bet · GT01MJU25 · 2006-06-01 00:00:00 — Utskottet hade också inhämtat att regeringen avsåg att såväl driva på som följa upp myndigheternas arbete i syfte att verkställa den politik som redovisas i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik. Regeringen avsåg också att fortsätta följa de processer och projekt inom området som pågår i olika delar av landet. Ett exempel som utskottet tidigare berört är att har bildat ett dotterbolag, , vilket har ändamålet att driva utvecklingen av naturturism på statens mark för att underlätta för lokala entreprenörer att etablera sig. Bolaget skall också administrera de jakt- och fiskeupplåtelser som redan finns. Utskottet kvarstår vid tidigare redovisat ställningstagande att det statliga markinnehavet utgör en tillgång som ger särskilda möjligheter att utveckla bl.a. turism och att något riksdagsuttalande inte bör göras. Motion MJ447 (kd) yrkande 4 avstyrks, till den del den inte är tillgodosedd. Även frågan om användningen av avtal vid bildande av naturreservat har varit föremål för utskottsbehandling. Reservation 89 i betänkande 2004/05:MJU3 kom att vinna vid omröstningen i kammaren. tillkännagav därmed för regeringen som sin mening att en större del av avsättningarna borde ske på frivillig basis och att naturvårdsavtal borde användas i större utsträckning. Regeringen har därefter i sin redovisning av vidtagna åtgärder till följd av tillkännagivandet (skr. 2005/06:75) anfört att det är viktigt att de olika befintliga verktygen (naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal) och deras långsiktiga kostnadseffektivitet värderas i ett samhällsekonomiskt perspektiv samt att en sådan utvärdering avses att initieras. Utskottet har erfarit att Statskontoret fått ett regeringsuppdrag att utvärdera befintliga naturvårdsinstrument samt hur statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen av hela miljökvalitetsmålet Levande skogar. Uppdraget skall redovisas senast den 30 den . Av det anförda följer att det pågår arbete med att se över olika naturvårdsinstrument och deras effektivitet. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas och avstyrker motion MJ412 (c) yrkande 3. I motion MJ448 (mp) yrkande 7 efterlyses förändringar i följdförfattningar samt redovisas ett par exempel på brister. Därutöver har motionärerna - som utskottet uppfattat saken - gjort gällande att dessa följdförfattningar inte står i överensstämmelse med hänsynsregler. Det kan därför finnas anledning att som utgångspunkt nämna att det av 2 kap. 1 § framgår att alla som utför eller avser att utföra en åtgärd är, exempelvis vid tillsyn eller prövning av frågor rörande tillåtlighet, skyldiga att visa att de förpliktelser som följer av de allmänna hänsynsreglerna iakttas. Detta omfattar all verksamhet som faller under balkens tillämpningsområde, såsom användning av kemiska produkter (14 kap. ). När det mer specifikt gäller skyddszoner vid vattendrag vid gödsling har föreskrifter utfärdats av (SJVFS 2004:62). Verket har också utfärdat allmänna råd (2005:1) rörande ämnet. Råden innehåller försiktighetsmått syftande till att undvika förorening av vatten vid spridning av gödsel. Ytterligare får kommuner enligt 40 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd meddela föreskrifter om gödselspridning inom detaljplanerat område. Jordbruksverksamhet innefattande djurhållning kan även vara anmälnings-, samråds- eller tillståndspliktiga enligt varvid prövnings- eller tillsynsmyndigheten kan föreskriva om de försiktighetsmått som krävs i det enskilda fallet. Enligt vad som inhämtats från pågår inte någon större översyn av föreskrifterna om gödsling. En sådan gjordes dock . Frågan om generella skyddszoner var inte någon dominerande fråga i samband med översynen. För att det skall vara motiverat att införa den typen av åtgärd bör det enligt verket vara möjligt att analysera effekterna av åtgärden. Det är mycket svårt att beräkna nyttan av skyddszoner då denna i stor utsträckning beror på omständigheterna i det enskilda fallet. Det finns också andra strategier att skydda vattendrag vid gödsling. I och finns miljöstöd som utgår för inrättande av skyddszoner runt vattendrag på frivillig basis. Såvitt avser användning av kemiska bekämpningmedel regleras detta närmare av förordningen (1998:497) om bekämpningsmedel. Tillstånd till användande av bekämpningsmedel meddelas som huvudregel av (14 §), som också får utfärda föreskrifter. Beträffande kemiska bekämpningsmedel har enligt i valts en vind- och markanpassad modell. Ansvaret ligger på den enskilde jordbrukaren som t.ex. skall ha en vindmätare på spridaren och till sin hjälp har ett material med tabeller där det framgår vilka skyddsavstånd som skall gälla i olika situationer. När det gäller förbud mot genetiskt modifierade grödor har utskottet , senast i betänkande 2005/06:MJU11, uttalat att sådant förbud inte är möjligt att införa i med hänsyn till det gemenskapsrättsliga regelverket. Utskottet - som återigen konstaterar att spridning av gödsel eller av kemiska bekämpningsmedel är verksamheter som måste vara förenliga med allmänna hänsynsregler - avstyrker med det anförda motion MJ448 (mp) yrkande 7. Frågor om lagstiftning och administration som har behandlats tidigare Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker 23 motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp) om lagstiftning och administration. Utskottet behandlar yrkandena i särskild ordning med hänvisning till de riktlinjer för förändring av utskottens arbetsformer som har ställt sig bakom. Jämför särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (c) och 5 (mp). I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner rörande lagstiftning och administration från allmänna motionstiden . Utskottet har beslutat att dessa motioner skall behandlas i särskild ordning. Bakgrunden till utskottets beslut är följande. På grundval av förslag (2000/01:RS1) har godkänt vissa riktlinjer för förändringar av utskottens arbetsformer. Enligt dessa har utskotten rekommenderats att planera arbetet för hela valperioden med fördjupning på olika områden under olika år. Detta innebär bl.a. en viss förskjutning av utskottsarbetet från beslutsfattande med anledning av propositioner och motioner till att företa utredningar och analyser på eget initiativ. Vidare skall utskotten vid behov kunna förenkla motionsbehandlingen i de fall motionsförslagen avser frågor där beslutanderätten enligt utskottets uppfattning bör ligga kvar hos regeringen, en förvaltningsmyndighet eller hos kommunerna. Detta innebär att motionerna skall kunna avstyrkas utan någon mer ingående beredning i sak. I fråga om motionsförslag som upprepas bör vid förenklad behandling utskottet hänvisa till tidigare ställningstaganden. Utskottet beslutade att anta en långtidsplan för utskottets arbete under resterande del av mandatperioden. Planen innebär i princip att varje ämnesområde inom utskottets beredningsområde behandlas minst två gånger . Minst en behandling under det andra, tredje eller fjärde bör vara mer ingående och vid behov innehålla inslag av uppföljning, utvärdering och EU-bevakning. Nedanstående motioner från allmänna motionstiden utgör upprepningar av tidigare väckta motioner. Motionerna avser vissa frågor inom området lagstiftning och administration, såsom ersättningsfrågor och allemansrättsliga frågor. De ämnen som motionerna tar upp behandlades utförligt i betänkandena /04:MJU4, 2004/05:MJU3, 2004/05:MJU9, 2004/05:MJU11 och 2004/05:MJU15. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna MJ232 (kd), MJ339 (c) yrkandena 1 och 3, MJ361 (m) yrkandena 2 och 4, MJ394 (fp) yrkandena 19 och 34, MJ412 (c) yrkandena 1 och 2 och 4, MJ441 (m) yrkandena 14 och 15, MJ449 (mp, -) yrkandena 37 och 55, MJ523 (c) yrkande 6, MJ596 (kd) yrkandena 24 och 26, Fi7 (m) yrkandena 7 och 9, N309 (m) yrkande 3, N445 (kd) yrkande 11 samt N480 (kd) yrkande 14. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Omfattningen av miljöorganisationers klagorätt, punkt 1 (kd, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 16 kap. 13 § första stycket regeringens förslag till lag om ändring i samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:182 punkt 1 i denna del och motionerna 2005/06:MJ58 yrkandena 3, 5 och 6 samt 2005/06:MJ596 yrkande 25 och avslår motionerna 2005/06:Ju420 yrkande 7 i denna del, 2005/06:MJ57 yrkande 2 och 2005/06:MJ58 yrkande 4. Inför Miljöbalkskommitténs slutbetänkande (SOU 2005:59) gjordes en undersökning av miljöorganisationers överklaganden hos miljödomstolarna och . Denna sammanställning visade att sammanlagt 17 fall överklagades av miljöorganisationerna som undersökningen omfattade. Utvärderingen visar att alla inblandade parter till mycket stor del upplever miljöorganisationernas deltagande som positivt - speciellt då de kommer in tidigt i processen. Vi anser att möjligheten i 16 kap. 13 § för ideell förening som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen att överklaga domar och beslut om tillstånd, godkännande eller dispens enligt borde utvidgas. I flera fall har miljödomstolarna och funnit att kriterierna för en miljöorganisations talerätt inte uppfyllts. En miljödomstol fann att en lokalförening till inte hade talerätt eftersom föreningen inte hade som ändamål att ta till vara miljö- eller naturskyddsintressen. Enligt föreningens stadgar har den till ändamål att bl.a. arrangera friluftsliv. Termen "miljöorganisationer" ger en alltför snäv avgränsning. Talerätten bör utvidgas till att omfatta fler organisationer som , Sportfiskarna och liknande. Dessa har visserligen en verksamhet som huvudsakligen är inriktad på medlemmarnas möjligheter att bedriva ett rikt friluftsliv. Deras ändamål och syften sammanfaller dock ofta med miljöorganisationernas, men från en något annan infallsvinkel. Sportfiskarna bör t.ex. ges rätt att överklaga vattendomar. Miljöorganisationernas talerätt bör vidare utvidgas till att omfatta tillsynsbeslut. Vi anser också att det skall finnas krav på myndigheterna att initiera omprövningar av äldre tillstånd. Omprövningsbeslut eller beslut om uppdatering av villkor skall kunna överklagas av en miljöorganisation. Om myndigheterna inte uppfyller kraven att initiera omprövningar skall detta vara möjligt att överklaga för miljöorganisationerna. På detta sätt ges miljöorganisationerna indirekt rätt att initiera omprövningar av äldre tillstånd till verksamheter. Därutöver bör talerätten omfatta beslut om åtgärdsprogram eller andra beslut i vattenplaneringsprocessen. Dessa rör sådant som karakterisering, fastställande av miljömål, definiering av konstgjorda och kraftigt modifierade vattendrag, undantag från miljömålen, åtgärdsprogram m.m. Genom att sådana beslut kommer att bli indirekt bindande för enskilda kommer enskilda verksamhetsutövare inte att kunna rubba på beslutet vid de prövningar som äger rum efter vattenplaneringsprocessen. Detta är otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Det ovan anförda bör ges regeringen till känna. Omfattningen av miljöorganisationers klagorätt, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 16 kap. 13 § första stycket regeringens förslag till lag om ändring i samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:182 punkt 1 i denna del och motionerna 2005/06:Ju420 yrkande 7 i denna del och 2005/06:MJ57 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:MJ58 yrkandena 3-6 och 2005/06:MJ596 yrkande 25. I propositionen har föreslagits en utvidgning av miljöorganisationers rätt att överklaga domar och beslut enligt . Utvidgningen är dock otillräcklig då kriterierna för att en miljöorganisation skall få överklaga är så högt satta att det i praktiken endast är några få miljöorganisationer som kan överklaga. Detta är djupt beklagligt eftersom det innebär att man inte tar vara på det djupa miljöengagemang som finns bland folkrörelserna i . För att verkligen engagera fler miljöorganisationer i de rättsliga processerna är det nödvändigt att slopa kravet på att de skall vara ideella föreningar. Exempelvis är Världsnaturfonden WWF eller organiserade som stiftelser. De stöds ekonomiskt av ett stort antal personer, såväl i som internationellt, och många är ideellt aktiva i organisationernas verksamhet. Regeringen har själv i motiven till lagstiftningen påpekat att det kan verka oändamålsenligt att en miljöorganisation med ett djupt engagemang i miljöfrågor inte skall ha samma möjlighet att föra talan som andra organisationerenbart för att den valt en annan associationsform. Skälet till att behålla detta stränga krav är dock att de ideella föreningarna är öppna för allmänheten och att medlemmarna kan vara med och påverka. Med ett sådant medlemsinflytande har det också antagits att organisationen normalt företräder sina medlemmars intressen, medan t.ex. stiftelser inte har det medlemsinflytandet. Även Världsnaturfonden WWF och informerar dem som stöder organisationerna ekonomiskt om den verksamhet som bedrivs och deras aktiviteter syns inte minst genom medierna. Organisationer som inte beter sig i enlighet med uppfattningen hos dem som stöder dem ekonomiskt mister detta stöd. Av denna anledning bör kravet på associationsform ändras så att alla miljöorganisationer som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen skall kunna överklaga domar och beslut enligt . Därutöver borde även andra än miljöorganisationer, såsom friluftsorganisationer, ha klagorätt. Detta bör ges regeringen till känna. Kriterier för vilka miljöorganisationer som har klagorätt, punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar 16 kap. 13 § första stycket regeringens förslag till lag om ändring i samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:182 punkt 1 i denna del och motion 2005/06:MJ596 yrkande 40 och avslår motionerna 2005/06:Ju420 yrkande 7 i denna del, 2005/06:MJ57 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:MJ58 yrkandena 1 och 2. Det engagemang som finns inom det civila samhället bör bejakas. Frivilligorganisationer av olika slag utgör en omistlig del i demokratin och samhällsgemenskapen. Därför är jag positiv till att även frivilligorganisationer skall kunna delta aktivt i samrådsförfarandet och även i en eventuell rättslig prövning. Det är otillfredsställande om det i praktiken endast är större, rikstäckande organisationer som får talerätt medan lokala organisationer ställs utanför. Därför bör lagen vidgas så att även mindre och lokala organisationer ges talerätt. Det kan också finnas intresseorganisationer som är särskilt inriktade på en speciell nisch, som har stor kunskap men ett relativt litet medlemsantal. Även dessa bör få möjlighet att föra talan i miljömål som berör deras intresseområden. Med en sådan utökad rätt att överklaga kan kvaliteten i bedömningar och beslut bli högre eftersom en större samlad kunskap kan tas till vara. Det nuvarande kravet på att en organisation skall ha minst 2 000 medlemmar för att få överklaga är alltför strängt. Det bör utredas hur 16 kap. 13 § kan utvecklas så att fler organisationer, främst lokala sammanslutningar av engagerade medborgare, skall kunna ges talerätt. Detta bör ges regeringen till känna. Kriterier för vilka miljöorganisationer som har klagorätt, punkt 2 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar 16 kap. 13 § andra stycket regeringens förslag till lag om ändring i samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:182 punkt 1 i denna del och motion 2005/06:MJ57 yrkandena 1 och 3 samt avslår motionerna 2005/06:Ju420 yrkande 7 i denna del, 2005/06:MJ58 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ596 yrkande 40. De farhågor som fanns när möjligheten för miljöorganisationer att överklaga domar och beslut enligt infördes var att om alltför många grupperingar ges rätt att överklaga många olika beslut skulle det kunna inverka negativt på handläggningstider och fördröja genomförandet av tillståndspliktiga projekt. utvärdering av miljöorganisationernas deltagande i miljöprocesser visade emellertid att de farhågor som fanns vid införandet inte infriats. Antalet överklaganden har varit få, endast sjutton ärenden överklagades av miljöorganisationer. Detta skall ställas mot att de fem miljödomstolarna avgjorde sammanlagt 1 100 överklagade mål enbart . Vidare visade utvärderingen att alla inblandade parter till mycket stor del upplevde miljöorganisationernas deltagande som positivt, speciellt om de kommer in tidigt i processen. Att kräva att ideella föreningar skall ha 2 000 medlemmar för att få överklaga är ett väldigt högt krav. Helt ideella föreningar har begränsade ekonomiska resurser och deras medlemmar är aktiva på sin fritid. Således har de svårt att hävda sig i konkurrensen om medlemmarna. Skälet bakom kravet på ett högt medlemsantal har vidare varit att detta tyder på att det finns en god uppslutning kring organisationen och dess arbete. Då borde även hänsyn tas till dem som stöder miljöorganisationerna ekonomiskt och inte enbart till antalet medlemmar. Ett mer balanserat krav vore att miljöorganisationerna skall ha 1 500 medlemmar eller personer som stöder organisationen ekonomiskt för att få klagorätt. Med det kravet skulle även de organisationer som inte är ideella föreningar, såsom Världsnaturfonden WWF och , uppnå medlemskravet. Kravet på verksamhetstid för att få överklaga är att föreningen skall ha funnits i . Detta krav har motiverats med att det anses tala för stadga och livskraft i organisationen. Det har också påpekats att även om mycket nybildade organisationer kan besitta stor kunskap är det logiskt att en organisation som verkat har samlat på sig en större kunskap som bör tas till vara. Kravet innebär också att talerätten ges till breda organisationer, dvs. organisationer som inte skapats enbart för att driva en viss fråga. Argumentet om att verksamhetstiden skulle påverka hur stor kunskap en miljöorganisation har är dock inte trovärdigt. Helt nya organisationer kan vara mycket livskraftiga samt bestå av människor med skilda erfarenheter och med all den nödvändiga kunskap som behövs. Om en organisation har kraftigt bristande kunskaper kommerden knappast att kunna driva en rättsprocess långt. Om det finns ett så starkt engagemang för en specifik miljöfråga så att en helt ny miljöorganisation får 1 500 medlemmar inom två års tid bör det anses vara av stort värde att organisationen engagerar sig för den miljöfrågan. Sammanfattningsvis bör kravet på verksamhetstid för att miljöorganisationer skall kunna överklaga domar och beslut enligt ändras till och kravet på medlemsantal bör ändras till 1 500 medlemmar eller personer som stöder organisationen ekonomiskt. Detta bör ges regeringen till känna. Kriterier för vilka miljöorganisationer som har klagorätt, punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar 16 kap. 13 § andra stycket regeringens förslag till lag om ändring i samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2005/06:182 punkt 1 i denna del och motionerna 2005/06:MJ58 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ596 yrkande 40 och avslår motionerna 2005/06:Ju420 yrkande 7 i denna del och 2005/06:MJ57 yrkandena 1 och 3. Jag anser att talerätten för miljöorganisationer bör utvidgas. Antalet överklaganden från miljöorganisationer har varit lågt. Prövningsmyndigheterna har fått intrycket att miljöorganisationerna noggrant överväger vilka ärenden och frågor de skall bevaka. Myndigheterna har kommit fram till slutsatsen att miljöorganisationerna, genom sin medverkan, bidragit till fördjupade och skärpta miljöprövningar. Miljöorganisationerna kan också ha bättre förutsättningar att formulera yttranden och överklaganden än enskilda sakägare. Miljöorganisationernas kompetens kan bidra till en effektivare miljöprövning för såväl verksamhetsutövare som prövningsmyndighet. I flera fall har miljödomstolarna och funnit att kriterierna för miljöorganisationernas talerätt inte uppfyllts. I de flesta av dessa fall har det berott på att föreningarna haft färre än 2 000 medlemmar. Kravet på antalet medlemmar i 16 kap. 13 § bör sänkas till 500 stycken. Färre än hälften av miljöorganisationerna uppfyller det nuvarande kravet. Om fler miljöorganisationer ges talerätt ökar möjligheten att tillvarata deras kompetens och därigenom förbättra miljöprövningarna. Den nuvarande utformningen av talerätten medför även att många lokala och regionala miljöorganisationer är utestängda från möjligheten att överklaga miljöbeslut, eftersom det i stora delar av landet knappast finns lokala eller regionala organisationer med 2 000 medlemmar. Med ett sänkt krav på antal medlemmar ges även talerätt till fler organisationer med goda kunskaper om lokala och regionala miljöfrågor. Erfarenheterna visar att lokala och regionala miljöorganisationer engagerar sig i miljöprövningar inom sitt eget geografiska område. Vi föreslår också att kravet att en miljöorganisation skall ha funnits för att ha talerätt skall sänkas till . Detta bör ges regeringen till känna. Miljöorganisationers rätt att överklaga i andra regelverk än , punkt 7 (kd, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om miljöorganisationers rätt att överklaga i andra regelverk än . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 41. Besluten under vattenplaneringsprocessen rör karakterisering, fastställande av miljömål, definiering av konstgjorda samt kraftigt modifierade sjöar och vattendrag, undantag från miljömålen, åtgärdsprogram m.m. Dessa beslut kommer att bli indirekt bindande för enskilda. Vid prövningar av enskilda verksamheter som äger rum efter vattenplaneringsprocessen kommer därför enskilda verksamhetsutövare inte att kunna rubba på de beslut som har fattats av myndigheterna. Detta är otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Vi begär därför att regeringen skall återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att det i finns möjlighet att överklaga beslut om åtgärdsprogram eller andra myndighetsbeslut i vattenplaneringsprocessen. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöförbättrande åtgärder bör löna sig, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att miljöförbättrande åtgärder bör löna sig. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ532 yrkande 2. Det skall vara lönsamt med miljöinvesteringar. Om rätt marknadsfördelar skapas för den här typen av satsningar drivs utvecklingen av de företag som satsar på miljövänliga tekniska lösningar eller tjänster på. För det krävs en blandning av ekonomiska, administrativa och juridiska styrmedel. Bland annat bör miljökostnaderna alltmer ingå i produkters och tjänsters kostnader. Ett exempel på hur miljökostnaderna kan göras tydligare är EU:s arbete med IPP (integrerad produktpolitik). Detta utgår från hur en produkt eller tjänst är sammansatt och innebär ett övergripande ramverk för integreringen av olika miljöaspekter genom att tillämpa ett strikt livscykeltänkande. Råvaruutvinning, produktion och produktdesign bör inspireras av och i så stor utsträckning som möjligt ligga i linje med naturens egna processer.