bet · GT01KrU28 · 2006-05-18 00:00:00 — Utskottet hänvisar till att regeringen avser att uppdra åt berörda myndigheter och public service-företagen att gå igenom tekniska och administrativa förutsättningar för att klarlägga om det finns svagheter i systemen och oklarheter i fråga om myndigheters skyldighet och behörighet att varna och lämna vägledande information i hotande och akuta situationer. Jämför särskilt yttrande 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 8) att programföretagen ska upprätthålla den höga säkerhet för produktion och distribution som utmärkt verksamheten. Företagen ska ställa höga krav på de leverantörer som anlitas för programinsamling och distribution av egensändningar. De nuvarande principerna för företagens organisation och programverksamhet under höjd beredskap och vid extraordinära händelser ska fortsätta att gälla. I likhet med den inriktning som gäller för samhällets beredskapsplanering i stort ska företagens planering inriktas mot extraordinära händelser. Utifrån en risk- och sårbarhetsanalys ska sändningsverksamheten analyseras och värderas så att avbrott så långt som möjligt kan undvikas. Detta arbete ska ske efter samråd med Styrelsen för psykologiskt försvar. SVT och SR ska vara skyldiga att sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. Av motion Kr216 av och () framgår att Radio tystnade under stormen härjningar i . Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att driftsäkerheten för lokalradion ska förbättras. bör tillsammans med som är ansvarigt för nätet få i uppdrag att se över driftsäkerheten och vidta de åtgärder som behövs för att alla ska kunna ta del av information via lokalradion även i krissituationer med långvarigt strömavbrott. Av regeringens förslag framgår att programföretagen ska ställa höga krav på de leverantörer som anlitas för programinsamling och distribution av egensändningar. Då det gäller förslaget i motion Kr216 (c) kan nämnas att regeringen i budgetpropositionen konstaterade att etermedierna hade stor betydelse i samband med den storm som drabbade södra och västra i januari 2005.5[Prop. 2005/06:1 utg.omr. Etermedierna bedömdes då ha haft den starkaste infrastrukturen av alla som finns för informationsspridning. Vidare kan nämnas att nuvarande sändningstillstånd för , SVT och UR anger att programföretagen efter samråd med , Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) och andra berörda myndigheter ska utarbeta beredskapsplaner för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Beredskapsplanerna ska före lämnas till regeringen och till SPF för kännedom. 2005/06:133 Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle bedömer regeringen att radio och TV även fortsättningsvis bör vara det grundläggande medlet för varning och information till allmänheten. Regeringen avser att uppdra till berörda myndigheter att i samverkan med public service-företagen gå igenom tekniska och administrativa förutsättningar för att klarlägga om det finns svagheter i systemen och oklarheter i fråga om myndigheters skyldighet och behörighet att varna och lämna vägledande information i hotande och akuta situationer. Motion Kr216 (c) får därmed anses vara tillgodosedd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 8) rörande beredskapsfrågor. Motion Kr216 (c) avstyrks. Ändring i radio- och TV-lagen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringar i radio- och TV-lagen.Förslaget innebär att enskilda bestämmelser i lagen om myndigheters rätt till information i vissa särskilda fall ska ersättas av en generell bestämmelse. Ändringarna träder i kraft . I avsnitt 13 Förutsättningar för myndigheternas tillsyn föreslår regeringen vissa ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844). Förslaget innebär att enskilda bestämmelser i lagen om myndigheternas rätt till information i vissa särskilda fall ska ersättas av en generell bestämmelse. Enligt den nya bestämmelsen ges och TV, Radio- och och rätt att begära att den som bedriver tillståndspliktig verksamhet enligt lagen ska tillhandahålla myndigheterna upplysningar och handlingar som behövs för kontroll av att verksamheten bedrivs i enlighet med lagen samt de villkor och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Den som åsidosätter bestämmelserna får av myndigheterna föreläggas att följa bestämmelserna. Föreläggandet får förenas med vite. I avsnitt 16.2 Radio och TV-lagen föreslår regeringen (punkt 2) att lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna ska dock inte tillämpas på sändningar av program som skett före ikraftträdandet. Utskottet tillstyrker att antar de föreslagna ändringarna (punkt 2). Principerna för finansiering och medelstilldelning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande principerna för finansiering och medelstilldelning främst med hänvisning till att public service-företagen ska vara självständiga i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Motionsförslag om att programföretagen ska skattefinansieras avstyrks, eftersom en sådan finansieringsmodell innebär att programföretagen riskerar att bli mer bundna till statsmakterna. Utskottet avstyrker även förslag som innebär att programföretagen i huvudsak ska finansieras genom nyinrättade fonder vilka fått sitt kapital från utförsäljning av statliga bolag. Jämför reservationerna 28 (m) och 29 (fp). Regeringen föreslår att programföretagens verksamhet (punkt 9 i denna del) ska finansieras med TV-avgiftsmedel. Reklam ska inte vara tillåten. Programföretagen ska inom tillgängliga ekonomiska ramar göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla uppdraget. Verksamheten ska inom ramen för gällande sändningstillstånd och andra villkor bedrivas rationellt och syfta till god effektivitet och produktivitet. Samordningen mellan programbolagen ska öka. Dagens system för medelstilldelning till programföretagen från rundradiokontot bibehålls, men sambandet mellan TV-avgiftsintäkter och medelstilldelningen till företagen förstärks. Vidare föreslås att medelstilldelningen till programföretagen från rundradiokontot ska räknas upp under förutsättning att balansen på rundradiokontot upprätthålls. I Moderata samlingspartiets motion Kr30 avvisar motionärerna förslaget att public service-verksamheten ska finansieras med TV-avgifter och föreslår i stället skattefinansiering på samma sätt som gäller för annan verksamhet som är omistlig för allmänheten (yrkande 11). Samma förslag framförs av partiet i motion Kr233 (yrkande 28) och i motion K340 (yrkande 3) samt i en enskild motion, Kr292, av (). Även i motion Kr219 av () föreslås att en ny finansieringsform ska införas för public service-företagen. Motionärens huvudalternativ synes vara att verksamheten i fortsättningen ska skattefinansieras. I motion Kr33 föreslår liberalerna en finansieringsmodell som innebär att flera fristående fonder ska skapas för att stödja public service-program inom radio och TV. Fonderna kan enligt motionärerna ges skilda profiler i syfte att öka mångfalden i utbudet och bidra till ökad regional spridning av samhällsbevakningen. Fonderna föreslås få sina resurser från två källor. För det första ska ett grundkapital för fonderna byggas upp, t.ex. genom försäljning av statliga bolag. För det andra ska fonderna få årliga tillskott från auktionering av radiofrekvenser, från koncessionsavgifter för TV-sändningar och från nätavgifter. Produktionsresurserna hos SR, SVT och UR bör enligt mening kunna övertas av personalen eller säljas som publika bolag på börsen. De tillgångar som dessa bolag har bör komma den framtida public service-verksamheten till nytta (yrkande 8). I motion Kr34 av () föreslås en ny finansieringsmodell av public service-program för nationella minoriteter. Motionären menar att offentliga medel ska kunna finansiera produktion av public service-program som distribueras även via andra etermedier än de statliga. För att säkerställa minoritetsspråkens fortsatta existens är det enligt motionären viktigt att stiftelser, intresseorganisationer och kommersiella företag kan ansöka om medel från fonder. I motionen anges inte vilka fonder som avses (yrkande 2). Utskottet anser i likhet med regeringen att verksamheten vid public service-företagen ska bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Finansieringsmodellen och medelstilldelningen får inte begränsa programföretagens oberoende eller programverksamheten på ett sätt som kan strida mot uppdraget. Med utgångspunkt i dessa grundläggande principer finner utskottet att det inte är lämpligt att finansiera public service-företagen med skattemedel, som föreslås i en rad motioner från Moderata samlingspartiet samt i en enskild motion, Kr219 (c). Som framhålls i propositionen skulle programföretagen då riskera att bli mer bundna till statsmakterna. Ett bifall till liberalernas kommittémotion Kr33 skulle få konsekvenser långt utanför kulturutskottets beredningsområde. Det skulle också innebära att hela den nuvarande strukturen för public service-företagen bröts upp och att SR, SVT och UR övergick i annan ägo. Hur förslaget är tänkt att omsättas i praktisk tillämpning framgår inte av motionen. Enligt utskottets uppfattning framstår det inte som realistiskt. Förslaget i motion Kr34 (fp) tycks bygga på samma finansieringsmodell som den som framförs i Folkparitet liberalernas motion. Även detta motionsförslag framstår därför som orealistiskt. Utskottet anser således att ska bifalla regeringens förslag (punkt 9 i denna del) och avslå motionerna Kr30 (m) yrkande 11, Kr33 (fp) yrkande 8, Kr34 (fp) yrkande 2, Kr219 (c), Kr233 (m) yrkande 28, Kr292 (m) och K340 (m) yrkande 3. Utvecklingen av samarbetet mellan public service-bolagen Utskottets förslag i korthet Utskottet har inte något att erinra mot att regeringen låter utreda och lägga fram förslag till hur public service-företagen ska åstadkomma ett effektivare resursutnyttjande. De tre företagen har redan inlett ett samarbete som gäller olika stöd- och servicefunktioner, vilket utskottet ser positivt på. Ett motionsyrkande avstyrks med hänvisning till att utskottet inte är berett att uttala sig om vilka eventuella organisatoriska konsekvenser en sådan samverkan kan få. Jämför reservation 30 (kd). Av propositionen (avsnitt 14.1) framgår att regeringen anser att verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst ska bedrivas så kostnadseffektivt som möjligt. Det är därför nödvändigt med en ökad samordning mellan företagen. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att i nära samarbete med programföretagen ta fram förslag till hur ett effektivare resursutnyttjande kan åstadkommas. Regeringen framhåller att det bör vara en utgångspunkt för utredaren att UR även fortsättningsvis ska ha ett eget sändningstillstånd som beskriver verksamhetens inriktning och att de ekonomiska ramarna ska motsvara den nivå som gäller . De resurser som frigörs ska användas till programproduktion och komma respektive bolag till del (prop. s. 82). anför i sin motion Kr35 att programbolagen redan nu undersöker möjligheterna till samarbete inom alla områden utanför respektive bolags kärnverksamhet. Syftet är att de genom att samutnyttja stöd- och servicefunktioner ska kunna lösgöra ytterligare resurser för programverksamheten. ser mycket positivt på detta initiativ. Om initiativet slår väl ut är det naturligt att en diskussion påbörjas om att de tre bolagen slås samman till ett bolag. I de flesta europeiska länder är public service-verksamheten organiserad i en sammanhållen organisation för såväl radio och TV som utbildningsprogramverksamhet (yrkande 7). Utskottet har inte något att erinra mot vad regeringen anför om produktivitet och effektivitet i programföretagen. har i sin motion uppmärksammat att ett arbete med detta syfte redan har påbörjats av de tre företagen tillsammans. Av SVT:s årsredovisning framgår att de tre bolagen har beslutat att genomföra en förstudie inom alla områden utanför den rena kärnverksamheten. Avsikten är att de genom att samarbeta inom olika stöd- och servicefunktioner ska kunna använda en större andel av sina resurser för kärnverksamheten. De tre företagen siktar på att kunna börja överföra sina befintliga resurser för stöd- och servicefunktioner till en gemensam organisation . Målet är att samordningen ska ge full effekt med början 2009. Utskottet ser positivt på programföretagens intentioner i detta avseende. För utskottet är det självklart att verksamheten inom SR, SVT och UR bedrivs så kostnadseffektivt som möjligt. Utskottet ser - i likhet med motionärerna bakom motion Kr35 (kd) - positivt på det arbete som påbörjats. Utskottet är emellertid inte berett att uttala sig om huruvida det är naturligt, önskvärt eller lämpligt att ett sådant samarbete i förlängningen får så vittgående organisatoriska konsekvenser att de tre programbolagen går samman i ett bolag. Motion Kr35 (kd) yrkande 7 avstyrks. Medelstilldelningen till programföretagen i enlighet med fördelningsnyckeln Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelningsnyckel och medelstilldelning för SVT, SR och UR . Regeringen föreslår (punkt 9 i denna del) att den nuvarande fördelningsnyckeln, för SVT, för och för UR, ska användas även under kommande tillståndsperiod för fördelning av medel direkt från rundradiokontot. Programföretagen ska tilldelas sammanlagt 6 direkt från rundradiokontot. Medlen ska anvisas enligt fördelningsnyckeln med 3 till SVT, 2 till SR och till UR. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelningsnyckel och medelstilldelning för SVT, SR och UR (punkt 9 i denna del). Överföring av medel till och från distributionskontot Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om överföring av medel till och från distributionskontot. Regeringen föreslår (punkt 9 i denna del) att ska föras från rundradiokontot till det s.k. distributionskontot. Från distributionskontot ska anvisas för distributionskostnader till SVT och till UR. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om överföring av medel från rundradiokontot till distributionskontot och från distributionskontot till SVT och UR (punkt 9 i denna del). Bemyndigande om lån i Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att ska bemyndiga regeringen att besluta om lån i intill ett belopp av för att täcka underskottet på distributionskontot. När det gäller balansen på distributionskontot vill utskottet framföra följande. Anledningen till att ett särskilt distributionskonto har inrättats är att kostnaderna för SVT:s och UR:s marksändningar är och kommer att vara höga på grund av att TV-distributionen sker parallellt med både äldre analog och ny digital teknik. Av propositionen framgår att ett underskott uppkommer på distributionskontot då det sker parallella sändningar i marknätet. För att finansiera underskottet är en kreditram knuten till distributionskontot. Storleken på kreditramen beslutas av (prop. s. 84). Som redovisats i det föregående föreslår regeringen att totalt ska överföras från rundradiokontot till distributionskontot . Konstruktionen med distributionskonto kräver även ett beslut från som innebär att regeringen bemyndigas att besluta om lån i för att täcka underskottet på distributionskontot. Något sådant förslag finns inte i propositionen. Utskottet föreslår därför att i detta sammanhang ska fatta ett beslut om bemyndigande för regeringen att täcka underskottet på distributionskontot intill ett belopp av för att finansiera kostnaderna för SVT:s och UR:s TV-distribution. Utskottet har inhämtat att regeringen bedömer att det ackumulerade underskottet kommer att uppgå till högst detta belopp. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att TV-avgiften ska höjas med till per helår fr.o.m. . Ett motionsförslag som motsätter sig regeringens förslag avstyrks. Jämför reservation 31 (m, fp). Regeringen föreslår att TV-avgiften ska höjas med 28 kronorför helårtill fr.o.m. . Förslaget föranleder en ändring i 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift (punkt 1 i denna del). Moderata samlingspartiet avvisar i motion Kr30 förslaget att höja TV-avgiften fr.o.m. (yrkande 9). Utskottet anser nu liksom tidigare att det är angeläget att rundradiokontot är i balans . För att uppnå denna balans är det nödvändigt att förstärka kontot genom den föreslagna avgiftshöjningen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om höjning av TV-avgiften (punkt 1 i denna del) och avstyrker motion Kr30 (m) yrkande 9. Uppräkning av TV-avgiften under resten av tillståndsperioden Utskottets förslag i korthet Ett motionsförslag om att TV-avgiften inte ska höjas automatiskt avstyrks. Utskottet hänvisar i sammanhanget till att det är angeläget att rundradiokontot hålls i balans. Jämför reservation 32 (m, fp). Enligt regeringens bedömning bör TV-avgiften höjas med under resten av tillståndsperioden. Moderata samlingspartiet avvisar i motion Kr30 regeringens bedömning att TV-avgiften ska höjas under nästa tillståndsperiod. En höjning som sker med automatik ger enligt motionärerna helt fel signal till public service-företagen, eftersom det innebär att de får en garanterad höjning av sina anslag. Därigenom minskas trycket på företagen att de ska göra nödvändiga förändringar (yrkande 10). Som utskottet anfört i det föregående är det angeläget att rundradiokontot hålls i balans . Utskottet har mot den bakgrunden inte något att erinra mot regeringens bedömning att avgiften bör höjas . Utskottet avstyrker motion Kr30 (m) yrkande 10. Bestämmelser om finansiering, avgiftsskyldighet och innehav av TV i lagen om TV-avgift Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till nytt portalstadgande i lagen om TV-avgift. Likaledes tillstyrker utskottet regeringens förslag till definition av begreppet TV-mottagare som på grund av den tekniska utvecklingen ges en vidare innebörd än vad som gäller . Motionsförslag som bl.a. går ut på att den föreslagna definitionen är otydlig avstyrks. Jämför reservationerna 33 (m) och 34 (kd). Regeringen föreslår (punkt 1 i denna del) att lagen (1989:41) om TV-avgift i fortsättningen ska rubriceras lag (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst och att denna lag ska inledas med ett nytt portalstadgande (1 §), där det anges att TV-avgiften ska finansiera radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst samt verksamhet som är direkt anknuten till den. Enligt regeringens förslag införs i samma paragraf även en ny bestämmelse om att sändningar av radio och TV som är riktade till ska vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om annan betalning än TV-avgiften (1 § andra stycket). Vidare föreslås att det i en ny 2 § ska införas en definition av begreppet TV-mottagare i lagen. TV-mottagare ska definieras som en sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av TV-program även om utrustningen också kan användas för annat ändamål (avsnitt 15.2.4 i propositionen). Dessa och andra förslag till ändringar i lagen om TV-avgift föreslås träda i kraft . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr30 att ska avslå regeringens förslag till ny definition av TV-mottagare, eftersom man därmed öppnar möjligheten för att avgiftsbelägga även andra apparater än TV-apparater (yrkande 12). Även avvisar regeringens förslag till definition av TV-mottagare och föreslår i motion Kr35 att regeringen ska återkomma till med en tydligare definition. Enligt motionärerna är det antal apparater som kommer att omfattas av den nya definitionen betydligt större än vad regeringen låter påskina. Dessutom är det ett problem att den som köper en apparat inte kan veta om den kommer att omfattas av ett avgiftskrav (yrkande 5). de () föreslår i motion Kr228 sådana ändringar av lagen om TV-avgift att den som inte vill se SVT:s programutbud ska slippa betala TV-avgift. Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV i allmänhetens tjänst har i sitt betänkande Radio och TV i allmänhetens tjänst - finansiering och skatter (SOU 2005:2) påpekat att radio- och TV-verksamheten i har finansierats med särskilda avgifter samt att det funnits ett licenssystem för innehav av en radiomottagare. Utskottet har inte något att erinra mot att det nu införs en inledande bestämmelse i TV-avgiftslagen som slår fast att radio och TV i allmänhetens tjänst i fortsättningen ska finansieras med TV-avgiften. Detta ställningstagande överensstämmer med vad utskottet anfört i det föregående om principerna för finansiering av programföretagen. Vidare har utskottet noterat att den nuvarande bestämmelsen i SVT:s anslagsvillkor om att företagets sändningar ska vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift, enligt regeringens förslag lyfts in i lagförslagets 1 § andra stycket. Utskottet som inte har något att erinra mot förslaget kommer att i följande avsnitt beröra denna bestämmelse (avsnittet Överlåtelse av rättigheter till offentlig visning). Utskottet anser i likhet med regeringen att avgiftsskyldigheten inte heller i fortsättningen ska vara kopplad till själva mottagandet av SR:s, SVT:s och UR:s utbud utan till innehavet av en TV-mottagare. (Se förslaget till 2 a §.) Förslaget i motion Kr228 (m) avstyrks därmed. Vidare har utskottet - i motsats till motionärerna bakom motionerna Kr30 (m) och Kr35 (kd) - inte något att erinra mot den nya bestämmelse i lagen, som definierar begreppet TV-mottagare (nya 2 §). Begreppet föreslås nu på grund av den tekniska utvecklingen få en vidare innebörd . Både Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV i allmänhetens tjänst och regeringen har kommit fram till att det inte är meningsfullt att definiera TV-utrustningen genom en teknisk beskrivning. Tekniken för mottagning utvecklas ständigt, varför lagstiftning som bygger på en teknisk beskrivning riskerar att bli inaktuell (se s. 91 i prop.). I stället definieras en TV-mottagare som "en sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av TV-program, även om utrustningen också kan användas för annat ändamål". Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning i denna fråga och avstyrker motionerna Kr30 (m) yrkande 12 och Kr35 (kd) yrkande 5. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen om TV-avgift i vad avser finansiering, avgiftsskyldighet och innehav av TV tillstyrks således (punkt 1 i denna del). Överlåtelse av rättigheter till offentlig visning Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att regeringen ska analysera och klargöra vilka möjligheter SVT har att vidareförsälja rättigheter till offentlig visning och hur denna verksamhet förhåller sig till den grundläggande principen att SVT:s sändningar ska vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. Eventuella komplikationer bl.a. på rättighetsområdet bör värderas och vägas mot den principiella utgångspunkten om finansieringen av programföretagen. Gränsdragningen mellan SVT:s kärnverksamhet och kompletterande verksamhet å ena sidan och sidoverksamhet å den andra bör belysas i sammanhanget, liksom de rättigheter och möjligheter för SVT som följer av bestämmelserna i upphovsrättslagen. Utskottet föreslår därför att ska göra ett tillkännagivande för regeringen med denna innebörd. Jämför särskilt yttrande 5 (m, fp). Enligt gällande anslagsvillkor för SVT ska företagets sändningar riktade till vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift (punkt 8 SVT:s anslagsvillkor). Motsvarande bestämmelser finns i SR:s och UR:s anslagsvillkor.