bet · GT01TU5 · 2006-05-16 00:00:00 — Utskottet konstaterar att dessa uppgifter är föremål för upphandling och att ett utttalande från i denna fråga därmed inte är nödvändigt. Frågan om konkurrensutsättning av förarprövning bl.a. i syfte att minska kötiderna avstyrktes av utskottet (bet. 2004/05:TU2). Utskottet konstaterade att väntetiderna var för långa men att det inte ankommer på att ange hur dessa väntetider skall kortas. Utskottet såg inte heller hur en avreglering skulle kunna avhjälpa situationen. Tvärtom skulle en sådan åtgärd kunna ge klara nackdelar för såväl trafiksäkerhet som effektivitet. Utskottet kan nu konstatera att kötiderna minskat . Motionsförslaget avstyrks med hänvisning till tidigare ställningstagande. Motionsyrkanden om avreglering av avstyrktes av utskottet i betänkande 2004/05:TU6 Fordonsfrågor. Utskottet hänvisade till tidigare uttalande om att intresset av att främja en hög trafiksäkerhet, en god miljö och en regional balans talar för en fortsatt ensamrätt för AB att utföra kontrollbesiktningar samt angav att det inte framkommit några skäl som talar för ett förändrat ställningstagande i denna fråga. I sammanhanget uppmärksammade utskottet vidare de åtgärder som vidtagits i syfte att minska köerna och förbättra tillgängligheten till tjänster. Det gäller investeringar i nya besiktningsstationer inklusive en mobil sådan samt att förslag till besiktningstid numera återfinns på samtliga kallelser till besiktning. Utskottet angav som sin mening att dessa förändringar inneburit en välkommen vidareutveckling av AB:s tjänster. Enligt utskottet har det inte tillkommit något nytt som föranleder ett förändrat ställningstagande i frågan. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Frågan om en avveckling av stuverimonopolet har behandlats av utskottet tidigare (bet. 2005/06:TU12). Utskottet har inte ändrat inställning i frågan, motionsförslaget avstyrks därmed med hänvisning till tidigare ställningstagande. I utskottets betänkande 2003/04:TU10 Transportinfrastrukturen 2004-2015 diskuterades den då motionsledes aktualiserade frågan om bildandet av ett samlat infrastrukturverk. Utskottet pekade på att frågan varit föremål för diskussion i såväl nationell som internationell transportpolitisk idédebatt. Argument mot en sådan lösning har ofta handlat om risk för centralstyrning, övertung byråkrati, ineffektivitet och att viktiga politiska avvägningar förs bort från den politiska arenan. Utskottet visade viss förståelse för motionärernas förslag om behovet av en samordning och ett trafikslagsövergripande synsätt. Enligt utskottets då redovisade bedömning kan dock detta behov väl tillgodoses inom ramen för nuvarande planeringssystem. Genom den roll som t.ex. , , tilldelats för att skapa ett mer enhetligt planeringssystem med gemensamma planeringsförutsättningar och enhetliga principer för samhällsekonomisk kalkylering, ges förutsättningar för ett samordnat agerande. Av ovan nämnda skäl angav utskottet att det inte var berett att ta initiativ för att skapa ett samlat infrastrukturverk. Då utskottet inte ändrat inställning i denna fråga avstyrks motionsförslagen med hänvisning till tidigare ställningstagande. En motionär uppmärksammar att det finns ett antal statliga myndigheter som arbetar med trafikprognoser och planering av infrastrukturåtgärder. Utskottet noterar att så är fallet samt att denna fråga uppmärksammats bl.a. i samband med utvecklingen av infrastrukturplaneringen, som av många upplevts som omständlig. Regeringen har därför i propositionen angett som sin bedömning att den inriktningsplanering som inleder infrastrukturplaneringen med fördel kan läggas samman med årliga uppföljning av de transportpolitiska målen. Utskottet, som delar regeringens bedömning i denna fråga anser att syftet med detta motionsförslag därmed delvis blir tillgodosett. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om transportforskning och innovation med hänvisning till vad utskottet anfört om pågående och planerade insatser, bl.a. inom ramen för den nationella FUD-strategin. Jämför reservation 10 (m, fp). Enligt regeringens bedömning bidrar transportforskning till den kunskapsuppbyggnad som behövs för att uppnå de transportpolitiska målen. Finansiärer av transportforskningen bör i ökad utsträckning stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad, i första hand vid forskningsmiljöer med internationell slagkraft. Strategiska myndighetsgemensamma forskningsområden utgörs av - transportsystemets fysiska infrastruktur, - transporter och miljö samt - regelsystem och styrmedel. Av propositionen framgår vidare att bör ta fram ett forskningsprogram om åkerirelaterade frågor. När det gäller gränsöverskridande samarbete gör regeringen bedömningen att EU:s Interregprogram i ökad utsträckning bör användas för transportrelaterade projekt som förbättrar förutsättningarna för regioners utveckling och transporter över nationsgränser. Det är angeläget att såväl statliga myndigheter som regioner, forskningsinstitut och företag deltar i samarbetet. Östersjöprogrammet bedöms vara av särskilt intresse. Enligt regeringens bedömning bör innovationstakten inom kollektivtrafiksektorn öka. Regeringen bedömer också att ny teknik inom transportsystemet skall bidra till att utveckla ett hållbart transportsystem som näringspolitiska aspekter beaktas. För att utnyttja innovationspotentialen fullt ut är det viktigt med samordning av de olika trafikverkens verksamhet, mellan myndigheter och näringsliv, samt inom EU. lät göra en uppföljning av transportforskningen mot bakgrund av de ändrade förutsättningarna genom nedläggningen av KFB och överförandet av dess uppgifter till . Uppdraget gavs åt f.d. regionplanedirektör . Utgångspunkten skulle vara trafikutskottets uttalande i olika sammanhang om att transportforskningen är strategisk för att uppnå det transportpolitiska målet om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I rapporten, som benämndes Transportforskning i en föränderlig värld, konstaterades att - utöver huvuduppgiften att stödja svenska innovationssystem - fick ta över det mesta av KFB:s ansvar. Däremot fick inte uppgiften att samordna all sådan forskning och satsade på långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad. Inledningsvis dominerades arbete med uppbyggnaden av en ny myndighet; transportforskningen var inte primär. De två andra huvudfinansiärerna, och , behöll sina tidigare roller och tog dessutom på sig ett vidgat ansvar för sådan transportforskning som inte föll på . Effekterna av finansieringsreformen hade enligt utredaren medfört att de teknisk-industriellt inriktade programmen, som ofta drivs i samarbete med fordonsindustrin, fått i huvudsak oförändrade eller ökade anslag. Stödet till transportpolitiskt viktig och långsiktigt kunskapsuppbyggande forskning hade däremot fått minskat stöd; samhälls- och beteendevetenskaplig forskning om vägtrafiksäkerhet hade däremot minskat. I rapporten framhölls att i synnerhet emellertid hade uppmärksammat detta och i sin nationella strategi för transportrelaterad FUD uttalat tydliga ambitioner att förbättra läget. Utöver detta konstaterades att resurserna hade minskats genom en rad förändringar som medfört fördyringar för forskningen i allmänhet. Styrningen av transportforskningen borde från trafikutskottets sida inriktas på att driva på för att utveckla, förstärka och förankra den nationella strategin. Vidare borde en sådan samlad strategi utarbetas fortlöpande. En rad åtgärder föreslogs. Ett särskilt ramanslag för sådan FUD som är motiverad av det transportpolitiska målet, behovet av långsiktig kunskapsutveckling i samhället utöver det egna verkets behov och behovet av kreativt ifrågasättande forskning förespråkades. Ramanslaget borde med fördel kunna avse hela sektorn och läggas hos kopplat till uppdraget att utarbeta en samlad strategi. borde och sektorsansvar för forskning analyseras vidare. Ytterligare ett problem i det nuvarande systemet ansågs vara att det lägger ansvaret på myndigheter för en uppgift som är tydligt politisk, nämligen avvägningen mellan insatser för forskning som är närings- och tillväxtpolitiskt motiverad, transportpolitiskt motiverad samt den som är forsknings- och utbildningspolitiskt motiverad. Ökade resurser var en förutsättning för att inte delar av transportforskningen skulle behöva läggas ned. Beträffande EU-arbetet framhölls behovet av att reda ut vilka projekt som får mervärden genom det internationella forskningssamarbetet och vilka som är så centrala för vår kunskaps- och kompetensutveckling att vi bör sträva efter att de förblir i . Rapporten har - tillsammans med vissa andra studier - införts i serien Rapporter från (2004/05:RFR1). I sitt yttrande över den forskningspolitiska propositionen (prop. 2004/05: 80) Forskning för ett bättre liv förordade trafikutskottet (yttr. 2004/05:TU3y ) bl.a. följande som utgångspunkter för de fortsatta insatserna. Inledningsvis sade sig utskottet se positivt på att ett arbete med en nationell strategi för transportforskningen hade inletts. Detta ökar förutsättningarna för en överblick och strategisk inriktning på besluten på olika nivåer när det gäller forskningsinsatserna, ansåg utskottet. Det är viktigt att den nationella strategin är väl underbyggd och förankrad. som den bör ge fasta spelregler för den framtida forskningen bör det finnas utrymme för en anpassning till förändringar i omvärlden, framhölls det. Regelmässig översyn är därför av vikt. I sammanhanget upprepade utskottet också sin tidigare ståndpunkt, nämligen att forskningsinsatserna är av strategisk betydelse för att de transportpolitiska målen skall kunna uppnås. Omläggningen syntes ha inneburit att transportforskningen i någon mån fjärmat sig från denna inriktning, menade utskottet. Trafiksäkerhet framhölls vidare som ett prioriterat område. Utskottet pekade på att varit ledande. Det är därför i hög grad angeläget att det inte uppstår några kunskapsförluster genom omläggningen, betonade utskottet som särkilt ansåg detta gälla de samhälls- och beteendevetenskapliga disciplinerna. Vidare är en begränsning av transportsektorns miljöpåverkan angelägen, anförde utskottet. Gränsen mellan transportforskning och teknisk forskning respektive miljöforskning angavs vara flytande. Det framhölls att även insatser syftande till att begränsa skadlig miljöpåverkan från transporterna bör vara prioriterade från forskningssynpunkt, exempelvis med avseende på alternativa drivmedel, fordonens bränsleeffektivitet och utsläpp till luft av skadliga ämnen. Forskning inom transportområdet behövs även för att åstadkomma ett mer jämställt transportsystem där skillnaderna mellan kvinnliga och manliga perspektiv på transportfrågor uppmärksammas, framhöll utskottet. Kvinnors och mäns olika värderingar, behov, erfarenheter, vanor och fysiska egenskaper spelar en stor roll alltifrån transportsystemets övergripande utformning till exempelvis hur fordons inre säkerhetssystem konstrueras. Det är också viktigt att både manliga och kvinnliga perspektiv finns med när forskningsprojekt utformas och bedöms och att såväl manliga som kvinnliga erfarenheter och värderingar tas till vara inom transportforskningen. En tydligare ansvarsfördelning mellan myndigheterna är av vikt, framhöll utskottet vidare. Detta bör, menade utskottet, även gälla för vilka myndigheter som hanterar de olika trafikslagens forskningsfrågor. Enligt utskottets mening torde den fragmentisering av transportforskningen som noterats efter omläggningen kunna motverkas även genom den samordnande roll som ett mer strukturerat Transam förväntades få. Det är således viktigt att de finansierande myndigheterna samverkar bättre och att ansvaret för skilda områden tydligare klarläggs, framhöll utskottet. Hanteringen av sjöfartens och luftfartens forskning har inte haft en tydlig hemvist. har den statligt finansierade forskningen av järnvägs- och sjöfartsområdena varit blygsam. är det angeläget att understryka vikten av trafikslagsövergripande lösningar. Detta gäller såväl person- som godstransportsystemen. Utskottet utgick från att dessa frågor skulle komma att behandlas i den transportpolitiska propositionen. Detta gällde även frågor om en utveckling av kollektivtrafiken, för vilket område det - enligt utskottets uppfattning - finns en stor potential. Enligt utskottets mening krävdes starka forskarmiljöer för att skall kunna hävda sig på de områden där vi har haft stora internationella framgångar. För att skapa bättre förutsättningar för sådana miljöer efterlystes förändringar både på utförarsidan och bland de myndigheter som finansierar verksamheten, ansåg utskottet. Avslutningsvis framhöll utskottet vikten av att en koppling görs till forskningens förutsättningar och möjligheter att bidra till att uppfylla olika mål inför viktigare ställningstaganden i inom utskottets beredningsområde. Detta gällde inte minst inför de då aviserade transportpolitiska respektive IT-politiska propositionerna. m.fl. (m) föreslår i motion 2005/06:T26 att regeringen skall ges möjlighet att bevilja myndigheter dispens för teknikutveckling som ligger utanför rådande lagstiftning, eftersom lagstiftning ofta är baserad på äldre, beprövad teknik. Relevanta säkerhetsaspekter måste dock beaktas (yrkande 8). m.fl. (fp) kräver i motion 2004/05:T468 att transportforskningen bör samordnas i högre grad samt att den akademiska forskningen skall vara resultatorienterad. Målet inom detta område bör vara ett transportsystem som inte utmärks av brist på teknisk samordning, administrativa hinder eller hinder i form av organisatoriska eller kulturella barriärer (yrkande 5). Likalydande förslag framförs i motion 2005/06:T559 m.fl. (fp) yrkande 5. m.fl. (mp) efterfrågar i motion 2004/05:T245 en nationell strategi för transportforskningen. Syftet skall vara att tillvarata och utveckla och starka ställning inom både fordons- och telekomindustrierna. I strategin måste nationella prioriteringar lyftas som ytterligare offentliga forskningsmedel tillförs. I motion 2005/06:T296 av m.fl. (mp, -) anges att fördelningen av forskningsanslag till olika ändamål inom transportsektorn bör ses över ur ett jämställhetsperspektiv. Som exempel anges fördelningen på anslag till fordonsforskning respektive miljö och säkerhet, eftersom män och kvinnor anges värdera dessa områden olika högt (yrkande 13). Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att transportrelaterad forskning, utveckling och demonstration är en förutsättning för väl fungerande hållbara person- och godstransportsystem. Som har redovisats i det föregående har utskottet under en följd av år nära följt utvecklingen inom transportforskningen, bl.a. genom initiativet till en uppföljningsstudie. Utskottet har också vid olika tillfällen, senast i samband med den forskningspolitiska propositionen , redovisat sin syn på hur en framtidsinriktad transportforskning bör vara utformad, och har då särskilt haft den då aviserade transportpolitiska propositionen i åtanke. Utskottet konstaterar att regeringen i stor utsträckning har hörsammat vad utskottet har framfört i sammanhanget. Sålunda ansluter sig utskottet till vad som anförs i propositionen om att svenska transportforskningsmiljöer med internationell slagkraft är av avgörande betydelse för att säkerställa tillfredsställande, långsiktig kunskapsuppbyggnad. Utskottet delar också regeringens uppfattning om att EU-dimensionen bör prioriteras och långsiktigheten i insatserna öka. Likaså konstaterar utskottet att vad det har uttalat om vikten av en bättre samverkan mellan berörda myndigheter har fått genomslag i propositionen och att ansvaret för skilda insatsområden klarläggs tydligare. Såsom regeringen anför bör också Transam ges en stärkt roll. Utskottet noterar att avses sätta av resurser för att leda detta arbete. Utskottet ser också positivt på att en årlig översyn av de samlade satsningarna inom transportforskningsområdet kommer att tas fram. Vidare välkomnar utskottet den ansvarsfördelning för olika inriktningar inom forskningen som har gjorts och redovisas i propositionen.Dessa anges gälla bl.a. områdena trafikslagsövergripande, Säkerhet, sårbarhet och trygghet, Begränsning av miljöpåverkan, Styrmedel, Jämställdhet samt Barn och unga. Utskottet ansluter sig också till vad regeringen har anfört om att samhälls- och beteendevetenskaplig transportforskning är betydelsefull inom många forskningsområden. har och ett sektorsansvar för FUD inom sina respektive områden. Regeringen anser inte att det förslag som fördes fram i FUD-strategin, nämligen att och skulle ges motsvarande ansvar, bör genomföras . Utskottet har ingen erinran mot detta ställningstagande, men anser att dessa frågor bör följas noga av regeringen. Utskottet konstaterar att kollektivtrafiken utgör en central del av persontransportsystemet och välkomnar vad som sägs i propositionen om att innovationstakten inom kollektivtrafiksektorn bör öka. förslag om innovation har tagits omhand genom dels den nationella FUD-strategin, dels och gemensamma FOU-program för kollektivtrafiken. I detta sammanhang vill utskottet understryka vikten av att särskilt järnvägssektorn ges möjligheter att med stöd av forskning och innovation utvecklas mot en mer attraktiv transportform som på ett bra sätt möter kraven från morgondagens resenärer. Utskottet instämmer med regeringen om att några områden särskilt bör uppmärksammas i innovationshänseende. Det gäller t.ex. upphandlingsformer, informations- och biljettsystemet samt effektiva lösningar för kollektivtrafik i glesbygd. Mot bakgrund av vad utskottet nu har anfört avstyrks motionerna 2004/05:T468 (fp) yrkande 5, 2004/05:T245 (mp) och 2005/06:T559 (fp) yrkande 5. Syftet med motionsförslagen förutsätts dock till väsentlig del komma att tillgodoses. Utskottet konstaterar att även behovet av forskning om insatser för att åstadkomma ett mer jämställt transportsystem lyfts fram i propositionen. Rätt åtgärder från skilda aktörers sida förutsätter kunskaper om perspektiv på transportfrågor hos olika grupper av kvinnor och män. Det är viktigt att jämställdhetsperspektiv beaktas när forskningsprojekt utformas, bedöms och genomförs. Det innebär att erfarenheter, förutsättningar, intressen och behov hos olika grupper av kvinnor och män speglas i transportforskningen. Vidare ansluter sig utskottet till vad regeringen anför om att arbetet med att öka jämställdheten inom transportområdet förutsätter att anställda på trafikverken har relevanta kunskaper och insikter om genusperspektiv och maktstrukturer. Myndigheter med sektorsansvar bör vidare verka för att andra aktörer som branschorganisationer, trafikföretag och tillverkningsindustri ökar sina kunskaper i jämställdhetsintegrering. Mått och indikatorer bör utvecklas för att trafikverken skall kunna redovisa en analys av kvinnors och mäns utnyttjande av transportsystemet samt deras möjligheter att påverkas dess utveckling och förvaltning. Med hänvisning till vad utskottet har anfört i det föregående anser utskottet att motion 2005/06:T296 yrkande 13 (mp, -) är eller kommer att bli tillgodosedd genom redovisade åtgärder. Motionen avstyrks därför i berörd del. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att regelsystemet vid behov kan anpassas till nya tekniska lösningar. Det är också en pågående process generellt inom lagstiftningsarbetet. När det särskilt gäller transportområdet vill utskottet erinra om att möjlighet till dispens i vissa fall finns i trafikförordningen. Att medge möjligheter till generell dispens från en regel kan, enligt utskottets mening, inte anses ändamålsenligt. Dispensfrågor bör således inte utgöra ett normaltillstånd, utan de bör prövas från fall till fall. Enligt utskottets mening finns inga hinder för en myndighet att göra en framställning härom till regeringen när myndigheten bedömer att detta behövs eller är lämpligt. Utskottet förutsätter att regeringen ägnar särskild uppmärksamhet åt dessa frågor när det gäller lagstiftningsarbetet på transportområdet. Mot bakgrund av det nu anförda är inget initiativ från sida påkallat, varför motion 2005/06:T26 (m) yrkande 8 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Enligt utskottets mening har det internationella samarbetet inom transportområdet blivit allt viktigare, en utveckling som accentuerats av utvecklingen inom EU. Ett samordnat svenskt agerande i olika organ är en grundläggande förutsättning för ett trovärdigt och framgångsrikt internationellt arbete. De rutiner som utskottet och utarbetat har enligt utskottets mening varit värdefulla och bör kunna utgöra en god grund för fortsatt utveckling som tryggar att ges ett stärkt inflytande i det allt viktigare samarbetet inom transportområdet på EU-nivå. Motionsförslag om inriktningen av det internationella samarbetet avstyrks. Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c). I propositionen konstateras att en allt större del av transporterna är gränsöverskridande, vilket ställer höga krav på att transportsystemen integreras över nationsgränserna. De frågor som måste lösas blir därmed av sådan karaktär att de endast kan lösas genom internationella överenskommelser. agerande i internationella forum måste självfallet styras av den inriktning och de prioriteringar som riksdag och regering lagt fast genom transportpolitiken. Ett samordnat svenskt agerande i olika organ är därför en grundläggande förutsättning för ett trovärdigt och framgångsrikt internationellt arbete. Enligt regeringens bedömning måste även i fortsättningen ta aktiv del i de viktiga internationella organen för utvecklingen av de internationella regelverken på transportområdet. Det är viktigt att det internationella arbete som utförs av myndigheterna i ökad utsträckning samordnas med . Mot bakgrund av den senare årens utveckling i , främst med avseende på utvidgningen av EU gör regeringen bedömningen att formerna och innehållet för det fortsatta Östersjösamarbetet på det transportpolitiska området bör ses över. Vidare anges att utgångspunkterna för EU-arbetet på transportområdet med så decentraliserade beslut som möjligt i EU-processen och en integrering av det europeiska transportsystemet bör stå fast. Den nordliga dimensionen och de särskilda förutsättningar som den innebär bör lyftas fram i arbetet. Samarbetet mellan , myndigheterna, näringslivet och övriga intressenter behöver förstärkas för att ge bättre förutsättningar i förhandlingsarbetet. För att öka effektiviteten i EU-arbetet bör tydligare svenska prioriteringar göras. Regeringen gör bedömningen att det finns förutsättningar att utveckla och förbättra samarbetet på transportområdet i internationella frågor och därigenom öka ambitionen med och effekten av det svenska EU-arbetet. I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) uppmärksammas den internationella konkurrensen inom transportområdet. Det är enligt motionärerna inte acceptabelt att aktörer med monopolsituation i ett land som dröjer med sin avreglering, kan gå in och konkurrera på en annan, avreglerad marknad, utan att konkurrensvillkoren är jämförbara. Den måste kraftfullt verka för att avreglering och konkurrensutsättning inom EU-området påskyndas och genomförs i någotsånär samtidiga former (yrkande 7). m.fl. (kd) pekar i motion 2004/05:MJ498 ut ett antal åtgärder som borde genomföras på EU-nivå i syfte att närma sig målet om ett hållbart transportsystem (yrkande 11): - Inkludera transportsektorn i handelssystemet för utsläppsrätter . - Skapa goda förutsättningar för att utveckla en mångfald av alternativ till fossila bränslen. - Inför obligatoriska regler för maximiutsläpp per kilometer. - Likrikta trafikbeskattningen inom EU; koppla beskattningen till miljöpåverkan. - Fördubbla anslagen till forskning och utveckling av alternativ fordonsdrift. - Låt EU delfinansiera investeringar i infrastruktur för bränsledistribution. - Särbehandla miljövänliga fordon. - Stärk miljöhänsynen och hänsyn till transporter i för offentlig upphandling. - Utveckla och avreglera EU:s järnvägsnät.