bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — Skall EU kunna leva upp till sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet är en förändring av nuvarande trafik- och transportsituation nödvändig. Det anförda bör ges regeringen till känna. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U348 (mp) yrkande 14. Relationerna mellan EMU-medlemmar och icke-EMU-medlemmar (punkt 22) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 12. Därmed bifaller motion 2000/01:U505. Vi vill erinra om att efter det danska avslaget till 1992 tvingades EU ompröva sina villkor för medlemskap och bevilja fyra undantag. EU tvingades inte bara ompröva relationen till utan också ta en debatt om hur man skulle kunna öka det folkliga stödet för hela EU. Den debatten påverkade bl.a. synen på öppenhet och EU:s interna demokrati. Sedan också röstat nej till EMU-medlemskap tvingas EMU-länderna förhoppningsvis till en liknande omprövning. Argumentationen för en grundläggande demokratisering inom EU och EMU skärps. Den bör vara pådrivande i detta. Efter det danska nejet står det klart att minst ett EU-land kommer att stå utanför EMU under med gemensam valuta. Det finns ett antal oklarheter när det gäller icke-EMU-medlemmars - och särskilt - ställning i EU som behöver redas ut. En sådan fråga är relationen mellan Ekofin (de 15) och eurorådet (EU 12). Det ligger i intresse att behålla Ekofin som den överordnade instansen. Vidare finns också en rad regler och lagar som införts i och som i allt väsentligt kan ses som förberedelser för ett kommande medlemskap i . anknytning till EMU är nu en fördragsmässig anomali. Juridiskt - enligt bokstaven i - måste gå med om vi uppfyller kriterierna och om ministerrådet så beslutar. Det finns höga företrädare i EU som ännu hävdar denna strikt juridiska tolkning. Men de flesta verkar nu ha accepterat att den svenska ensidiga protokollsanteckningen om att vi själva beslutar i frågan är en politisk realitet, trots att vi inte har och fördragsmässiga undantag. Regeringen bör verka för att detta "undantag i praktiken" bekräftas officiellt i EU och EMU. Den borde i första hand ta kontakt med sina danska och brittiska kolleger för att diskutera initiativ till diskussion och klarläggande av hur relationerna till EU för medlemmar som inte är med i skall se ut i enlighet med vad som sägs i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2000/01:U505 (v). (punkt 23) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 13. Därmed bifaller motion 2001/02:Fi295 yrkande 1. Vi vill påpeka att det finns små möjligheter att inom EU/EMU:s nuvarande system parera regionala konjunktursvängningar i form av ökade transfereringar mellan olika regioner. Detta har lett till förslag om att i stället bygga upp ett transfereringssystem där en ökning av arbetslösheten i ett medlemsland automatiskt leder till ökade bidrag från andra medlemsländer. De ekonomiska åtgärder som kan komma att krävas inom EMU medför därför att ett gemensamt skattesystem kan komma att genomföras. Även i (SOU 1996:158) påpekades att det finns skäl för system med överföringar mellan medlemsländerna för att kompensera för förlusten av penningpolitisk självständighet. I utredningen poängterades dock att de politiska riskerna med att bygga upp omfattande transfereringssystem inom EU översteg eventuella ekonomiska fördelar. Att en skattepolitik på EU-nivå följer i valutaunionens fotspår uttalas även ofta av , exempelvis i dess årliga arbetsprogram: "För att den ekonomiska och monetära unionen skall bli en framgång måste den europeiska integrationen fördjupas vidare och konvergensen inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken fördjupas, som medlemsländernas skattepolitik samordnas bättre". På samma sätt som ekonomisk-politiska skäl innebär att EMU successivt kommer att öka det överstatliga inslaget i EU, kan det demokratiska underskottet inom EMU innebära att utvecklingen mot en EU-stat påskyndas. Resonemanget går ut på att det demokratiska underskott som EMU lider av måste motverkas, exempelvis genom att () underställs (EU:s demokratiskt valda organ), på samma sätt som riksbank är underställd . Frågan om ett svenskt medlemskap i gäller alltså inte bara om vi vill ha en gemensam valuta eller inte, utan om vi vill fortsätta utvecklingen mot en EU-stat eller inte. Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om att () underställs . Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 1. Ekonomisk politik och EMU (punkt 24) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 14. Därmed bifaller motion 2001/02:Fi295 yrkande 2. Vi vill erinra om att med infördes en konkret plan för hur en ekonomisk och monetär union skulle skapas. I anges att den gemensamma penning- och valutapolitiken skall ha som huvudmål att upprätthålla prisstabilitet samt att, utan att detta mål åsidosätts, understödja den allmänna ekonomiska politik som bedrivs inom gemenskapen i överensstämmelse med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens. Vilken ekonomisk politik som skall genomsyra valutaunionen är alltså fastställd i fördragen. EMU-förespråkarna menar att med EMU får vi en stabilitet i penningpolitiken, i och med att riktlinjerna för den ekonomiska politiken är fördragsfäst på ett sätt som omöjliggör för politiker och folkopinion att påverka penningpolitiken. Mot detta kan anföras två saker. För det första är det svårt att se på vilket sätt marknaden som sådan verkligen är stabilare än demokratiskt fattade beslut, inte minst med tanke på hur placerare av riskkapital tenderar att reagera hastigt, kortsiktigt och med en flockmentalitet. För det andra är det i sig märkligt att låg inflation och hög tillväxt skall slås fast som ekonomiska regler som står över alla demokratiskt fattade beslut. EMU:s konstruktion som sådan, med riktlinjerna för den ekonomiska politiken fastslagen i fördragen, är ohållbar. De ekonomiska teorierna förändras, och inget säger att samma politik är rätt i alla sammanhang. Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om . Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 2. EMU-samarbetets tredje fas och inflytande inom EMU (punkt 25) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 15. Därmed bifaller motion 2001/02:Fi295 yrkande 7. Ett vanligt argument för ett svenskt medlemskap i är att vårt inflytande i EU urholkas om vi inte också deltar i . Argumentet bygger på att politiskt inflytande följer av trovärdighet, och att trovärdighet endast kan nås om man deltar fullt ut. Enligt vår uppfattning är argumentet uppenbart konstruerat och avfärdas bl.a. av handelsminister med att inga exempel finns på att beslut att tills vidare stå utanför EMU har medfört att förlorat politiskt inflytande inom andra områden. Inom EU har hög trovärdighet inom exempelvis miljöfrågor och öppenhetsfrågor. För att nå hög trovärdighet inom ett politiskt område är det rimligtvis mer vunnet att engagera sig kraftfullt inom detta område än att glatt följa med strömmen i allt. Vill upprätthålla ett fortsatt förtroende inom miljöområdet är det följaktligen viktigt att mer aktivt verka för mellanstatliga avtal om gemensamma miniminivåer för koldioxidskatter. Vi anser att svenskt inflytande i EU inte förutsätter att vi också går med i . Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om inflytande i EU. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:Fi295 (mp) yrkande 7. Beslutsregler inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (punkt 30) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 16. Därmed bifaller motionerna 2000/01:K398 yrkande 13 och 2001/02:U301 yrkande 30 samt förklarar motionerna 2000/01:K398 yrkande 14 och 2001/02:U301 yrkande 31 besvarade med vad utskottet anfört. Viktningen av rösterna i ministerrådet måste bättre avspegla befolkningsmängden i de enskilda medlemsländerna. För att inte underminera balansen mellan stora och små länder är det viktigt att utforma ett system som särskilt tar hänsyn till de små länderna. Jag vill införa ett system med dubbla majoriteter i vissa frågor, dvs. att det krävs en majoritet av medlemsländerna men också att dessa länder representerar en majoritet av medborgarna för att ett beslut skall kunna genomföras. Detta är viktigt ur ett demokratiskt perspektiv med tanke på att medborgarna på ett tydligt sätt därmed står bakom rösten. Rådets arbete måste bli effektivare. I syfte att öka effektiviteten i beslutsprocessen bör användningen av kvalificerad majoritet bli för allt beslutsfattande i ministerrådet. Endast frågor som rör ändring av fördragen, internationella avtal, nya medlemmar samt beslut om samarbete inom nya områden bör avgöras med enhällighet. Rådet stiftar vissa lagar som berör 360 miljoner medborgare. Dessa beslut fattas bakom stängda dörrar. Det är helt oacceptabelt. Dessa sammanträden måste vara öppna för journalister och allmänhet. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framfört. Mitt förslag lämnas med anledning av motionerna 2000/01:K398 (fp) yrkande 13 och 2001/02:U301 (fp) yrkande 30. och Nato (punkt 34) av , , , (alla m) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 17. Därmed bifaller motion 2001/02:U303 yrkande 19. frihet och säkerhet är beroende av säkerhetspolitisk samverkan med andra länder. Gamla föreställningar om neutralitet och alliansfrihet har förlorat sin relevans. Även om EU saknar ömsesidiga försvarsförpliktelser är det självklart att ett medlemsland inte kan stå neutralt om något annat medlemsland, och därmed unionen, utsätts för hot eller angrepp. kan inte heller stå likgiltigt om ett grannland utsätts för hot eller angrepp. Det är viktigt att inte hamnar i en situation där vårt land utgör det enda av de nordisk-baltiska länderna som valt att stå utanför Nato. En sådan situation skulle leda till en isolerad position för , vilket skulle stå i direkt strid med svenska intressen. Den svenska linjen måste vara att ha säkerhetspolitisk handlingsfrihet och inte stå oförberedd i en situation när säkerhetsläget i förändras. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framfört. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U303 (m) yrkande 19. FN:s stadga och krishantering (punkt 36) av , , , (alla m), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 18. Därmed bifaller motion 2001/02:U303 yrkande 21. bör aktivt medverka till att driva på arbetet med den säkerhets- och försvarspolitiska dimensionen i EU. Erfarenheterna från visar tydligt att EU:s krishanteringsförmåga måste stärkas. EU:s insatser skall ske i enlighet med principer. Den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESDP) är ett välkommet komplement till Nato. Att tar större del i och en större andel av militära insatser på den egna kontinenten i nära samverkan med Nato stärker den transatlantiska säkerhetsgemenskapen. har det övergripande ansvaret för internationell fred och säkerhet. Men det är inte alltid säkerhetsrådet förmår fatta beslut eller ta sitt ansvar när det verkligen gäller. kan man komma att stå inför nya kriser där det krävs att det internationella samfundet agerar när säkerhetsrådet inte förmått ta sitt utpekade ansvar för internationell fred och säkerhet, och därför att ett entydigt säkerhetsrådsmandat saknas. Ett sådant agerande skall naturligtvis alltid vara förenligt med principer. EU:s medlemsländer inkluderat har också enats om att europeisk krishantering skall ske i enlighet med principer. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framfört. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U303 (m) yrkande 21. De baltiska staternas Natomedlemskap (punkt 37) av , , , (alla m) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 19. Därmed bifaller motion 2001/02:U303 (m) yrkande 22. Den dag samtliga nordiska och baltiska länder delar samma säkerhetsordning kommer möjligheten att bygga gemensamma lösningar och att samarbeta att underlättas. Att länderna delar samma säkerhetsordning innebär att alla tar ansvar för varandra och att alla står tryggare. Det är därför av grundläggande betydelse för säkerheten i att de baltiska länderna blir medlemmar i både EU och Nato. De baltiska ländernas Natomedlemskap är också viktigt eftersom det fullföljer det intresse har av amerikanskt engagemang i . , och vill bli medlemmar i . Deras strävan att bli Natomedlemmar förtjänar fulla stöd. militära stöd till dessa länder är av stor betydelse. Det krävs också att regeringen gör en tydlig politisk markering om vikten av Natomedlemskap för de baltiska länderna före i , då , och sannolikt kommer att inbjudas att bli Natomedlemmar. Om de baltiska staterna inte behöver känna sig hotade är det lättare att ha en öppen attityd till . Det är också viktigt för . Säkra grannar och säkra gränser bidrar till trygghet och till att landet kan bygga säkerhet på grundval av samarbete. Det faktum att de tre länderna , och nu är Natomedlemmar stärker säkerheten och stabiliteten i . Särskilt medlemskap har stor betydelse för säkerheten i . Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framfört. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U303 (m) yrkande 22. EU:s kompetens och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (punkt 38) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 20. Därmed bifaller motion 2000/01: U511 yrkande 18. Ett stort bakslag i och med Amsterdamfördraget var utvecklingen inom andra pelaren, dvs. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). I de beslut som fattats på detta område kan man se en tydlig koppling mellan Natos interna system och det som anammas på EU-nivå. VEU, EU:s militära del, har kopplats till EU så att kan besluta om militära aktioner. Detta beslutades på toppmötet i , och efter det har vi kunnat se en utveckling som vi i de gröna varnade för för länge sedan, nämligen en militarisering. Det finns nu bl.a. beslut på en gemensam insatsstyrka som omfattar 60 000 personer, och planerna på samarbete för att främja vapenexport utanför EU är långt framskridna. EU skall enligt besluten också kunna agera självständigt utanför EU:s gränser, även om det inte finns ett FN-mandat för en militär intervention. Jag anser att skall driva att utrikes- och säkerhetspolitiken helt skall avföras från EU:s kompetensområde. Till dess att det sker måste linje naturligtvis vara att aktivt arbeta för att göra EU:s internationella politik så solidarisk som möjligt. Likaså måste arbeta för att säkerhetssamarbetet inte definieras i enbart militära termer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termer med en breddad och modernare definition av säkerhetspolitik. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2000/01:U511 (mp) yrkande 18. Pacifism som en väg till fred (punkt 40) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 21. Därmed bifaller motion 2001/02:U315 yrkande 9. Den gröna säkerhetspolitiska visionen handlar om en värld utan militär kapprustning, där resurser kan överföras från militären till att bekämpa andra typer av hot, till exempel miljöhot. För att minska spänningarna mellan länder i det internationella systemet måste inte minst de globala klyftorna minska. De våldsamma konflikter vi ser runt om i världen beror till stor del på strid om knappa naturresurser eller ekonomiska resurser. Flyktingproblematiken och "Fästning " bör också ses i detta ljus. Världen har inte råd att låta stormakter som EU eller rusta militärt och bygga upp murar mot omvärlden för att av världens befolkning skall kunna fortsätta att konsumera av jordens resurser. föreslår följande komponenter i ett långsiktigt rationellt konfliktförebyggande arbete: Bistånd till fattiga länder och till potentiella konfliktområden. Internationellt miljösamarbete för att minska till exempel klimatrelaterade katastrofer med efterföljande flyktingproblematik. Satsningar på medling i ett tidigt skede i uppblossande konflikter. Stärkande av FN:s utvecklingsarbete och fredsfrämjande insatser samt stärkande av de motsvarande regionala organisationerna, till exempel (), den afrikanska enhetsorganisationen och de amerikanska staternas organisation, OAS. Nedrustning både av kärnvapen, andra massförstörelsevapen och av konventionella vapen. Omställning av försvarsindustri till civil produktion samt stöd till demobilisering av militära och paramilitära trupper i konfliktområden och skapande av civila försörjningsmöjligheter för före detta soldater. anser att EU i egenskap av den största ekonomiska aktören i världen har ett ansvar för att gå före och tillämpa ovanstående åtgärder i alla politikområden, inklusive inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Framför allt bör inte EU-länderna bidra till upprustning och fattigdom genom att exportera vapen till tredje världen. EU har antagit en uppförandekod (code of conduct on arms exports) som skulle kunna utgöra en miniminivå för etik i samband med vapenexport. Tyvärr försvann etiken från uppförandekoden, och valde därför att rösta nej till förslaget då det innebar så intetsägande förslag. Erfarenheten visar att våld föder våld och att när man rustar kommer vapnen förr eller senare till användning. Det är en erfarenhet som har förvärvats genom alltför många krig och outsägligt lidande. Tillämpandet av maximen "om du vill ha fred, förbered dig för krig" har lett till upprustning, ökad osäkerhetskänsla hos alla parter och alltför ofta till krig och outsägligt mänskligt lidande. Många upplever ett behov av ett starkt väpnat försvar beroende på de militanta tongångarna i omvärlden. Vi måste dock våga utveckla och visa upp alternativen. Olika kombinationer av civilförsvar och icke-våldsförsvar minskar behovet av rustning och sprider en kultur av icke-våld i omvärlden. Vi måste utveckla alternativen till militärt försvar! Om man bara satsade en liten del av allt som satsas på militär rustning på utbildning för fred och på konfliktlösning utan våld i olika former skulle enorma framsteg göras på fredens område. anser att det är att slår in på den gröna vägen med mottot "om du vill ha fred, förbered dig för fred". Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framfört. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U315 (mp) yrkande 9. Militär kapacitet inom EU (punkt 41) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 22. Därmed bifaller motion 2001/02:U315 yrkande 10. EU håller på att militariseras. Denna utveckling sker trots att man efter demokratisering haft en gyllene chans att skapa ett alleuropeiskt säkerhetssystem, nedrusta och bygga icke-militär säkerhet. De tongivande EU-beslutsfattarna fortsätter att lita till Nato, VEU och slutligen ett militariserat EU för säkerheten, vilket leder till ett som är delat mellan Nato och andra stater som inte vill eller har svårt att komma in i Nato, speciellt . Trots och den EU-kritiska rörelsens varningar har gått med i ett EU som får mer och mer karaktären av en centraliserad stormakt som också skall projicera sin makt genom militär förmåga. Även om drivkrafterna bakom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, GUSP, och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, ESDP, framställs som omsorg om fred, humanitet och säkerhet i omvärlden, visar erfarenheterna, inte minst från och Kosovo i synnerhet, att både människoliv och den internationella rätten är i fara när EU-länderna bedriver Natoinspirerad krishantering. När sedan det militära samarbetet som steg för steg gått längre in i kolliderar med den svenska säkerhetspolitiska doktrinen, verkar regeringen lösa problemet genom att avskaffa den svenska neutraliteten och göra den militära alliansfriheten till föga mer än en fasad. Det hemlighetsmakeri som förekommer i samband med EU:s militära krishantering är negativt för allmänhetens insyn och för möjligheten att öppet debattera utrikes- och säkerhetspolitiken. anser att EU inte skall ha militär kapacitet. bör nedrusta, och man bör kunna nedrusta radikalt i EU:s övriga medlemsländer också. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framfört. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U315 (mp) yrkande 10. EU:s samarbete vad gäller försvars- och säkerhetspolitik (punkt 42) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 23. Därmed bifaller motion 2001/02:U315 yrkande 11. förespråkar ett bredare säkerhetsbegrepp där även aspekter av ekonomisk, social, ekologisk, religiös, psykologisk och kulturell natur ingår. Konflikter kan inte avgöras med tvång eller våld. Konflikter måste i första hand förebyggas, orsakerna till krig avlägsnas och i den händelse en konflikt utvecklas skall fredliga sätt att lösa konflikten utvecklas. Skall konflikter kunna förebyggas måste klyftorna i samhället motarbetas och överbryggas. Vi måste bekämpa rasism, sträva efter att utrota fattigdomen och arbeta för att utveckla en större kulturell förståelse. Det finns många och växande problem, både i och globalt, som riskerar att leda till nya väpnade konflikter. Orsakerna kan vara rivalitet av etnisk och nationell karaktär, gränstvister, miljöförstörelse, vapenspridning och inte minst kampen om jordens alltmer knappa resurser. Dessa problem måste angripas gemensamt och kan inte lösas genom användande av militära medel. Problemen hänger också samman och begränsas inte geografiskt. Exempelvis kan de klimatförändringar som orsakas av oss i västvärlden leda till ekologiska katastrofer i andra länder, vilket i sin tur orsakar flyktingströmmar. Framför allt i-länderna måste ta ett ökat ekologiskt ansvar. De neutrala länderna har en viktig roll att spela inom det gröna säkerhetsbegreppet. Deras oberoende av militära allianser ger dem en viktig roll när det gäller förhandlingar, information och aktivt konfliktförebyggande. anser det därför vara mycket viktigt att , , och kan och får stå utanför Nato, VEU och det militära samarbetet inom EU. Det säkerhetssystem som vi gröna förespråkar är ett system grundat på samarbete med icke-militära medel där neutrala länder kan delta på frivillig grund. Kooperativa säkerhetssystem måste utvecklas på flera områden och på flera plan, såväl lokala, regionala, nationella som internationella. Det är i detta samarbete som vi ser att har en viktig roll, rollen som en regional organisation i enlighet med . är militärintressen alltför dominerande på det säkerhetspolitiska området i . Nato har tillgång till mycket stora resurser, däremot satsas jämförelsevis mycket lite på konfliktförebyggande åtgärder. Även i råder här en obalans - se t.ex. på de svenska försvarsutgifterna som är ungefär större än biståndsutgifterna.