i planering och genomförande av det konkreta dagliga arbetet där den enskildes integritet och självbestämmande utgör utgångspunkten. Styrdokumentet bör behandla insatser som exempelvis bemötande av äldre och anhöriga, det sociala innehållet i äldreomsorgen, måltider och måltidssituationer, möjligheter till deltagande i samhällets aktiviteter samt att kunna bestämma över sin vardag och ha inflytande över vården och omsorgen. Vid framtagandet av styrdokumentet skall den kommunala självstyrelsen beaktas. Avsikten är inte att ta fram ett dokument som detaljstyr den verksamhet som kommuner och landsting ansvarar för. I propositionen framhålls att organisationer som engagerar frivilliga spelar en betydelsefull roll för att motverka isolering och erbjuda social samvaro bland äldre människor. De erbjuder även information och kunskaper. I vissa fall erbjuder de även praktiska insatser, som hjälp med avlösning till anhörigvårdare m.m. Organisationerna skall inte ersätta den offentliga omsorgen men kan fungera som ett värdefullt komplement. Frivilligorganisationerna erbjuder goda möjligheter till engagemang, och det finns många aktiva äldre som vill göra en insats. Alla vill dock av olika skäl inte bli medlemmar i någon organisation. Det är viktigt att även dessa människors vilja och förmåga att bidra till den gemensamma välfärden välkomnas och tas till vara. Ett exempel på nya former för frivilligt arbete är Volontärbyrån, en Internetbaserad tjänst som förmedlar kontakter mellan individer som vill göra en insats och olika ideella och offentliga verksamheter. Volontärbyrån finansieras genom samarbete med kommuner och företag och är gratis för volontärer och frivilligorganisationer. Ett annat sätt att bryta ensamhet och isolering är att inrätta väntjänst- och anhörigcentraler. Många kommuner har positiva erfarenheter av liknande verksamheter där man arbetar aktivt för att engagera frivilliga i olika typer av väntjänst. Av de medel som regeringen i budgetpropositionen för avsatte för att utveckla stödet till anhöriga har regeringen öronmärkt en femtedel för detta ändamål. Det innebär i stimulansbidrag till kommunerna. De statliga medlen skall användas som en förstärkning av kommunens verksamhet. Att driva verksamhet vid t.ex. en väntjänst- eller anhörigcentral är i första hand ett kommunalt ansvar, men regeringen anser det angeläget att stödja uppbyggnaden av denna typ av verksamhet. I2006 års ekonomiska vårproposition beräknar regeringen att avsätta vartdera året för att stimulera utvecklingen av äldreomsorg anpassad för ett mångkulturellt samhälle. Regeringen har beslutat tillkalla en särskild delegation med uppdrag att utreda villkoren för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen (dir. 2006:42). Delegationen skall lämna förslag på åtgärder som syftar till att förbättra förutsättningarna för idéburna vårdgivare och små företag som vill verka som komplement i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Delegationen skall lämna ett delbetänkande med en kartläggning av verksamhet som bedrivs av idéburna organisationer samt exempel på sådan verksamhet. Delegationen skall lämna sitt slutbetänkande . I motion So40 av m.fl. (m) yrkandena 12-15 begärs tillkännagivanden om att en person som flyttar från en kommun till en annan skall kunna bära med sig resurserna , om införandet av en omsorgsgaranti, om fritt val inom äldreomsorgen och om regeringens styrdokument. Motionärerna vill införa en nationell omsorgsgaranti som i ett första steg innebär att kommunerna har skyldighet att erbjuda fritt val av hemtjänst och äldreomsorg. vill motionärerna att staten skall ansvara för såväl biståndsbedömning som finansiering av äldreomsorgen. De anser det viktigt att boendeorten inte blir avgörande för rätten till omsorg . Ökad mångfald kan bara skapas genom att politiker på , landstingskommunal och statlig nivå lämnar ifrån sig makten till anhöriga och brukare. Regeringens styrdokument behövs inte. I motion So38 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en omsorgsgaranti. Motionärerna vill införa en omsorgsgaranti där det slås fast vad den enskilde har rätt till. Garantin skall bl.a. säkerställa rätten att vistas ute regelbundet, rätten till fast och kontinuerlig vårdkontakt, rätten till god och näringsrik mat, rätten att bo i ett eget rum och rätten att själv välja sitt boende. Om garantin inte uppfylls skall inbetalda avgifter återbetalas. föreslog i sin budgetmotion att anvisas för denna garanti. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om stimulans för volontärarbete. Motionärerna understryker att goda och starka sociala nätverk är viktiga för bibehållen hälsa och att det därför är angeläget att stimulera volontärarbetet genom särskilda medel. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om fritt val. Fritt val innebär att den enskilda individen ges rätt att välja utförare efter egna behov och preferenser. Oavsett om utföraren är privat, ideell, kooperativ eller offentlig, skall det offentliga stå för kontrollen av att utförarna lever upp till de kriterier som angivits av kommunen. I motion So39 av m.fl. (kd) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om s.k. fritt val inom äldreomsorgen. En helhetssyn på den enskildes behov förutsätter att den enskilde ges större inflytande över vilka insatser som ges, men i utvecklingsplanen förekommer knappt ordet valfrihet, anför motionärerna. har tillsammans med övriga partier i föreslagit en fritt val-reform inom äldreomsorgen. Reformen innebär bl.a. att alla äldre som är berättigade till särskilt boende i största möjliga utsträckning skall ges möjlighet att välja boendeform och kommun. Valfriheten skall också gälla hemtjänstinsatser som dagverksamhet, korttidsboende och hemsänd mat. Kommunerna skall vara skyldiga att informera medborgaren om vilka valmöjligheter som står till buds. I kommunens skyldighet bör även ingå att kvalitetssäkra alla utförare genom certifiering. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om en värdighetsgaranti. I motionen redovisas i detalj ett stort antal punkter som värdighetsgaranti bör innehålla, t.ex. att det skall finnas en läkare knuten till varje äldreboende och till varje hemsjukvårdspatient, det skall finnas eget rum för alla som så önskar, det skall finnasskilda vårdenheter för demenssjuka och andra boende, det skall vara en självklarhet att senior- och äldreboenden finns i eller i närheten av den kommundel vederbörande tidigare bott i; det skall finnastillräckligt med personal, alla skall få ett värdigt slut och det skall finnas så god tillgång till personal att ingen behöver dö i ensamhet, det skall finnas en samordning och uppföljning av läkemedelsförskrivningen till äldre i hemsjukvården och i det särskilda boendet, det skall finns eget val inom äldreomsorgen som ger äldre människor frihet att välja vem som utför insatsen och det skall finnas möjlighet till kulturella upplevelser. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att främja frivilliginsatserna inom äldreomsorgen. En ökad mångfald av utförare ger medborgarna större valmöjligheter och understöder förnyelse, effektiviseringar och utveckling av vård och omsorg. Särskilda medel bör avsättas för utveckling av volontärarbetet. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att det är viktigt att åtgärda bristen på statistik och utvärderingar av den sociala ekonomin, så att den vård och omsorg som ges av stiftelser, föreningar, trossamfund och bolag utan vinstutdelning synliggörs.