bet · GT01SkU16 · 2006-02-21 00:00:00 — Allmänna motioner om inkomstskatter m.m. I betänkandet behandlas ca 120 motioner och motionsyrkanden om inkomstbeskattningens utformning som väckts under den allmänna motionstiden . Genomgående handlar motionerna om fysiska personers skatteförhållanden. I betänkandet föreslår utskottet ett tillkännagivande angående beskattningen av barnpension (förslagspunkt 2). Utskottet anser att regeringen bör se över reglerna. I övrigt handlar betänkandet inledningsvis om skatteskalan för förvärvsinkomster, grundavdrag m.m. i inkomstskattelagen (förslagspunkt 1). Därutöver tar utskottet upp motioner om en rad frågor angående olika avdrags- och skattskyldighetsförhållanden, bl.a. förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar, värdering av bilförmån, skattefria personalvårdsförmåner, avdrag för resor till och från arbetet, ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning, avdrag för gåvor till olika former av ideell verksamhet, hushållstjänster, boendes självförvaltning, uthyrning av bostad, studenters stipendier, idrottsmannakonto, hobbybiodling, bärplockning etc. Utskottet avstyrker samtliga nu nämnda motioner och motionsyrkanden. 22 reservationer och 10 särskilda yttranden har avgivits, främst med bäring på de nu nämnda frågorna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteskala, grundavdrag m.m. avslår motionerna 2005/06:Sk201, 2005/06:Sk202, 2005/06:Sk298 yrkande 1, 2005/06:Sk364, 2005/06:Sk422, 2005/06:Sk455 yrkandena 2 och 4, 2005/06:Sk468, 2005/06:Sk474, 2005/06:Sk483, 2005/06:Sk496 yrkandena 1 och 7, 2005/06:U290 yrkande 15, 2005/06:Sf390 yrkande 3, 2005/06:Sf429 yrkande 2, 2005/06:Kr255 yrkande 5, 2005/06:Kr382 yrkande 29, 2005/06:N302 yrkande 2, 2005/06:N474 yrkande 12 och 2005/06:A246 yrkandena 2 och 4. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om en översyn av reglerna om beskattning av barnpension. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Sk216. avslår motionerna 2005/06:Sk238, 2005/06:Sk337 och 2005/06:Sk438. Reservation 3 (m, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk313 och 2005/06:Sk317. Reservation 4 (v) Förmån av fri bil avslår motionerna 2005/06:Sk222, 2005/06:Sk241, 2005/06:Sk249, 2005/06:Sk410, 2005/06:Sk476, 2005/06:Sk499 och 2005/06:Sk514. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk246, 2005/06:Sk277, 2005/06:Sk320, 2005/06:Sk339, 2005/06:Sk355, 2005/06:Sk415 yrkande 1, 2005/06:So430 yrkande 4, 2005/06:Kr334 yrkande 22, 2005/06:Kr414 yrkande 9, 2005/06:Kr415 yrkande 8, 2005/06:Kr418 yrkande 9, 2005/06:T330 yrkande 3 och 2005/06:T612 yrkande 8. Reservation 6 (kd) Reservation 7 (c) avslår motionerna 2005/06:Fi257 och 2005/06:Sk516 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2005/06:Sk220 yrkande 3, 2005/06:Sk242 yrkande 3, 2005/06:Sk373, 2005/06:Sk415 yrkande 2, 2005/06:Sk448, 2005/06:Sk477, 2005/06:Sk498, 2005/06:T329 yrkande 6, 2005/06:T497 yrkande 21, 2005/06:MJ441 yrkande 8 och 2005/06:N243 yrkande 8. Reservation 8 (m) Reservation 9 (c) avslår motionerna 2005/06:Sk469, 2005/06:Kr252 yrkande 11, 2005/06:Kr382 yrkande 26 och 2005/06:Kr417 yrkande 9. Reservation 10 (m, kd) Gåvor och bidrag till ideella ändamål avslår motionerna 2005/06:Fi317 yrkande 15, 2005/06:Sk287, 2005/06:Sk322 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Sk324, 2005/06:Sk334, 2005/06:Sk434, 2005/06:Sk480, 2005/06:Sk482, 2005/06:Sk497 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk526 yrkande 1, 2005/06:U336 yrkande 24, 2005/06:Sf331 yrkande 14, 2005/06:So427 yrkande 2, 2005/06:So642 yrkande 10, 2005/06:Kr255 yrkande 10, 2005/06:Kr414 yrkande 4 och 2005/06:MJ532 yrkande 5. Reservation 11 (m, kd, c) Reservation 12 (fp) avslår motionerna 2005/06:Sk245, 2005/06:Sk251, 2005/06:Sk253, 2005/06:Sk259 yrkande 2, 2005/06:Sk274 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk286, 2005/06:Sk298 yrkande 5, 2005/06:Sk303, 2005/06:Sk327, 2005/06:Sk330 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk346, 2005/06:Sk369, 2005/06:Sk421, 2005/06:Sk429, 2005/06:Sk459 yrkande 3, 2005/06:Sk465, 2005/06:Sk484, 2005/06:Sk489, 2005/06:Sk496 yrkande 6, 2005/06:Sk527 yrkande 2, 2005/06:Sf235 yrkande 3, 2005/06:Sf382 yrkande 16, 2005/06:Sf383 yrkande 11, 2005/06:Sf432 yrkande 30, 2005/06:So249 yrkande 8, 2005/06:So642 yrkande 11, 2005/06:So711 yrkande 5, 2005/06:MJ350 yrkande 10, 2005/06:N302 yrkande 5, 2005/06:N308 yrkande 5, 2005/06:N309 yrkande 10, 2005/06:N438 yrkande 2, 2005/06:N474 yrkande 13, 2005/06:N478 yrkande 8, 2005/06:N480 yrkande 23, 2005/06:A259 yrkande 9, 2005/06:A310 yrkande 3, 2005/06:A370 yrkande 14 och 2005/06:A418 yrkande 6. Reservation 13 (m, fp, kd, c) ROT-avdrag för vissa ombyggnadsåtgärder avslår motion 2005/06:So555 yrkande 10. avslår motion 2005/06:Sk411. Reservation 14 (c) avslår motion 2005/06:Sk235. avslår motionerna 2005/06:Sk309, 2005/06:Sk460 yrkande 1, 2005/06:Kr376 yrkande 24, 2005/06:Ub290 yrkande 6, 2005/06:Ub501 yrkande 3, 2005/06:N438 yrkande 7, 2005/06:N443 yrkande 48, 2005/06:Bo276 yrkande 23, 2005/06:Bo298 yrkande 27 och 2005/06:Bo336 yrkande 4. Reservation 15 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:Bo338 yrkande 16. Reservation 16 (kd) avslår motion 2005/06:A309 yrkande 8. Reservation 17 (c) avslår motion 2005/06:Fi321 yrkande 18. Reservation 18 (m, kd, c) avslår motion 2005/06:Sk352. Reservation 19 (kd) avslår motion 2005/06:Sk223. avslår motionerna 2005/06:Sk407, 2005/06:Sk472, 2005/06:Kr334 yrkande 23 och 2005/06:Kr373 yrkande 19. Reservation 20 (kd, c) Bär, svamp och kottar avslår motion 2005/06:Sk281. Reservation 21 (kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sk342 och 2005/06:Sk436. Reservation 22 (kd, c) avslår motion 2005/06:N474 yrkande 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). har under höstens behandling av statsbudgeten för ställt sig bakom de förslag om förändringar på skatteområdet som lagts fram i budgetpropositionen. Härvid avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som de fyra borgerliga oppositionspartierna lagt fram i sina respektive budgetalternativ för (bet. 2005/06:FiU1, yttr. 2005/06:SkU1y, rskr. 2005/06:34). I det följande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller frågor med anknytning till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivande till regeringen om utredningar kring eller ändringar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229). När det i det följande refereras till den lagen används genomgående förkortningen IL. Vissa motioner innehåller förslag om ändringar i utformningen av skatteskala, grundavdrag m.m. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i bilaga. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår de förslag om ändringar i skatteskala, grundavdrag m.m. som läggs fram i motionerna. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2 (v) samt särskilt yttrande 1 (mp). I flera av följande motioner framställs yrkanden som anknyter till de förslag om förändringar i inkomstbeskattningen som lagts fram av de borgerliga oppositionspartierna under höstens budgetbehandling. I motion Sk496 yrkande 1 av m.fl. (m) anförs att dagens skattetryck gör att många har svårt att få ihop ekonomin. Ofta lönar det sig knappt att arbeta. Detta drabbar främst låginkomsttagare, av vilka de flesta är kvinnor. Motionärerna föreslår en skattereform som innebär betydande skattesänkningar för främst halvtidsarbetande låg- och medelinkomsttagare, och hänvisar till de förslag som Moderata samlingspartiet lade fram med anledning av budgetpropositionen för . I samma motion föreslås att föräldraförsäkringen skall kombineras med ett förvärvsavdrag i syfte att stimulera främst fäder att ta ut större andel av föräldraledigheten (yrkande 7). Förslaget innebär att den förälder som har lägst inkomst i ett hushåll får skattereduktion med när den förälder som tjänar mest tar ut sin föräldraledighet. Även i motion Sf429 yrkande 2 av Per m.fl. (m) föreslås ett tillkännagivande om en särskild skattereduktion för den förälder som tjänar minst när den andra föräldern är föräldraledig. En sådan åtgärd skulle enligt motionärerna öka de ekonomiska möjligheterna för män att ta ut föräldraledighet och förbättra kvinnors incitament att delta i yrkeslivet. I motion Sk202 av () anförs att skatterna måste sänkas så att arbete och tillväxt främjas. I motion Sk298 yrkande 1 av () framhålls att det behövs en inkomstskattereform som gör det mer lönsamt att arbeta. Det måste alltid, menar motionären löna sig att gå från bidrag till arbete och att arbeta mer, vilket inte är fallet . Vidare vill motionären avskaffa det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan som enligt hans mening i praktiken är en extra skatt på arbete och utbildning. I motion Sk364 av m.fl. (m) föreslås att värnskatten, som inte är annat är en straffskatt på heltidsarbete och utbildning, avskaffas. Motionären framhåller också att permanentandet av värnskatten är ett löftesbrott och ett avsteg från den skatteöverenskommelse mellan blocken som utmynnade skattereform. I motion N302 yrkande 2 av de m.fl. (m) anförs att skatterna måste sänkas särskilt för låg- och medelinkomsttagare, som har de högsta marginaleffekterna. Det är också, menar motionären, nödvändigt att höja brytpunkten för statlig inkomstskatt så att det blir lönsamt att utbilda sig. m.fl. (m) anför i motion Kr255 yrkande 5 att sänkta skatter inte bara ger större ekonomiskt utrymme för företagen att anställa fler. Det innebär också att mer pengar blir kvar av lönen. Motionären föreslår att skattepolitiken ändras så att fler, även unga personer, kan leva på sin lön. I motion Sk483 av och () begärs en översyn av skattereglerna för svenska militärer på utlandsuppdrag. En metod som motionärerna anser bör studeras närmare är att införa en särskild skatt efter mönster från den gamla sjömansskatten för denna grupp. En annan metod som bör övervägas är att införa ett särskilt avdrag för uppdrag i internationella styrkor. I motion Sk201 av () anförs att pensionärer måste ha möjlighet att arbeta och att arbetsinkomster därför inte skall samordnas med pensionsinkomsten. Ett yrkande om att samordningen mellan utgående pension och inkomst av arbete för en ålderspensionär skall upphöra framställs också i motion Sk474 av (). I motion U290 yrkande 15 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att EU, som saknar egen beskattningsrätt, inte skall ha det heller. Motionärerna anser att EU:s utgifter även fortsättningsvis skall finansieras av medlemsländerna genom en medlemsavgift. I motion N474 yrkande 12 av m.fl. (m, fp, c, kd) föreslås att skall bli försöksregion för förenklade regler vad avser bl.a. skattepolitik och regler för företagande. I motion Sf390 yrkande 3 av m.fl. (kd) föreslås ett extra grundavdrag om för ålderspensionärer som enbart bör gälla vid den kommunala beskattningen. I motion Sk468 av () begärs att regeringen återkommer med ett förslag till skattesystem som inte har dagens besvärande tröskeleffekt. Enligt motionären är det många som väljer att jobba mindre eller jobba svart för att därigenom undvika att passera gränsbeloppet för statlig skatt. I motion Sk455 av m.fl. (v) föreslås att en modell för beräkning av inkomstskatt som har en klar fördelningspolitisk profil tas fram i samband med den översyn av skattesystemet som planeras (yrkande 2). Motionärerna anser att utformningen av den s.k. LO-puckeln kan ifrågasättas, dels eftersom den inte gynnar de grupper som avsågs från början, dels för att den i kombination med andra regler kan bidra till marginaleffekter. Ett alternativ som bör övervägas är ett högt grundavdrag som inte medges vid den statliga inkomsttaxeringen och som börjar avtrappas först vid inkomster över den övre brytpunkten. Vidare begärs ett tillkännagivande om att skatternas betydelse för att utjämna ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män måste beaktas i den kommande översynen av skattesystemet (yrkande 4). och () begär i motion Sk422 en utredning som skall se över möjligheten att införa ett nytt källskattesystem som beskattar alla inkomster vid den verkliga källan, dvs. där inkomsterna förvärvats i stället för hemortskommun. I deklarationerna bör inkomsterna sedan "ursprungsmärkas". I motion A246 yrkande 4 av och () föreslås att incitamenten för enskilda att arbeta efter stärks genom att inkomstskatten sänks för denna grupp. Vidare anförs att utbytesgraden av arbetet är för låg och att incitament krävs för att få människor i aktiv ålder att gå från deltids- till heltidsarbete (yrkande 2). I motion Kr382 yrkande 29 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utreda möjligheten till viss skattebefrielse för kulturarbetare. En modell som, enligt motionärerna, bör övervägas är att låta de första 100 000 intjänade kronorna vara befriade från inkomstskatt. Utskottet har tillstyrkt de förslag om förändringar i inkomstbeskattningen som regeringen lagt fram i anslutning till höstens beslut om utgiftsramar och inkomstberäkning . har utskottet avstyrkt de förslag om en annan utformning av inkomstbeskattningen som Moderata samlingspartiet, liberalerna, och föreslagit inom ramen för sina budgetalternativ. Bland annat avstyrktes yrkanden om ett särskilt förvärvsavdrag för arbetsinkomster och ett särskilt arbetsavdrag till föräldrar som tar ut föräldraledighet. Även yrkanden om att slopa andra steget i skatteskalan avstyrktes liksom förslag om ett extra grundavdrag för pensionärer. Utgångspunkten för utskottets ställningstagande till skattepolitikens inriktning var skatternas grundläggande uppgift att finansiera den gemensamma välfärden. Höstens beslut innebär att inkomstbeskattningen får en starkare fördelningsprofil genom de skattesänkningar som genomförs. Den fullständiga kompensationen för den allmänna pensionsavgiften och det höjda grundavdraget gynnar låg- och medelinkomsttagarna och den begränsade höjningen av brytpunkten för statlig inkomstskatt har ytterligare stärkt fördelningsprofilen. Dessutom har skatten på arbete sänkts genom en reducering av den allmänna löneavgiften . Det höjda grundavdraget och sänkningen av den allmänna löneavgiften har genomförts inom ramen för årets gröna skatteväxling. Utskottet vill också framhålla att egenavgiftskompensationen har inneburit en marginalskattesänkning för låg- och medelinkomsttagarna . Den inriktning av inkomstbeskattningen som utskottet tillstyrkt vid höstens budgetbehandling bör kvarstå och i följd därav är utskottet inte berett att tillstyrka de olika motionsförslagen om en annan inriktning. Det skall också erinras om att regeringen aviserat en kommande översyn av skattesystemet och att förberedelser inletts för att kunna påbörja en sådan översyn. Utskottet utgår från att översynen kommer att innefatta principiella frågor om utformningen av inkomstskatteskalan och dess fördelningspolitiska effekter. bör dock inte föregripa detta arbete med något uttalande om hur skatteskalan lämpligast bör utformas. När det gäller förslagen om särskilda skattelättnader för ålderspensionärer vidhåller utskottet att det finns anledning att upprätthålla den likabehandling i skattehänseende som pensionsreformen medfört och som innebär att pensionärerna numera följer samma inkomstskatteregler som andra inkomsttagare. Utskottet är heller inte berett att tillmötesgå förslaget om att införa särskilda skattelättnader för kulturarbetare. Beträffande förslaget om sänkt skatt för utlandsstationerade militärer vill utskottet erinra om att fattat beslut om att samma beskattningsregler skall gälla för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. 2005/06:19, bet. 2005/06:SkU6.) Något skäl att nu överväga några särregler för just Försvarsmaktens anställda föreligger inte. När det gäller motionsyrkandet som rör finansieringen av Europeiska unionens budget konstaterar utskottet att nuvarande finansiering till största delen utgörs av medlemsländernas avgifter. Kommissionen förslag, , om att ersätta en del av inkomsterna till EU:s budget med en EU-skatt avvisades av unionens finansministrar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna om beskattning av barnpension. För barn och ungdomar som förlorat en förälder utgår barnpension som ersättning för det försörjningsstöd de mist. Barnpensionen beräknas på ett underlag som grundar sig på den pensionsbehållning den avlidne hade vid frånfället. Om den avlidne var beräknas dessutom en antagen pensionsbehållning t.o.m. det år den avlidne skulle fyllt . Hur stor den totala pensionsbehållningen blir beror på de inkomster den avlidne haft. För barn med låg eller ingen barnpension alls utgår ett s.k. efterlevandestöd på maximalt (). Nuvarande regler om begränsad skatteplikt som infördes i samband med skattereformen 1991 (prop. 1990/91:54, bet. SkU12) innebär att barnpension skall tas upp till beskattning endast till den del pensionen för överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet. uppgår det skattefria beloppet till (eller om båda föräldrarna är avlidna). Beloppen överensstämmer med det ovan nämnda grundskyddet enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. I motion Sk216 av och () anförs att beskattningen av barnpension i kombination med ytterligare inkomster medför att barn med en avliden förälder får en högre inkomstskatt än andra ungdomar vid feriearbete. Lönen läggs nämligen ovanpå pensionen och skatteuttag görs på den sammanlagda inkomsten. Motionärerna föreslår att begär att regeringen skall återkomma med förslag som undanröjer dessa negativa skattekonsekvenser. Syftet med den nuvarande utformningen av skattepliktsregeln för barnpension är bl.a. att i någon mån minska de av motionärerna framhållna problemen vid feriearbete. Oaktat detta anser utskottet nu mot bakgrund av den tid som förflutit sedan reglerna antogs att beskattningen av barnpension bör ses över i lämpligt sammanhang, t.ex. i samband med den av regeringen aviserade översynen av skattesystemet. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen härom. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvidgning av förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar. Jämför reservation 3 (m, kd, c). Av 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmåner enligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make eller sambo, den försäkrades barn och den försäkrades makes eller sambos barn. Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och det inte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet. Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma, 58 kap. 27 § IL. Om innehavaren avlider och det inte finns någon förmånstagare ärvs behållningen på kontot enligt vanliga regler, dvs. även barnbarn ärver. I motion Sk238 av m.fl. (m, fp, kd, c) anförs att nuvarande regler innebär att barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar än make/maka, sambo och barn inte får komma ifråga som förmånstagare. Konsekvensen blir en kraftig inskränkning av vissa medborgares frihet. Exempelvis kan ensamstående utan barn inte sätta in någon förmånstagare, vilket med tanke på att det rör sig om ett privat sparande är helt orimligt. Om av lagen godkända förmånstagare saknas försvinner pengar rakt in i försäkringskollektivet. Motionärerna föreslår att begränsningarna avseende förmånstagare till pensionsförsäkringar tas bort. Även i motionerna Sk337 av och () och Sk438 av Skånberg (kd) yrkas att de begränsningar av förmånstagarkretsen för pensionsförsäkringar som finns i inkomstskattelagen tas bort. Enligt utskottets mening bör utgångspunkten vid bestämning av förmånskretsen till pensionsförsäkringar i första hand vara att pensionen skall tillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som för sin försörjning kan vara beroende av den försäkrade. Det är härvid rimligt att barnbarn inte tas med i kretsen. En följd är att pensionsförmånerna kan tillfalla kollektivet och att pensionsförmånerna i övriga fall kan göras förmånligare. Utskottets anser det således inte befogat att föreslå en utvidgning av den personkrets som kan vara förmånstagare till pensionsförsäkring. Motionerna Sk238, Sk337 och Sk438 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvärdering av de särskilda reglerna för utländska nyckelpersoner. Jämför reservation 4 (v). Utländska experter, forskare och företagsledare omfattas av vissa skattelättnader när de tillfälligt arbetar i (prop. 2000/01:12, bet. 2000/01:SkU6). Från inkomstskatt och socialavgifter undantas av lönen under högst . Vidare skall från beskattning undantas ersättning för att täcka kostnader för flyttning till och från , egna och familjemedlemmars resor mellan och tidigare hemland samt avgift för barns skolgång. För tillämpning av bestämmelserna uppställs krav på specialistkompetens eller att det är fråga om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det finns betydande svårigheter att rekrytera inom landet. Ytterligare förutsättningar är att arbetstagaren inte är svensk medborgare och inte heller har varit bosatt eller stadigvarande vistats i före ansökningsperioden. Vistelsen i får vara avsedd att vara högst . Ansökan om skattelättnad prövas av . Ansökan skall avse en viss bestämd person och ett visst arbete. I motion Sk313 av och () begärs ett tillkännagivande om att nuvarande regler om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör förenklas och att personkretsen bör utvidgas. Syftet är att locka duktiga experter och forskare och behålla dem här i landet. I motion Sk317 av m.fl. (v) påpekas att skattelättnaden för utländska s.k. nyckelpersoner utgör en avvikelse från principen om likformig beskattning och att den kan ge upphov till gränsdragnings- och avvägningsproblem när det gäller bedömningen av vilka som skall anses tillhöra personkretsen. Motionärerna anser att tillämpningen av reglerna om beskattning av utländska nyckelpersoner bör utvärderas. Möjligheten att medge utländska experter, forskare, företagsledare eller andra högt kvalificerade utländska nyckelpersoner som arbetar tillfälligt i vissa skattelättnader har tillkommit efter det att våra grannländer infört liknande lagstiftning och syftar till att eliminera risken för att framstår som mindre konkurrenskraftigt när internationella företag väljer land för en ny etablering. verkar internationellt för en avveckling av denna typ av riktade skattelättnader. Utskottet är inte berett att tillstyrka att ytterligare personkategorier skall omfattas av möjligheten till skattelättnad eller att reglerna i övrigt ändras i den riktning som motionärerna bakom motion Sk313 föreslår. När det gäller yrkandet i motion Sk317 om en utvärdering av beskattningsreglerna utgår utskottet liksom tidigare ifrån att regeringen följer tillämpningen och den praxis som utvecklats hos utan särskilt tillkännagivande härom från . Utskottet avstyrker motionerna. Förmån av fri bil Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsyrkanden om ändringar i reglerna om värdering av bilförmån. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). Värdet av fri och delvis fri bil (bilförmån) beräknas efter en schablon. Bestämmelserna om värdering av bilförmån finns i IL (61 kap. 5-11 §§ och 18-19 b §§). Schablonen som skall motsvara samtliga kostnader utom drivmedlet, bygger på en uppskattad privat körsträcka om 1 (prop. 1996/97:19). Bilförmån uppkommer när en skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning använder bil som tillkommer honom på grund av anställning, uppdragsförhållande eller annan liknande grund. Bilförmån föreligger även i de fall arbetsgivaren tillhandahåller s.k. leasingbil eller då skattskyldig på grund av anställning, uppdragsförhållande, medlemskap i förening eller liknande kunnat erhålla förmånligt hyresavtal.