bet · GT01UbU4 · 2006-01-26 00:00:00 — skriver i en motion 2004/05:Ub275 yrkande 16 om behovet av en lagstiftning för elever i grund- och gymnasieskolan som liknar den för arbetstagare och vuxna gällande trakasserier och diskriminering. anför i motionerna 2004/05:U257 yrkande 25 samt 2005/06:L375 yrkande 31 att den nya lagen även bör omfatta diskriminering på grund av könsidentitet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Regeringen redovisar i propositionen motiven för att avgränsa lagens tillämpningsområde på sätt som föreslagits. Utskottet instämmer i de bedömningar som regeringen gjort. Utskottet konstaterar att den föreslagna lagens definitioner av funktionshinder och sexuell läggning motsvarar de definitioner som finns i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan samt lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. I fråga om definitionen av etnisk tillhörighet motsvaras den av definitionen i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan samt av definitionen i lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, dock med den skillnaden att begreppet ras inte har tagits med. Detta är i linje med vad uttalat om att användningen av ordet ras om människor i författningstexter riskerar att underblåsa fördomar och att regeringen därför, där så är möjligt, bör föreslå en annan definition (bet. 1997/98:KU29, rskr. 1997/98:185). Diskrimineringsgrunden religion eller annan trosuppfattning infördes som en självständig diskrimineringsgrund i samband med att lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering trädde i kraft. Diskrimineringsgrunden definieras som "en religiös, livsfilosofisk eller annan motsvarande livsåskådning" (prop. 2002/03:65, 2002/03:AU7). Diskrimineringsgrunden "kön" omfattas av den nya lagen. Regeringen föreslår ingen särskild definition för begreppet, och någon saklig skillnad jämfört med begreppet könstillhörighet i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan avses inte. Transsexuella personer omfattas av begreppet. Lagen omfattar således, enligt utskottets uppfattning, även diskriminering på grund av könsidentitet. Trakasserier på grund av kön och sexuell läggning är ett uppmärksammat problem såväl inom skolan som i samhället i övrigt. Trakasserier avser kränkande uppträdande som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Sexuella trakasserier är trakasserier av sexuell natur och omfattas således av den föreslagna lagen. I övrigt ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört i fråga om tillämpningsområde, ändamålsbestämmelser samt definitionsfrågor för den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om aktiva åtgärder i form av målinriktat arbete, likabehandlingsplaner, skyldighet att förebygga och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling samt skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och annan kränkande behandling i den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden rörande dessa frågor. Jämför reservationerna 9 (c), 10 (fp, kd, c), 11 (m), 12 (m), 13 (fp), 14 (fp, kd, c), 15 (fp), 16 (kd), 17 (kd), 18 (m, fp, kd, c), 19 (fp), 20 (m), 21 (kd), 22 (m), 23 (kd), 24 (fp), 25 (kd), 26 (m, fp, kd, c), 27 (m, fp, kd, c), 28 (m, fp, kd, c), 29 (kd), 30 (kd), 31 (kd), 32 (m, fp, kd, c), 33 (fp), 34 (fp, kd, c) och 35 (kd, c). I propositionen föreslås att huvudmannen för verksamheten skall se till att det bedrivs ett målmedvetet arbete för att främja de ändamål som anges i 1 § första stycket, dvs. likvärdighet samt att skydda barn och elever mot diskriminering och annan kränkande behandling. Särskilda föreskrifter om detta finns i de närmast följande paragraferna, 6-8 §§. begär i motion 2005/06:Ub5 yrkande 5 att regeringen återkommer till med förslag på en mer lättbegriplig och klar definition av målinriktat arbete för skolorna att arbeta efter. Formuleringen uppfattas som diffus, godtycklig och svår att arbeta efter. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Paragrafen har en motsvarighet i 3 § lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och inskärper de skyldigheter huvudmannen för verksamheten har för att främja likvärdighet samt skydda barn och elever mot diskriminering och annan kränkande behandling. I propositionen hänvisas till de följande paragraferna för paragrafens närmare innebörd, dvs. krav att skolan skall upprätta en likabehandlingsplan, åtgärder skolan måste vidta för att förebygga och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling samt krav om utredning och andra åtgärder efter att skolan har fått kännedom om trakasserier och annan kränkande behandling. Utskottet konstaterar att det med den hänvisning som finns i paragrafen till efterföljande paragrafer tydligt framgår vad som menas med målmedvetet arbete. I övrigt ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört om målinriktat arbete i den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Regeringen föreslår i propositionen att den nya lagen skall innehålla krav om aktiva åtgärder i en plan för likabehandling. Likabehandlingsplanen skall ha till syfte att förebygga och motverka alla former av trakasserier och annan kränkande behandling. Likabehandlingsplanen skall fungera förebyggande i verksamhetens arbete och vid akuta situationer. Skolan bör se över likabehandlingsplanen och skyldighet att upprätta en likabehandlingsplan bör, enligt förslaget, vara skadeståndssanktionerad. anser enligt motion 2005/06:Ub6 yrkande 1 att det är viktigt att syftet med likabehandlingsplanerna tydliggörs ytterligare samt att dessa inte skall ses som det enda verktyget i arbetet mot trakasserier och kränkningar. I motionen framförs också att kravet på likabehandlingsplan närmast verkar vara ett namnbyte på den nuvarande handlingsplanen mot mobbning och därför inte innebär någon större förnyelse i arbetet mot trakasserier och kränkningar. anför i motion 2004/05:Ub477 yrkande 26 vikten av att alla skolor har en plan för hur de skall komma till rätta med mobbning och våld. anför i motion 2005/06:Ub4 yrkande 1 att kraven på likabehandlingsplanen bör skärpas. Denna bör innehålla en vetenskapligt framtagen och av godkänd antimobbningsplan. anser att förslaget inte tydligt definierar vad en likabehandlingsplan skall uppfylla för krav för att anses som godkänd. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet anser, liksom regeringen, att den nya lagens krav på aktiva åtgärder i en likabehandlingsplan kompletterar förbudsbestämmelserna och förstärker skolans värdegrundsuppdrag. Planen bör, enligt utskottets uppfattning, finnas med i skolans vardagliga arbete. Elevernas, men också föräldrarnas, medverkan vid utformningen av planerna är viktig för att skapa delaktighet och en känsla av att arbeta mot samma mål för att förebygga och motverka alla former av trakasserier och kränkande behandling i skolan. Genom upprättandet av en plan kan mål och åtgärder konkretiseras och bli tydliga och kontrollerbara för envar. Eftersom det är viktigt att arbetet bedrivs planmässigt är det motiverat att ställa krav på att en plan skall upprättas . I övrigt ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört om likabehandlingsplaner i den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Skyldighet att förebygga och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling Regeringen föreslår en skyldighet för huvudmannen för verksamheten att vidta åtgärder för att motverka och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling av barn och elever. En liknande, mer övergripande, bestämmelse finns i 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100). skriver i motion 2004/05:Ub390 yrkande 18 samt i motion 2005/06:Ub7 yrkande 8 om skolans insatser mot mobbning. Det saknas, skriver man, tydliga kvalitetskrav gällande skolans insatser för att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. Avsaknaden av en nationell kvalitetsnorm gör att det i det enskilda fallet inte finns något att relatera skolans insatser till vid en domstolsprövning. Detta kommer att försvåra elevens möjligheter att få rätt i en eventuell process mot skolan. framför i motion 2005/06:Ub343 yrkande 35 samt i motion 2005/06:Ub344 yrkande 38 att antimobbningsplaner skall finnas på alla skolor. Dessa skall innehålla väl inarbetade rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda mobbning. bör också ha sanktionsmöjligheter mot skolor och rektorer som inte upprättar en sådan plan. anför i motion 2004/05:Ub470 yrkande 1 samt i motion 2005/06:Ub535 yrkande 8 att mobbning är ett trauma som tusentals och åter tusentals barn upplever . I motionen understryks att varje form av mobbning är en kränkning av människovärdet och att det enda rimliga därför är att införa nolltolerans mot all form av mobbning. Även förespråkar i motion 2004/05:Ub477 yrkande 25 nolltolerans mot våld och mobbning. påpekar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 34 samt i motion 2005/06:Ub344 yrkande 37 att mobbning inte skall bagatelliseras bara därför att den sker inom skolans område. Det är viktigt att begreppet mobbning inte används för att bagatellisera våldshandlingar som sker inom skolans område. De flesta handlingar som brukar betecknas som trakasserier och mobbning har sina motsvarigheter i beskrivningar av ärekränkning, misshandel, ofredande m.m. vill i motion 2005/06:Ub6 yrkande 3 framhålla att värdegrundsarbetet skall ingå i skolans kvalitetsredovisning. På varje skola och i varje klassrum måste det finnas en levande diskussion om vårt samhälles grundläggande värden, om demokrati, varje människas lika och okränkbara värde, solidaritet med de utsatta m.m. I motion 2005/06:Ub535 yrkande 10 anför att kränkande former av nollning inte bör förekomma utan att vuxenvärlden säger ifrån och reagerar. Alla former av nollning med kränkande inslag bör förbjudas, skriver motionärerna. förespråkar i motion 2005/06:Ub6 yrkande 2 konflikthantering och annat förebyggande arbete för att förhindra diskriminering eller kränkande behandling. Även framför i sin motion 2005/06:Ub5 yrkande 6 att konflikthantering bör vara en grundläggande del av det förebyggande arbetet. Konflikthantering skapar en trygg arbetsmiljö med engagerade barn, elever och personal, skriver man. I en motion, 2004/05:Ub315 (s), förespråkas konflikthantering i skolan genom elevmedling. framhåller i motion 2004/05:Ub343 yrkande 2 vikten av att elever är delaktiga i arbetet med att förebygga mobbning och i att ta fram handlingsplaner mot mobbning. förespråkar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 44 samt i motion 2005/06:Ub344 yrkande 47 ett tätare samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter som skulle underlätta arbetet att förhindra våldsbrott i skolan. Nolltolerans mot språkvåld förespråkas i motion 2005/06:Ub291 (c) yrkande 1 samt i motion 2005/06:L341 (c) yrkande 13. I motionerna anförs att det alltmer utbredda sexualiserade språket och språkvåldet går allt längre ned i åldrarna. Det är ett uttryck för negativa attityder, brist på respekt och felaktig inställning till jämlikhet, skriver motionärerna. poängterar utbildningens betydelse i motionerna 2005/06:Ub7 yrkande 11 samt 2005/06:Ub260 yrkande 6. Alla skolor bör erbjudas utbildning i hur kränkande beteende, mobbning och våld förebyggs, upptäcks och bemöts. Genom att erbjuda landets skolor och lärare utbildning påverkas förekomsten av kränkande beteende, mobbning och våld i skolorna. När kunskapsnivån höjs och forskningsbaserade åtgärder mot mobbning används kan förekomsten av mobbning minska betydligt, hävdas det i motionen. Även poängterar utbildningens betydelse. skriver i motion 2004/05:Ub470 yrkande 5 att det är viktigt att kommunerna bedriver ett aktivt jämställdhets- och integrationsarbete för att reducera könsmobbning och etnisk mobbning i skolan. Lärare bör ha en grundläggande kunskap om t.ex. vilka spänningar som kan finnas mellan olika etniska grupper på den egna skolan och hur man bemöter dem. föreslår även i motion 2004/05:Ub470 yrkande 16 att information ges till elever om våldets konsekvenser. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet anser att det förebyggande arbetet bör bedrivas i nära samarbete med såväl elever som föräldrar. Den nya lagen ställer krav på aktiva åtgärder från skolans sida genom bl.a. planen för likabehandling. Planen bör finnas med i skolans dagliga arbete där värdegrundsfrågorna ständigt hålls levande. Skyldigheten att upprätta en likabehandlingsplan blir enligt lagen skadeståndssanktionerad. Utskottet anser att det är angeläget att skolan tillsammans med eleverna utarbetar planen för likabehandling och att eleverna även involveras i uppföljningsarbetet av likabehandlingsplanen. Ingen elev skall behöva riskera att utsättas för kränkande behandling i skolan. Kunskap och öppna diskussioner utgör, liksom aktiva åtgärder, viktiga vägar i skolans arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Det är rimligt att eleverna inom ramen för detta arbete diskuterar konsekvenser av våld. Utskottet anser att regeringens proposition klart markerar att nolltolerans mot mobbning skall gälla. Konflikthantering, aktivt jämställdhets- och integrationsarbete samt nolltolerans från skolans sida mot s.k. språkvåld är exempel på det arbete som skolan enligt propositionen nu får ett tydligt ansvar för. Så kallad nollning med kränkande inslag skall självklart inte förekomma inom skolverksamhet. I övrigt ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört om skyldighet att förebygga trakasserier och annan kränkande behandling i den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och annan kränkande behandling Regeringen föreslår en handlingsplikt för personer på samtliga nivåer inom verksamheten som får kännedom om att det förekommit trakasserier eller annan kränkande behandling. Skyldighet att utreda och att verka för att kränkningarna förhindras i fortsättningen gäller oavsett hur förhållandet kommit till skolans kännedom. anför i motion 2005/06:Ub4 yrkande 2 att skolan bör ha skyldighet att utreda mobbning där skolans elever är inblandade även då handlingarna skett utanför skoltid. I motionen skrivs att om det kommer till skolans kännedom att någon elev trakasserats utanför skolan är det mycket troligt att händelsen ingår i ett allmänt mönster av mobbning. Därför borde skolan vara skyldig att utreda om mobbning förekommer, även om de första tecknen visat sig utanför skolan. skriver i motion 2005/06:Ub6 yrkande 6 att begreppet alla skäliga åtgärder för att förhindra diskriminering eller kränkande behandling måste förtydligas. I grunden måste det finnas en kvalitetssäkring av skolans åtgärder och handlingsplaner mot trakasserier och kränkande behandling. I motion 2005/06:Ub7 (m) yrkande 9 anförs behovet av att kvalitetssäkra åtgärdsprogram. Kunskaper finns utifrån de forskningsbaserade åtgärdsprogram som utvecklats och tillämpas i flera andra länder. bör, enligt motionärerna, ges i uppdrag att låta utvärdera programmen vetenskapligt för att kvalitetssäkra dem. framför i samma motions yrkande 10 krav på att alla skolor skall arbeta med kvalitetscertifierade åtgärdsprogram mot mobbning. Därmed tydliggörs skolans ansvar, och en kvalitetsnorm skapas för skolornas arbete mot mobbning och kränkningar. Om skolan inte arbetar med ett sådant kvalitetscertifierat åtgärdsprogram eller underlåter att följa ett valt åtgärdsprogram bör detta utgöra grund för skadestånd om en elev far illa. utvecklar i motionerna 2004/05:Ub233 yrkandena 8 och 13-15, 2004/05:Ub390 yrkande 19, 2005/06:Ub238 yrkande 21 samt motion 2005/06:Ub260 yrkandena 1, 3-5 och 12 sin uppfattning om behovet av forskningsbaserade åtgärdsprogram. I motionerna anförs att det är ett grundläggande kvalitetskrav att alla skolor använder sig av kvalitetscertifierade åtgärdsprogram mot mobbning. Via utbildningssatsningar skall kunskap om dessa spridas till alla landets skolor. Kvalitetskraven för skolans arbete mot kränkningar, mobbning och våld måste höjas. Om alla skolor arbetar med ett kvalitetscertifierat åtgärdsprogram mot mobbning skapas en norm för skolan arbete. Om skolan inte gör det, eller underlåter att följa valt åtgärdsprogram, kan det vara en grund för skadeståndsbedömning om elever far illa. Därmed tydliggörs inte bara att skolan har ett ansvar, utan också vilket ansvar skolan har. Också understryker i motion 2004/05:Ub470 yrkande 11 vikten av att införa skyldighet för skolor att upprätta åtgärdsplan för hur man skall gå till väga när mobbning uppstår. I motion 2005/06:A370 yrkande 22 anförs vikten av lokala åtgärdsplaner mot könsrelaterad mobbning inom skolan. föreslår i motion 2004/05:Ub470 yrkande 6 att ett ansvarskontrakt upprättas mellan elever, föräldrar och skolpersonal för att förtydliga skyldigheter och rättigheter mellan alla parter. Kontraktet skall tydligt visa hur varje part skall gå till väga för att upptäcka mobbning och hantera mobbning när den uppstår. I flera motioner understryks vikten av att föräldrarna får information när deras barn är inblandade i mobbning i skolan. framhåller vikten av att föräldrarna får information i motion 2005/06:Ub7 yrkande 15 samt i motion 2005/06:Ub260 yrkande 13. skriver att skolorna ibland undanhåller föräldrarna information om barnets beteende och skriver vidare att kunskap och erfarenhet säger att föräldrar bör informeras av skolan om deras barn är inblandade i mobbning. I motion 2005/06:Ub260 yrkande 18 påminner om föräldrars ansvar för barnens uppfostran och skriver att föräldrarna därmed har det yttersta ansvaret för barnets beteende. framhåller i motion 2004/05:Ub306 yrkande 16 samt i motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 37 och 2005/06:Ub344 yrkande 40 vikten av att informera föräldrarna till barn och ungdomar som mobbas eller mobbar. skriver att detta inte är någon självklarhet. Det finns metoder mot mobbning som föreskriver att föräldrarna inte skall blandas in. Detta anser är fel. Föräldrar skall alltid ha rätt att veta hur deras barn har det i skolan och därmed kunna bidra till en lösning. understryker i motion 2005/06:Ub343 yrkande 39 och i motion 2005/06:Ub344 yrkande 42 att den som utsätts för mobbning måste få adekvat stöd. anför i motion 2004/05:Ub470 yrkande 13 att skolan bör vara skyldig att dokumentera en elevs icke önskvärda beteende. Detta skall löpande delges föräldrarna. I motion 2005/06:Ub5 yrkande 4 skriver att den nya lagstiftningen innebär merarbete för skolorna och för rektor. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Bestämmelserna om skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och annan kränkande behandling gäller i samband med verksamhetens genomförande. Skolans ansvar får anses sträcka sig också till vad som händer på väg till och från skolan. Utskottet erinrar om att den föreslagna lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever innehåller krav om aktiva åtgärder i en plan för likabehandling med syfte att förebygga och motverka alla former av trakasserier och annan kränkande behandling. Denna skyldighet att upprätta en likabehandlingsplan är skadeståndssanktionerad. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av samarbete mellan föräldrar och skola. Föräldrars rätt och möjlighet till inflytande i skolan är fastslagen i läroplanen (Lpo 94). Där anges skolans och vårdnadshavarens gemensamma ansvar för barns och ungdomars utveckling och lärande. Alla som arbetar i skolan skall samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och verksamhet i skolan. Vidare skall läraren samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling och hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation. Utskottet anser att det är av vikt att föräldrarna känner sig delaktiga i skolans verksamhet. Skolan har också ett ansvar för att arbeta fram rutiner för att så långt det är möjligt delge elevens föräldrar information. Minst en gång per termin skall läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling samt sociala utveckling bäst kan stödjas. I betänkandet Sekretess i elevernas intresse - Dokumentation, samverkan och integritet i skolan, som publicerades (SOU 2003:103), behandlas frågor som rör sekretess för olika former av dokumentation som förekommer i skolan, bl.a. rörande den enskilda eleven. I dessa frågor anser utskottet därför att regeringens beredning av frågan bör avvaktas. Den nya lagen innebär en långtgående skyldighet för t.ex. en skola att utreda påtalade händelser. Vid en utredning om trakasserier eller annan kränkande behandling mot elev som är underårig, utgår utskottet från att elevens vårdnadshavare kontaktas. Barn och elever är mycket beroende av det vuxna samhällets handlingar, skydd och kompetens för sitt välbefinnande och sin trygghet. Vid kränkningar är det särskilt angeläget att barnet får allt stöd och all den hjälp som kan ges. I läroplanerna betonas särskilt samarbetet mellan verksamheterna och hemmen (Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94). Föräldrarnas medverkan i arbetet mot kränkande behandling är betydelsefull. Regeringen skriver i propositionen att det i allmänhet bör vara lämpligt att kontakta föräldrarna till den omyndiga elev som kränker, men att några bestämda regler inte kan ges i detta avseende. Utskottet delar denna uppfattning. Vad gäller frågan om rektorers arbetsbelastning förutsätter utskottet att rektorer får adekvat stöd för att utföra sitt arbete. I övrigt ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört om skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och annan kränkande behandling i den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Lärares och rektorers ansvar och befogenheter Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden rörande lärares och rektorers ansvar och befogenheter. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser samt till det arbete som pågår inom med förslag till ny skollag. Jämför reservationerna 36 (m, fp, kd, c), 37 (m, fp, kd, c), 38 (m, fp), 39 (fp), 40 (m, fp, kd, c), 41 (m, fp, kd, c), 42 (fp), 43 (m, fp) och 44 (fp). I ett flertal motioner begärs att lärares och rektorers ansvar och befogenheter förtydligas. skriver i motion 2004/05:Ub233 yrkande 7 att skolans ansvar för att stävja mobbning bör förtydligas. Skollagen måste därvid ändras. Det måste bl.a. förtydligas vilka krav samhället ställer på skolans arbete för att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. föreslår också i motion 2005/06:Ub238 yrkande 20 ett flertal ändringar i skollagen. I motion 2004/05:Ub233 yrkande 9 skriver att det i lag eller förarbete måste förtydligas vilka krav samhället ställer på skolans arbete för att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. skriver också i motion 2005/06:Ub7 yrkande 12 att huvudmannens, rektors och lärares ansvar och befogenheter måste preciseras i den nya skollagen. I samma motions yrkande 13 krävs att skolans lärare och rektorer ges verktyg och tydliga befogenheter att åstadkomma lugn, ro och ordning.