bet · GT01SfU15 · 2006-05-04 00:00:00 — Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 2005/06:142 Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning samt tre motioner som har väckts med anledning av propositionen. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och . I propositionen föreslås att inkomsttaket för sjukpenninggrundande inkomst höjs från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Det höjda inkomsttaket kommer bl.a. att omfatta sjukpenning, rehabiliteringspenning, havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och närståendepenning. Taket för antagandeinkomsten vid beräkning av ersättning från sjukförsäkringen i form av sjuk- och aktivitetsersättning skall även fortsättningsvis vara prisbasbeloppet. Motsvarande gäller vid beräkning av livränteunderlaget inom arbetsskadeförsäkringen. Regeringen föreslår vidare att lägstanivån för hel föräldrapenning höjs från per dag till per dag. Därmed ändras också 240-dagarsvillkoret till att föräldern under angiven period skall ha varit försäkrad för en sjukpenning . Ändringarna föreslås träda i kraft . Den höjda lägstanivån i föräldraförsäkringen gäller barn som är födda efter . Vid adoption jämställs tidpunkten för ett barns födelse med tidpunkten när föräldern fick barnet i sin vård. Till den del 240-dagarsvillkoret avser tid före ikraftträdandet uppfylls det genom försäkring för en sjukpenning . Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. Utskottet föreslår därvid några ändringar i lagförslagen av mer redaktionell art. Vidare föreslås att det höjda taket även skall gälla i vissa fall för den särskilda arbetsskadeersättningen som utges som kompensation för karensdagar. I ärendet finns två reservationer och fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst antar regeringens förslag till a. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 3 kap. 2, 5 a och 5 d §§ samt 8 kap. 8 § och punkt 2 i övergångsbestämmelserna, b. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och c. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, och beslutar att 3 kap. 4 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall få ändrad lydelse i enlighet med vad utskottet föreslår i bilaga 3 samt beslutar sådan ändring av ingressen till regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring som föranleds härav. Därmed bifaller proposition 2005/06:142 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Sf30, 2005/06:Sf31 yrkande 1 och 2005/06:Sf32 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Betydelsen av höjt tak i föräldraförsäkringen avslår motion 2005/06:Sf31 yrkande 2. antar regeringens förslag till a. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan under punkt 1 och b. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) med den ändringen att i 3 kap. 4 § orden "på lägst grundnivån" skall bytas ut mot "på grundnivå eller över grundnivå", och beslutar att 3 kap. 8 § och 4 kap. 6 § socialförsäkringslagen (1999:799) skall få ändrad lydelse i enlighet med vad utskottet föreslår i bilaga 3 samt beslutar sådan ändring av ingressen till regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) som föranleds härav. Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:142 i denna del och avslår motion 2005/06:Sf31 yrkande 3. Reservation 2 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I betänkandet behandlas proposition 2005/06:142 Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning. I propositionen, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och , föreslås att antar ändringar i lagen om allmän försäkring m.fl. lagar. Lagförslagen finns i bilaga 2 till betänkandet. I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att återkomma till med lagförslag om att inkomsttaket för sjukpenninggrundande inkomst vid beräkning av bl.a. sjukpenning och föräldrapenning skall höjas från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Regeringen avsåg även att återkomma till med lagförslag om höjd lägstanivå för föräldrapenning, och ett lagförslag har därefter tagits fram inom . Förslagen har i denna del beretts med . Lagförslag avseende en höjning av taket för den sjukpenninggrundande inkomsten från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet har lagts fram av Utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) i slutbetänkandet Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5). Betänkandet har remissbehandlats. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. Motionerna finns förtecknade i bilaga 1 till betänkandet. Inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst Utskottets förslag i korthet bör anta lagändringar som innebär att inkomsttaket för sjukpenninggrundande inkomst höjs från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet. Det höjda inkomsttaket omfattar bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och närståendepenning. Ändringen bör träda i kraft . Inkomsttaket för sjuk- och aktivitetsersättning samt arbetsskadelivränta omfattas inte. Utskottet föreslår att inkomsttaket även höjs i vissa fall för den särskilda arbetsskadeersättningen som avser kompensation för karensdagar. Därmed bifaller propositionen och avslår motioner bl.a. om att taket i sjukförsäkringen inte bör höjas. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c) och särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (v) och 5 (c). Nuvarande regler för den sjukpenninggrundande inkomsten innebär att den försäkrade inkomsten är begränsad till gällande prisbasbelopp. Detta inkomsttak infördes . Det innebär att den försäkrade inkomsten är begränsad till , dvs. en månadsinkomst som motsvarar . Andelen försäkrade () med inkomster över detta belopp beräknas till för män respektive för kvinnor, vilket sammantaget motsvarar ca 1,4 miljoner arbetstagare. Av dessa försäkrade har ca 500 000 eller av samtliga försäkrade en årsinkomst som överstiger tio gånger prisbasbeloppet. Om en allt större grupp av de försäkrade får inkomster som överstiger gällande prisbasbelopp finns det en risk för att försäkringens legitimitet försvagas och dess roll som allmän försäkring bortfaller. Regeringens mål för föräldrapenningen är att det samlade uttaget av föräldrapenning skall vara jämställt mellan kvinnor och män. Trots att andelen föräldrapenningdagar uttagna av män ökar kontinuerligt är det fortfarande kvinnorna som tar ut den större delen av föräldrapenningen. Därför är en fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenning önskvärd. Enligt den analys som redovisades i budgetpropositionen kan en höjning av inkomsttaket vara ett sätt att förmå de män som har inkomst över taket att höja sitt uttag av föräldrapenningdagar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att inkomsttaket för den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) skall höjas från sju och en halv till tio gånger prisbasbeloppet fr.o.m. . Beträffande SGI-skyddade tider, t.ex. för föräldralediga, vissa studerandegrupper och arbetslösa, samt de särskilda regler om SGI-skydd som gäller för personer som uppburit sjuk- eller aktivitetsersättning eller som arbetat utomlands för t.ex. ett svenskt trossamfund bör beaktas vad SGI:n före skulle ha uppgått till med tillämpning av det förhöjda inkomsttaket. Regeringen föreslår att detta även skall gälla när föräldrapenning över grundnivån beräknas enligt bestämmelserna om särskild beräkningsgrund i 4 kap. 6 § sjätte stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Regeringens förslag innebär att följande förmåner kommer att omfattas av det höjda inkomsttaket: sjukpenning, rehabiliteringspenning, havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, närståendepenning, smittbärarpenning, arbetsskadesjukpenning, dagpenning enligt det statliga personskadeskyddet och ersättning från vid tvist om sjuklön. Taket för antagandeinkomsten vid beräkning av ersättning från sjukförsäkringen i form av sjuk- och aktivitetsersättning bör dock även fortsättningsvis vara prisbasbeloppet. Motsvarande bör gälla även vid beräkning av livränteunderlaget inom arbetsskadeförsäkringen. Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna ökar utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring med ca 2006, ca 2007 och med ca 2008. För anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. beräknas utgifterna öka med 2006, 2007 och med 2008. Utgifterna inkluderar statlig ålderspensionsavgift. De beräknade utgifterna för föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning är beaktade i budgetpropositionen . Regeringen avser att på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition föreslå att ytterligare medel anvisas på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring för utgiftsökningarna avseende tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. För övriga dagersättningar beräknas kostnaderna bli marginella. Förslaget föranleder ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1991:1047) om sjuklön. , yrkar avslag på förslaget om höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen. I motion Sf30 av Per m.fl. (m) motiveras detta med följande. En takhöjning skulle innebära att skattebetalarna tar över kostnadsansvaret från de kollektivavtalsslutande parterna. Det innebär för det första att låginkomsttagare får vara med och finansiera höginkomsttagares högre ersättning vid sjukfrånvaro. För det andra betalar arbetsgivarna olika höga avgifter till sina respektive försäkringsbolag beroende på att sjukfrånvaron är olika hög i olika avtalsområden. Avgiften varierar dessutom över tiden beroende på hur hög sjukfrånvaron är. Det vore synd att ta bort detta incitament för arbetsgivarna att minska sjukfrånvaron. För det tredje innebär en takhöjning att samtliga avtalsområden får en lika hög ersättning över taket som i de sektorer där sjukfrånvaron är som högst. Det riskerar att leda till ökad sjukfrånvaro. Frågan om sjukpenningtaket bör i stället hänvisas till den parlamentariska utredningen om socialförsäkringssystemen. Eftersom en höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen skulle leda till ökade sjukskrivningar bland höginkomsttagare bedömer motionärerna att förändringen blir dyrare för statskassan är vad regeringen räknar med. I motion Sf32 av m.fl. (fp), yrkandena 1 och 2, anges att avsaknaden av rehabilitering och kontroll har lett till att flera hundratusen människor i onödan ställts utanför arbetsmarknaden. Regeringen har först satt in vissa försiktiga insatser. nya ledning har i högre utsträckning än tidigare angripit problemen med fusk och överutnyttjande. Genom att i större utsträckning följa de regler som redan finns har utvecklingen kunnat vändas. För att hålla prognoserna behövs dock ytterligare åtgärder. har lagt fram förslag för att mer kraftfullt motverka fusk och felutnyttjande i försäkringen. Utvecklingen av sjukförsäkringskostnaderna är i ett hoppfullt men osäkert läge. Att i detta skede öka statens kostnader genom att höja taket för sjukpenning utan att vidta ytterligare åtgärder mot felutnyttjandet är inte rimligt. Däremot instämmer i regeringens bedömning att en höjning av taket bör ske. Om ett antal förändringar införs bör taket kunna höjas . I motion Sf31 av m.fl. (kd), yrkande 1, anges att mot bakgrund av de explosionsartade kostnaderna för ohälsan bör takhöjningen i sjukförsäkringen anstå. En eventuell höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen måste ske i ett läge då de totala kostnaderna för sjukskrivningar sänkts till en mer långsiktigt hållbar nivå och då andra problem, såsom brister i rehabilitering, åtgärdats. I motionen begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att höjt inkomsttak i föräldraförsäkringen är önskvärt för familjer med ofta sjuka barn och för längre pappaledighet om pappan har högre inkomst. En takhöjning är också viktig för att stärka föräldraförsäkringens legitimitet. I likhet med vad som angavs i höstens budgetproposition har de flesta arbetstagare i högre inkomstlägen avtalsvägen finansierat ett kompletterande sjukförsäkringsskydd som tar vid där den offentliga försäkringen upphör. Eftersom det för dessa personer betalas sociala avgifter för inkomstdelar över taket betalas det således i praktiken två gånger för detta skydd. Motsvarande avtalsförsäkring saknas bland de privatanställda inom LO-kollektivet. Det finns bland arbetstagare även många som helt saknar tillgång till avtalsförsäkringar, vilket innebär att inkomstskyddet vid sjukdom för dessa begränsas till endast ersättningen från den offentliga sjukförsäkringen. När det gäller ersättning vid föräldraledighet finns avtal om tillägg till föräldraförsäkringen på olika delar av arbetsmarknaden. Det är dock inte fråga om avtalsförsäkringar, och det finns en stor variation i utformningen av stödet. I en rapport som lämnades till Expertgruppen för studier i samhällsekonomi (Rapport till ESS 2005:2) redovisas de avtal om ersättning vid föräldraledighet som träffats mellan arbetsmarknadens parter. Utskottet anser att höjningen av taket för SGI är en angelägen reform som fått anstå i avvaktan på en förbättring av det statsfinansiella läget. Utskottet ser med tillfredsställelse att reformen nu kan genomföras och att det höjda taket även föreslås omfatta den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningen. Anslagen är redan anpassade till höjningen av inkomsttaket utom vad avser de sistnämnda förmånerna. Utskottet noterar att regeringen i vårpropositionen (prop. 2005/06:100 s. 141) anger att till följd av att höjningen av inkomsttaket även skall omfatta den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningen beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen öka med 2006, 2007 och 2008. Något förslag om tilläggsbudget för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring har dock inte ansetts nödvändigt. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del och avstyrker motionerna Sf30, Sf32 yrkandena 1 och 2 samt Sf31 yrkande 1. Motion Sf31 yrkande 2 är därmed tillgodosedd. Därutöver föreslår utskottet att det höjda taket tillämpas i vissa fall även för den särskilda arbetsskadeersättningen som utges som kompensation för karensdagar. Av administrativa skäl bör detta inte gälla den schablonmässiga ersättningen som avser att kompensera inkomstförlusten utan endast till den del ersättning utges för faktisk inkomstförlust för ytterligare karensdagar. Detta föranleder ändring av 3 kap. 4 § lagen om arbetsskadeförsäkring. Ändringen innebär att maximal ersättning är av livränteunderlaget, delat med 365, dock begränsat till tio prisbasbelopp i stället för som sju och ett halvt prisbasbelopp. Kostnaden för denna ändring torde bli högst marginell. Utskottets förslag i korthet bör anta lagändringar som innebär att lägstanivån för hel föräldrapenning höjs från till per dag. Det gäller barn födda efter . Därmed ändras 240-dagarsvillkoret till att föräldern skall ha varit försäkrad för en sjukpenning per dag. Ändringarna träder i kraft . Till den del 240-dagarsvillkoret uppfylls före ikraftträdandet gäller kravet en sjukpenning . Därmed bifaller propositionen med några smärre justeringar och avslår en motion om att införa s.k. barndagar. Jämför reservation 2 (kd). Utöver föräldrapenning motsvarande förälderns sjukpenning eller på grundnivån kan föräldrapenning tas ut på lägstanivån. Ersättning på lägstanivån motsvarar , och beloppet har inte ändrats . Lägstanivådagarna används i huvudsak av kvinnor. En höjning av lägstanivån till medför därför en förstärkning av i första hand kvinnornas ekonomi vid föräldraledighet, men kan också vara ett incitament för män att i större utsträckning ta ut fler föräldrapenningdagar. Med hänsyn härtill finns det anledning att höja ersättningsbeloppet. Den föreslagna höjningen per dag innebär att grundnivån och lägstanivån kommer att sammanfalla beloppsmässigt, men begreppen grundnivå och lägstanivå behålls tills vidare. En förutsättning för att en förälder skall kunna få föräldrapenningen med belopp motsvarande sjukpenningen är att han eller hon uppfyller det s.k. 240-dagarsvillkoret. Som en konsekvens av att lägstanivån höjs innebär detta att föräldern under minst före barnets födelse eller beräknad tidpunkt för födelsen måste ha varit försäkrad för en sjukpenning som överstiger . Är en förälder inte försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning eller uppfyller han eller hon inte det s.k. 240-dagarsvillkoret, kan bosättningsbaserad föräldrapenning på grundnivån utges, om föräldern är bosatt här. Höjningen av lägstanivån bör omfatta ersättning för barn som är födda efter . Vid adoption jämställs tidpunkten för ett barns födelse med tidpunkten när föräldern fick barnet i sin vård. Regeringens förslag föranleder ändringar i 4 kap. 6 § lagen om allmän försäkring och 3 kap. 4 § socialförsäkringslagen. Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna innebär att utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökar med 2006, 2007 och 2008. De beräknade utgifterna är beaktade i budgetpropositionen . I motion Sf31 av m.fl. (kd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att i stället för höjd lägstanivå bör de nuvarande ersättas av 300 betydligt mer flexibla barndagar. Varje barndag är värd , fördelas med hälften till vardera föräldern men skall kunna överlåtas fritt dem emellan. Barndagarna kan också överlåtas till en annan person eller till företag som bedriver barnomsorg utan offentligt stöd. Barndagarna kan användas tills barnet fyller . Vid uttag av maxbeloppet, per dag, räcker barndagarna . Vid uttag av grundbeloppet per dag räcker dagarna . Utskottet välkomnar att höjningen av lägstanivån i föräldraförsäkringen nu kan genomföras och tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motion Sf31 yrkande 3. Vad gäller den lagtekniska utformningen kan det föreslagna uttrycket "på lägst grundnivå" i 3 kap. 4 § socialförsäkringslagen enligt utskottets mening uppfattas så att det omfattar även lägstanivå, eftersom nivån i båda fallen är . Utskottet föreslår därför att uttrycket ändras till "på grundnivå eller över grundnivå". Därmed tydliggörs att formuleringen inte omfattar föräldrapenning på lägstanivå. Utskottet föreslår dessutom att det nuvarande uttrycket "över lägstanivå" ändras också i 3 kap. 8 § samt 4 kap. 6 § socialförsäkringslagen. Även där bör formuleringen enligt utskottets förslag i bilaga 3 vara "på grundnivå eller över grundnivå". Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till a. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 3 kap. 2, 5 a och 5 d §§ samt 8 kap. 8 § och punkt 2 i övergångsbestämmelserna, b. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och c. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf30, 2005/06:Sf31 yrkande 1 och 2005/06:Sf32 yrkande 1, bifaller delvis motion 2005/06:Sf32 yrkande 2 och avslår proposition 2005/06:142 i denna del. Det är nödvändigt att ytterligare åtgärder vidtas för att minska sjukfrånvaron. Att öka statens kostnader genom att höja taket för sjukpenning är inte rimligt. Vi anser därför att bör avslå förslaget om höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen. Vad gäller höjningen av taket i föräldraförsäkringen bör regeringen lägga fram ett nytt lagförslag som skall kunna tillämpas fr.o.m. . Lägstanivå i föräldraförsäkringen, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till a. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan under punkt 1 och b. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) med den ändringen att i 3 kap. 4 § orden "på lägst grundnivån" skall bytas ut mot "på grundnivå eller över grundnivå", och beslutar att 3 kap. 8 § och 4 kap. 6 § socialförsäkringslagen (1999:799) skall få ändrad lydelse i enlighet med vad utskottet föreslår i bilaga 3 samt beslutar sådan ändring av ingressen till regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) som föranleds härav, samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf31 yrkande 3 och bifaller delvis proposition 2005/06:142 i denna del. I stället för höjd lägstanivå bör de nuvarande ersättas av 300 betydligt mer flexibla barndagar. Varje barndag är värd , fördelas med hälften till vardera föräldern men skall kunna överlåtas fritt dem emellan. Barndagarna kan också överlåtas till en annan person eller till företag som bedriver barnomsorg utan offentligt stöd. Barndagarna kan användas tills barnet fyller . Vid uttag av maxbeloppet, per dag, räcker barndagarna . Vid uttag av grundbeloppet, per dag, eller , räcker dagarna . Inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, punkt 1 (m) Per (), () och () anför: I reservation 1 yrkar avslag på förslaget om höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen. Vi vill dessutom framhålla att en takhöjning innebär att skattebetalarna får ta över kostnadsansvaret från de kollektivavtalsslutande parterna. Det innebär för det första att låginkomsttagare får vara med och finansiera höginkomsttagares högre ersättning vid sjukfrånvaro. För det andra betalar arbetsgivarna olika höga avgifter till sina respektive försäkringsbolag beroende på att sjukfrånvaron är olika hög i olika avtalsområden. Avgiften varierar dessutom över tiden beroende på hur hög sjukfrånvaron är. Det vore synd att ta bort detta incitament för arbetsgivarna att minska sjukfrånvaron. För det tredje innebär en takhöjning att samtliga avtalsområden får en lika hög ersättning över taket som i de sektorer där sjukfrånvaron är som högst. Det riskerar att leda till ökad sjukfrånvaro. Frågan om sjukpenningtaket bör i stället hänvisas till den parlamentariska utredningen om socialförsäkringssystemen. Eftersom en höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen kommer att leda till ökade sjukskrivningar bland höginkomsttagare blir det dyrare för statskassan än vad regeringen räknar med. Inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, punkt 1 (fp) () och () anför: I reservation 1 yrkar avslag på förslaget om höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen. Vi vill dessutom framhålla att avsaknaden av rehabilitering och kontroll har lett till att flera hundratusen människor i onödan ställts utanför arbetsmarknaden. Regeringen har först satt in vissa försiktiga insatser. nya ledning har i högre utsträckning än tidigare angripit problemen med fusk och överutnyttjande. Genom att i större utsträckning följa de regler som redan finns har utvecklingen kunnat vändas. För att hålla prognoserna behövs dock ytterligare åtgärder. har lagt fram förslag för att mer kraftfullt motverka fusk och felutnyttjande i försäkringen. Utvecklingen av sjukförsäkringskostnaderna är i ett hoppfullt men osäkert läge. Att i detta skede öka statens kostnader genom att höja taket för sjukpenning utan att vidta ytterligare åtgärder mot felutnyttjandet är inte rimligt. Vi tror att de åtgärder vi föreslår kommer att ge märkbara effekter. Om ett antal förändringar kan införas bör det synas i utvecklingen av sjukförsäkringskostnaderna . Taket kan då höjas året efter, .