bet · GT01NU19 · 2006-05-19 00:00:00 — Forskning och ny teknik för framtidens energisystem Utskottet behandlar i betänkandet proposition 2005/06:127 om forskning och ny teknik för framtidens energisystem tillsammans med 20 motioner. I propositionen anges riktlinjerna för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet de förslag regeringen förelagt och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker således att godkänner förslagen i propositionen rörande dels verksamhetens långsiktighet, dels övergripande mål och konkretisering av dessa. Det förstnämnda förslaget innebär att verksamheten skall ges långsiktiga förutsättningar och att den skall följas upp regelbundet genom oberoende utvärderingar som skall ligga till grund för successiva revideringar av inriktning och mål. Det andra förslaget som utskottet bejakar inbegriper att det övergripande målet för insatserna skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål, vilka skall säkerställa att resurserna används på bästa sätt. Regeringens båda förslag tillstyrks delvis i en reservation (kd) men avstyrks i en annan reservation (m, fp). Utskottet tillstyrker vidare att godkänner vad regeringen förordar om energipolitiska insatser på klimatområdet. Dessa insatser skall huvudsakligen inriktas på bilateralt och multilateralt samarbete avseende Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. Slutligen avstyrker utskottet motioner beträffande bl.a. verksamheten vid . Utskottets ställningstaganden till regeringens förslag och behandlade motioner i ärendet har föranlett sammanlagt 14 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:N20 yrkande 1 och 2005/06:N22 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd) Inrättandet av ett energiutvecklingsråd avslår motionerna 2005/06:N21 yrkande 1 och 2005/06:N22 yrkande 3. Reservation 2 (m, fp, kd) Verksamhetens inriktning och mål godkänner vad regeringen förordar om verksamhetens långsiktighet och om övergripande mål och konkretisering av dessa. Därmed bifaller proposition 2005/06:127 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2005/06:N21 yrkande 2, 2005/06:N22 yrkandena 2, 4, 5, 7 och 8, 2005/06:N243 yrkande 11 och 2005/06:N476 yrkande 10. Reservation 3 (m, fp) Reservation 4 (kd) avslår motion 2005/06:N22 yrkande 9. Reservation 5 (m, fp, kd) avslår motionerna 2005/06:N20 yrkande 2 och 2005/06:N22 yrkande 6. Reservation 6 (m, fp, kd) avslår motionerna 2005/06:MJ46 yrkande 31 och 2005/06:N22 yrkande 10. Reservation 7 (fp) Energipolitiska insatser på klimatområdet godkänner vad regeringen förordar om energipolitiska insatser på klimatområdet. Därmed bifaller proposition 2005/06:127 punkt 3 och avslår motion 2005/06:N22 yrkande 11. Reservation 8 (fp, mp) avslår motionerna 2004/05:N405 yrkande 19, 2005/06:MJ520 yrkande 1, 2005/06:N250 och 2005/06:N338 yrkandena 19 och 20. Reservation 9 (m, fp, kd) Reservation 10 (mp) avslår motionerna 2005/06:N271, 2005/06:N289 yrkandena 1, 4 och 5, 2005/06:N338 yrkande 16, 2005/06:N372, 2005/06:N378, 2005/06:N409, 2005/06:N414 yrkande 2, 2005/06:N428 yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:N476 yrkandena 9 och 16. Reservation 11 (m, fp) - motiveringen Reservation 12 (kd) Reservation 13 (mp) avslår motionerna 2005/06:N407, 2005/06:N413 och 2005/06:N436 yrkande 19. Reservation 14 (m, fp, kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:127 om forskning och ny teknik för framtidens energisystem, dels 3 motioner som väckts med anledning av propositionen, dels 1 motion som väckts med anledning av proposition 2005/06:172, dels 1 motion från allmänna motionstiden /05, dels 15 motioner från allmänna motionstiden /06. Genom energipolitiska beslut fastställde riktlinjer för energipolitiken tillsammans med en strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). Genom beslutet antogs ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Programmet indelades i energipolitiska åtgärder på kort sikt (1998-2002) samt åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem och energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (1998-2004). De kortsiktiga åtgärderna syftade till att minska elanvändningen och tillföra ny elproduktion från förnybara energikällor, medan de långsiktiga åtgärderna syftade till att främja utvecklingen och kommersialiseringen av ny, renare och effektivare energiteknik. Totalt anvisades för omställningsprogrammet, varav avsåg de långsiktiga delarna, dvs. energiforskning, energiteknikstöd, introduktion av ny energiteknik samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program. Utredningen, som antog namnet , redovisade sina slutsatser i betänkandet EFUD - en del i omställningen i energisystemet (SOU 2003:80). Utredningen (särskild utredare: dåvarande vd vid ) ansåg bl.a. att det fanns problem med fragmentisering i den verksamhet som bedrevs inom ramen långsiktiga energipolitiska program. Mot denna bakgrund gav regeringen i regleringsbrev för i uppdrag att redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. Uppdraget redovisades i rapporten - Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (Fokus I). I regleringsbrev för gavs i uppdrag att redovisa dels uppföljning av de långsiktiga energipolitiska insatserna genom operativa delmål, mätbara mål och indikatorer, dels prioritering av de långsiktiga energipolitiska insatserna och den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier som redovisats i rapporten om Fokus I. De båda uppdragen redovisades i rapporten . föreslog regeringen (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21) mål för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Enligt förslaget skall målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna vara att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling, såväl i som på andra marknader. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2004/05:NU3). I detta sammanhang meddelade regeringen även sin avsikt att återkomma med förslag till beträffande den närmare utformningen av det långsiktiga energipolitiska programmet. Genom beslut om budgeten för (prop. 2005/06:1 utg.omr. 21, bet. 2005/06:NU3) fastställdes budgeten för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (anslag 35:5 Energiforskning) till för och beräknades sammanlagt till för . I propositionen framläggs riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Förslagen syftar till en ökad fokusering och koncentration av resurserna samt till en ökad ambitionsnivå när det gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter som kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som ekonomiska tillväxt. Verksamheten skall ges långsiktiga förutsättningar och hanteras som övriga forskningsanslag i statsbudgeten. Uppföljning och oberoende utvärdering skall genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. Vidare skall tydliga och uppföljningsbara mål säkerställa att resurserna för de statliga insatserna för att främja utveckling av teknik för framtidens energisystem används på bästa sätt. Det övergripande målet för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. Utifrån dessa övergripande mål har ansvaret att utforma insatserna. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser framhålls vara en viktig del i energipolitiken och strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen inriktas på bilateralt och multilateralt samarbete avseende Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Insatser för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet Utskottets förslag i korthet bör när det gäller insatser för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet godkänna vad regeringen förordar dels om verksamhetens långsiktighet, dels om övergripande mål och konkretisering av dessa och avslå mot detta stående motioner. bör även avslå olika motionsyrkanden vari bl.a. behandlas utgångspunkterna för insatserna, inrättandet av ett energiutvecklingsråd, kommersialisering på energiområdet, roll och internationell samverkan. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd), 2 (m, fp, kd), 3 (m, fp), 4 (kd), 5 (m, fp, kd), 6 (m, fp, kd) och 7 (fp). En vision för omställningen av energisystemet Enligt regeringens bedömning är en väl förankrad vision om en omställning till ett hållbart energisystem en viktig framgångsfaktor för energipolitiken. Denna vision tar sin utgångspunkt i de övergripande målen för energipolitiken, vilka fastställdes av (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Även den strategi för en fortsatt avveckling av kärnkraften som Socialdemokraterna, presenterade utgör ett viktigt led i denna vision (finns återgiven i prop. 2004/05:62). I denna strategi formuleras visionen att på lång sikt skall basera hela energitillförseln på förnybar energi. Vidare framhålls att det övergripande målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna som beslutade om (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3) också utgör en del av detta. Enligt vad som då fastställdes är målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling, såväl i som på andra marknader. Därtill menar regeringen att såväl miljöpolitiken och klimatpolitiken som den s.k. oljekommissionen, som regeringen tillsatte med uppdrag att bistå regeringen i arbetet med att peka ut vägar som påtagligt minskar beroende av olja, är viktiga led i en vision för omställningen av energisystemet. En övergripande vision för omställningen kan därmed sägas vara formulerad, anförs det i propositionen. Förankring och konkretisering av visionen I propositionen framhålls att den övergripande visionen om en omställning till ett hållbart energisystem bör konkretiseras och förankras. Av detta skäl redovisar regeringen sin avsikt att inrätta ett energiutvecklingsråd för att i dialog med näringsliv och organisationer genomlysa förutsättningarna för olika utvalda områden att bidra till omställningen av energisystemet och till utvecklingen av svenskt näringsliv. Rådet skall ledas av statsrådet med ansvar för energifrågor och sammankallas med olika sammansättning för samtal kring en följd av olika teman. Regeringen menar att en viktig uppgift för energiutvecklingsrådet blir att för utvalda utvecklingsområden diskutera och förankra visionen om omställningen till ett hållbart energisystem i dialog med berörda aktörer och därvid sätta in de långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling och demonstration i ett större sammanhang av åtgärder, insatser och styrmedel. Arbetet kan, anser regeringen, med fördel utgå från analyser och omvärldsbevakning och bygga på den dialog och förankring som pågår inom de sex olika s.k. utvecklingsplattformarna, en för vart och ett av temaområdena Energisystemstudier, Byggnaden som energisystem, Energiintensiv industri, Transportsektorn, Kraftsystemet och Bränslebaserade energisystem. Harmonisering med andra styrmedel Regeringen gör bedömningen att insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör ske i nära samverkan med, och som komplement till, andra generella styrmedel och övriga energipolitiska insatser. Det är viktigt, anförs det, att de långsiktiga energipolitiska insatserna och andra styrmedel samverkar för att efterfrågan på resultaten från programmet skall stimuleras och förändringar skall kunna komma till stånd. Regeringen konstaterar att många av de styrmedel som kan användas för att stimulera investeringar i förnybar, småskalig och energieffektiv teknik ligger utanför det långsiktiga energipolitiska programmet. Det gäller t.ex. konverteringsstöd, energi- och koldioxidskatter, elcertifikatssystemet samt tillsynen av energimarknaderna. Andra styrmedel som har haft och har stor betydelse för investeringar i ny energi- och miljöteknik är stödet till lokala investeringsprogram (LIP) respektive stödet till klimatinvesteringsprogram (Klimp). Mot bakgrund av de alltmer internationaliserade energimarknaderna föreligger vidare behov av internationell harmonisering av styrmedel inom exempelvis eller EU, och genom internationella regelverk och standarder. Regeringens bedömning är att det finns utrymme för ett utökat internationellt samarbete på detta område. I propositionen påpekas även att det energiutvecklingsråd som regeringen avser att inrätta kan vara ett lämpligt forum för en rådgivande diskussion kring energipolitiska styrmedel. Teknik och kunskap för framtidens energisystem I propositionen föreslås att insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall ges långsiktiga förutsättningar. Enligt förslaget skall uppföljning och oberoende utvärdering genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. Regeringen anser att de långsiktiga insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör ses som fortvariga insatser mot ett långsiktigt övergripande mål, inom vilket regelbundna uppföljningar och utvärderingar bör ske för att möjliggöra successiva revideringar av omfattning, inriktning och delmål. Den övergripande inriktningen, liksom de övergripande målen, bör enligt regeringens uppfattning läggas fast på lång sikt. , framhålls det, är det lämpligt att följa upp verksamheten genom en oberoende utvärdering av kvalitet och relevans . Utvärderingen bör även avse programmets administration och genomförande samt hur samverkan med andra forskningsfinansiärer och aktörer inom innovationssystemet utvecklas. Då långsiktiga energipolitiska program löpte ut bör nästa oberoende utvärdering göras för att ge underlag för fortsatta insatser efter utgången av . De periodiska oberoende utvärderingarna bör enligt regeringen ge underlag för justeringar i nivå och inriktning. Budgeten för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet fastställdes (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU3) till för , och beräknas till sammanlagt för . Enligt regeringens bedömning innebär detta en rimlig nivå för att verksamheten skall kunna bidra till utvecklingen och omställningen av energisystemet och svara upp mot kravet på ökade ambitioner kring kommersialisering och fokusering. Regeringen gör även bedömningen att anslagsnivån för är väl anpassad till behoven på området även . Övergripande mål och konkretisering av dessa Regeringen anser att genomförandet av statliga insatser för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem behöver tydliga och uppföljningsbara mål som säkerställer att resurserna används på bästa sätt. I propositionen föreslås därför att de övergripande målen för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. Genom beslut om statsbudgeten för introducerades ett nytt övergripande mål för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. I detta sammanhang angavs även att de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna skall inriktas på att sänka kostnader för, och främja introduktionen av, ny energiteknik baserad på förnybara energislag eller teknik och metoder för effektiv och säker tillförsel, distribution och användning av energi samt att genom internationellt samarbete och omvärldsbevakning bygga upp en bild av utvecklingen och forskningsfronten vad gäller teknik, metoder och tjänster på energiområdet så att relevanta lösningar kan införas i det svenska energisystemet. Verksamheten skall även inriktas på att inom energiområdet skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv, inklusive producenter av förnybar energi, och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin samt att forskning, utveckling och demonstration skall prioriteras och genomföras så att nyttiggörandet av resultaten för kommersialisering och marknadsintroduktion underlättas. Enligt regeringens bedömning är det övergripande målet för verksamheten därmed tydligt angivet. Kriteriebaserad prioritering med bibehållen flexibilitet Enligt regeringens bedömning bör ansvara för att utifrån de övergripande målen för energipolitiken och de långsiktiga energipolitiska insatserna utforma verksamheten genom kriteriebaserad prioritering. Vidare framhålls i propositionen att verksamheten bör byggas upp med utgångspunkt i programmets övergripande mål och inte vara låst till enskilda utpekade tekniker. Bortsett från forskning kring kärnkraft (fission) bör således alla tänkbara alternativ, även sådana som inte ingår i programmet såsom fusion samt avskiljning och lagring av koldioxid etc., kunna värderas mot varandra utifrån deras förutsättningar att bidra till omställningen. Alla insatser kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering som kan ha relevans för omställningen av energisystemet bör kunna övervägas. Den "portfölj" av insatser som blir resultatet av den kriteriebaserade prioriteringen bör enligt regeringen innehålla satsningar både med lång och kort tidshorisont, ha tillräckligt djup och bredd, innehålla projekt och program med både högre och lägre risk samt täcka alla temaområden. Regeringen anser även att en god balans bör eftersträvas mellan insatser för tillförsel och effektivare energianvändning. Genomförandet av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet bör enligt regeringens bedömning i huvudsak struktureras inom följande sex temaområden: Byggnaden som energisystem, Regeringen påpekar att det är ytterst angeläget att indelningen i temaområden inte leder till inlåsning eller bristande systemsyn och att relevanta samverkansmöjligheter mellan utvecklingsområdena, liksom möjligheter till samverkan med insatser på andra områden, tas till vara. Temaområdet Byggnaden som energisystem Insatserna inom temaområdet Byggnaden som energisystem bör enligt regeringen vägledas av den övergripande visionen om en framtid där all energianvändning i bebyggelsen är effektiv och långsiktigt hållbar. Vidare framhålls i propositionen att inrättandet av ett centrum för energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning bör prioriteras. Tillskapandet av ett sådant centrum kan enligt regeringens bedömning väsentligt bidra till möjligheterna för ansvariga myndigheter att tillsammans med branschen, högskolor, institut etc. kunna genomföra forskningsprogram där hindren för energieffektivt byggande och förvaltning löses. vill utöver att inrätta ett sådant centrum prioritera studier av samverkan mellan tekniska system, IT, information och beteende. Att behovet av energieffektiviseringsåtgärder i samband med större ombyggnader samt av resultatspridning och insatser för att göra energismarta tekniker och lösningar allmänt kända bör beaktas, framhålls även av regeringen. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom utvecklingsområdena a) Produktion, drift och förvaltning och b) Byggnadens energisystem. Insatserna inom temaområdet Transportsektorn bör enligt regeringen vägledas av den övergripande visionen om en framtid där vägtransporterna och övriga transporter är uthålliga genom att drivmedlen är koldioxidneutrala och miljövänliga och har hög systemeffektivitet, en framgångsrik fordonsindustri levererar energieffektiva fordon, svensk produktionsteknik för koldioxidneutrala drivmedel är kommersialiserad och nya drivmedel och fordon är harmoniserade inom EU. Ökade insatser kring forskning, utveckling och demonstration bör främja en uthållig tillförsel och användning av energi på vägtransportområdet och därigenom bidra till såväl omställningen av energisystemet som till att påtagligt minska beroende av olja. I propositionen påpekas att prioriterade satsningsområden är demonstration och affärsutveckling avseende andra generationens drivmedel, i första hand etanol från skogsråvara och drivmedel från förgasning av biomassa, utveckling och kommersialisering av hybridfordon och fortsatt effektivisering av förbränningsmotorn samt anpassning av denna för alternativa drivmedel. Vidare sägs i propositionen att arbetet inom kommissionen mot oljeberoende kan förväntas leda fram till råd och rekommendationer av betydelse för insatserna på området och att regeringen i så fall avser att återkomma i frågan. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom utvecklingsområdena a) Biodrivmedel, b) Fordon och drivlinor och c) Systemstudier. Insatserna inom temaområdet Bränslebaserade energisystem bör enligt regeringens mening vägledas av den övergripande visionen om en framtid där har en tryggad, effektiv och miljöanpassad produktion av el, värme, kyla och drivmedel baserade på klimatneutrala bränslen samt är en internationellt ledande aktör inom biobränsleområdet och har konkurrenskraftiga företag inom energiområdet. Enligt regeringens bedömning är en uthållig användning av biomassa för energiändamål av stor betydelse för omställningen av energisystemet. För att komma närmare visionen måste bränsletillförseln vara trygg och effektiv, och biobränsleproduktionen från skog och måste öka, liksom produktionen av el från biobränslen. Verksamheten inom temaområdet har av strukturerats inom utvecklingsområdena a) Bränsleförsörjning, b) Energiomvandling och c) Systemstudier. Bland de av prioriterade insatserna kring bränsleförsörjning återfinns verksamhet som syftar till effektiv och uthållig skogsskötsel och tekniksystem för starkt ökande produktion av bränslen från skogsmark, ökad produktion och användning av en mångfald av energigrödor, ökad utvinning av energi ur avfall, inklusive effektiv biogasproduktion med avseende på resursutnyttjande och klimatnytta, bättre förutsättningar för energitorv genom att minimera miljöpåverkan, kvalitetssäkring av komplexa bränslen m.m. Inom området energiomvandling återfinns verksamhet som syftar till ökat elutbyte, ökad bränsleflexibilitet, utvecklingen av avancerad ny teknik för energiomvandling av biobränslen och av nya tekniker och strategier för kombinatlösningar med el-, värme-, kyl- och drivmedelsproduktion samt till att trygga energiförsörjningen och minska utsläpp från förbränning av biomassa. Insatserna inom temaområdet Energiintensiv industri bör enligt regeringen vägledas av den övergripande visionen om en framtid där den energiintensiva industrin i utvecklas så att den fullt ut är konkurrenskraftig och uthållig och där industrins möjligheter att bidra till omställningen av energisystemet tillvaratas.