bet · GT01NU16 · 2006-05-09 00:00:00 — Samordnaren skall enligt direktiven (dir. 2004:138) stödja och samordna utvecklingen av bedömningskriterier och nyckeltal för att mäta framsteg i respektive delsektor, initiera och utvärdera demonstrationsprojekt samt dela ut utmärkelser till särskilt framstående projekt. Han skall vidare beakta och samordna pågående aktiviteter och initiativ som finns inom sektorn, till den del det gagnar helheten. Samordnaren får ta andra initiativ och involvera nya intressenter som kan gynna en utveckling och utvärdering av sektorn så länge dessa ligger i linje med regeringens politik och initiativen inte överlappar någon myndighets arbetsuppgifter. Arbetet bedrivs av en kommitté, , som lämnade en delredovisning av sitt arbete till regeringen . I skrivelsen redovisar kommittén vilka områden den skall fokusera på. Åtgärder som syftar till ökad konkurrens vid upphandling och inköp anges vara viktiga frågor. Byggsamordnaren skall lämna en slutredovisning av sitt uppdrag till (och ). Enligt uppgift pågår också inom flera projekt som är inriktade på att åstadkomma en skärpt konkurrens i branschen. har vidare i sitt arbete berört konkurrensfrågor - förslag om förenklingar i regelverken kring tillståndsprövning avseende täkter och asfaltverk m.m. har framlagts. Utskottet redovisade, som nämnts, sin syn på konkurrenspolitikens inriktning . De bedömningar som då gjordes äger fortfarande giltighet. Utskottet anser sålunda att en effektiv konkurrens är en viktig förutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi. Konkurrens bidrar till ett nödvändigt omvandlingstryck och till ett innovativt företagsklimat som stärker tillväxten och internationella konkurrenskraft. För konsumenterna betyder detta tillgång till ett brett utbud av ständigt förbättrade varor och tjänster med god kvalitet till rimliga priser. Andelen av den samlade ekonomin där konkurrens råder bör öka, eftersom en väl fungerande konkurrens stimulerar nytänkande och bidrar till att utveckla nya produkter och tjänster till nytta för konsumenterna, vilket i sin tur ökar produktiviteten och dämpar prisutvecklingen. Konkurrenspolitiken har därmed en viktig uppgift att fylla inom ramen för näringspolitiken och i ett samhällsekonomiskt perspektiv. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att offentliga aktörer i större utsträckning än bör försöka dela upp upphandlingar för att främja konkurrensen. I annat fall kan resultatet bli att det endast finns kvar företag med monopolliknande ställning som kan delta i kommande upphandlingar. Konkurrenspolitiken skall ha följande allmänna inriktning: - Den svenska marknaden är en del av EU:s inre marknad; hinder för tillträdet skall avlägsnas och för konkurrensen skall kunna tillämpas också i . - Karteller och andra konkurrensbegränsningar som allvarligt skadar konsumentintresset kan inte accepteras; de medel som staten förfogar över för att upptäcka och ingripa när företag sätter konkurrensen ur spel måste bli effektivare. - Konsumenternas intresse av effektivt fungerande konkurrens måste väga tungt när offentliga regler som påverkar marknadernas funktionssätt utformas. - Andelen av den samlade ekonomin där konkurrens råder skall öka. På nya marknader skall strukturer och regler stödja uppkomsten av en balanserad och väl fungerande konkurrens. - När offentliga aktörer agerar på konkurrensmarknader får det inte ske på ett sådant sätt att det privata företagandet hämmas otillbörligt. Myndighetsuppgifter skall hållas isär från kommersiell verksamhet. - Statligt stöd får inte snedvrida konkurrensen; en policy för det svenska statsstödet skall understödja arbete i EU mot subventioner som skadar industrin. - skall aktivt stödja utvecklingen av sunda konkurrensförhållanden i den globala ekonomin och i samarbete med andra länder ingripa mot internationella konkurrensbegränsningar. Utskottet anser, som nämnts, att en effektiv konkurrens är en viktig förutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi och att den syftar till att ge konsumenterna en starkare ställning på marknaden. Det beslut som fattade om en moderniserad konkurrensövervakning (prop. 2003/04:80, bet. 2003/04:NU13) kan ses som ett led i strävandena att effektivisera konkurrensen. Bland annat har individuella undantag och icke-ingripandebesked slopats, vilket medför att resurser frigörs hos . Dessa kan i stället användas för övervakning och bekämpning av allvarliga konkurrensstörningar. Syftet med de nya reglerna är att effektivisera tillämpningen av och möjliggöra en förstärkt övervakning av allvarligare konkurrensbegränsningar, såsom karteller. Reformen innebär bl.a. att och alla nationella konkurrensmyndigheter inom EU samarbetar inom ett nätverk. Genom detta samarbete kommer hanteringen av EU-ärenden i större utsträckning än att delegeras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar. Utskottet vill också erinra om det beslut som fattade rörande skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. (prop. 2004/05:117, bet. 2004/05:NU17). beslut innebar att kretsen av skadeståndsberättigade enligt konkurrenslagen vidgas och att preskriptionstiden förlängs, med motivering att det är åtgärder som kommer att stärka konsumenternas ställning. Såväl den s.k. reparativa effekten som den preventiva effekten av konkurrenslagen kan förväntas öka genom att kretsen av skadeståndsberättigade vidgas. Även riksdagsbeslutet om genomförande av EU:s transparensdirektiv (prop. 2004/05:140, bet. 2004/05:NU16) bör nämnas i detta sammanhang. Detta direktiv har som syfte att underlätta granskning av att företag inte får sådana stöd från det allmänna eller andra fördelar av en medlemsstat som strider mot för företag och stater. När det gäller önskemål om ökad effektivitet på konkurrensområdet vill utskottet också påminna om det uppdrag som Utredningen om en översyn av konkurrenslagen har och som avser en effektivisering av förfarandet enligt konkurrenslagen. Den särskilde utredaren, kammarrättspresident , skall lämna sin slutredovisning . Beträffande konkurrensen inom byggsektorn noterar utskottet att denna har studerats särskilt av i verkets rapport i . Där sägs att en trend är att den aktuella marknaden har blivit något öppnare, men att konkurrensen är svag. Utskottet utgår från att fortsätter att följa utvecklingen inom sektorn. Utskottet vill också erinra om det arbete som den särskilde byggsamordnaren bedriver och som skall redovisas . Avslutningsvis vill utskottet betona att konsumentperspektivet måste stå i fokus i konkurrenspolitiken. Konkurrens är inget självändamål, utan åtgärder för att stärka konkurrensens effektivitet har till syfte bl.a. att ge konsumenten en starkare ställning på marknaden. I det sammanhanget vill utskottet understryka vikten av samordning i insatserna från de ansvariga myndigheterna för konkurrens- och konsumentpolitik. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande om- och avregleringar. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete av förslag. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). Frågan om effekter av om- och avregleringar tas upp i fem motioner. I motion 2005/06:N326 (s) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utvärdera och dra lärdomar av för- och nackdelar med de privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar som genomförts . En bieffekt av inträde i EU har varit privatiseringar, avregleringar, bolagiseringar och konkurrensutsättning av verksamheter, säger motionären. Han förmodar att vissa avregleringar har bidragit till att höja effektivitet och minska kostnader, men menar att alla verksamheter inte automatiskt blir billigare och bättre av att konkurrensutsättas. Även om utredningar har gjorts tycker sig motionären sakna en helhetssyn på olika nivåer - riksnivå, regionnivå och lokal nivå. Även i motion 2005/06:N330 (s) föreslås ett tillkännagivande om avregleringar. Avregleringen av den svenska elmarknaden visar på flera brister, säger motionärerna. De konstaterar att frågan om effekterna av de genomförda avregleringarna har utretts av den s.k. och redovisats i betänkandet Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4). Förslagen från utredningen bör beaktas och genomföras, anser motionärerna. I motion 2005/06:N336 (s) begärs också ett tillkännagivande om avregleringar. Ett antal verksamheter som i praktiken tidigare var statliga monopol har avreglerats, varvid det förväntades att fler aktörer och ökad konkurrens skulle ge lägre priser och bättre varor och tjänster, säger motionären. Hon anser dock inte att det har blivit så. Att gå tillbaka till en tidigare monopolsituation är inte realistiskt, menar hon och förordar att en ordentlig utvärdering av de genomförda avregleringarna skall göras. Innan en sådan har gjorts, bör inga ytterligare avregleringar ske. Ett resultat av utvärderingen, som bl.a. bör belysa frågor som rör pris och kvalitet, konsumentperspektivet, hur avregleringarna har påverkat de anställdas situation och den statliga styrningen av bolagen, kan bli att genomförda avregleringar omprövas och modifieras, säger motionären avslutningsvis. I ytterligare en motion - 2005/06:N463 (s) - föreslås ett tillkännagivande om avregleringar. avreglerades tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna i olika grad, konstaterar motionärerna. De menar att avregleringarna och ökad konkurrens har lett till en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av dessa marknader, men att de inom vissa områden har inneburit stora försämringar för konsumenterna. Det är varken möjligt eller önskvärt att återgå till ett reglerat system, anför motionärerna. De anser att det dock är angeläget att analysera vilka effekter regeländringarna har haft för enskilda och för företag i glesbygden. Slutligen begärs även i motion 2005/06:N434 (m) ett tillkännagivande om en översyn av avreglerade marknader. Det finns skäl att vara uppmärksam på konkurrensförhållandena på marknader som var föremål för regleringar eller statliga monopol, men som avreglerats, t.ex. inrikesflyg-, taxi-, el-, tele- och postmarknaderna samt delar av marknaden för spårbunden trafik, konstaterar motionärerna. De påpekar att i flera fall domineras dessa marknader fortfarande av hel- eller halvstatliga företag, och även om de skulle privatiseras kvarstår de konkurrensproblem som följer av att en marknadsaktör är dominerande. En oproportionerligt stor andel av tillsynsärenden rör tidigare statliga monopolföretag, uppger motionärerna. De erinrar om att i sitt betänkande inte gör någon samlad analys av huruvida nettoeffekten av de liberaliseringar som genomförts varit positiv eller negativ, men utredningen drar slutsatsen att en återreglering varken vore önskvärd eller möjlig. De förslag som utredningen lämnar bör noggrant övervägas, anser motionärerna. De delar också syn på vikten av skärpt konkurrensövervakning på de liberaliserade marknaderna och utvärderingar av de olika regleringsmyndigheterna liksom förslaget att skall ges ett uppdrag att analysera , och . Utskottet behandlade , med anledning av några motionsyrkanden, frågan avseende om- och avregleringar (bet. 2004/05:NU16). Utskottet hänvisade till betänkande Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4), som presenterades . I en reservation (m, fp, kd, c) förordades en ökad avreglering för att ge utrymme för konkurrens. (särskild utredare: chefsekonom ) tillsattes och hade i uppgift att, utifrån de utvärderingar som gjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna, utvärdera och göra en samlad analys av de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden och samhällsekonomin i olika delar av . Utredaren skulle även, utifrån de genomförda utvärderingarna, föreslå de åtgärder som kan behövas för att ytterligare förbättra marknadernas funktion. Utredningen skulle enligt direktiven främst utgå från tidigare gjorda utvärderingar men fann dock att det finns relativt få utvärderingar av de genomförda reformerna och att den tillgängliga statistiken i många fall är bristfällig. Olika variabler och olika statistikkällor har i flera fall visat på skilda utvecklingar. Utredningen pekade därför särskilt på behovet av ytterligare forskning kring utvecklingen på de liberaliserade marknaderna samt behovet av att förbereda utvärderingar redan före tidpunkten för liberaliseringen. Utredningen anser att det är varken möjligt eller önskvärt att återgå till den tidigare marknadsformen. Även om det vore önskvärt att återgå till den tidigare regleringen är detta inte möjligt av ett flertal skäl - den tekniska utvecklingen, EU-medlemskapet och den ökade internationaliseringen. Som en följd av liberaliseringarna har antalet företag ökat på de studerade marknaderna. Utredningen anser att ingen av de liberaliserade marknaderna har nått sin slutgiltiga form men att de genomförda reformerna har bidragit till en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av marknaderna. Det finns dock ett behov av ytterligare reformer för att förbättra marknadernas funktionssätt. Utredningen pekar särskilt på behovet av ett ökat konsumentstöd, en förstärkt ägarfunktion avseende statliga företag i och en förbättrad tillsyn över marknaderna. Dessutom lämnas mer specifika förslag när det gäller tele-, post-, taxi- och järnvägsmarknaderna. Utredningen menar att de genomförda reformerna av marknaderna i otillräcklig utsträckning tagit hänsyn till konsumenternas intressen. Detta gäller särskilt för elmarknaden men också för telemarknaden, vilket innebär att det finns ett behov av att stärka konsumenternas ställning på dessa marknader. Utredningen framlägger därför förslag beträffande bl.a. elmarknaden, telemarknaden och statligt ägda företag. Utredningen anser att det alltid kommer att krävas starka institutioner kring marknader för infrastrukturtjänster. Svårigheterna att bedriva en effektiv reglering bör dock uppmärksammas. De reglerande institutionerna har inte utvecklats i samma takt som marknaderna har liberaliserats och statens roll minskat. Liberaliseringen är ännu i sin linda och hur väl den kommer att lyckas beror på i vilken utsträckning autonoma och kraftfulla institutioner utvecklas. Utredningen anser att det är viktigt att skapa transparens och tydliga roller för olika aktörer och framlägger vissa förslag för att åstadkomma detta. Betänkandet har remissbehandlats och ett arbete pågår inom med att analysera och bedöma vilka förslag regeringen kan gå vidare med och på vilket sätt. Betänkandet innehåller närmare 40 förslag till åtgärder, varför arbetet är omfattande, och någon sammanhållen bild kan inte ges . Från har dock följande uppgifter erhållits beträffande hur vissa av förslagen har hanterats: Förslag om SJ:s ensamrätt till lönsam persontrafik: I den transportpolitiska propositionen som lagts fram (prop. 2005/06:160) föreslås att SJ och Rikstrafiken skall ingå ett avtal om vilken trafik SJ skall utföra inom ramen för sin ensamrätt till lönsam persontrafik. Vid fattades vidare beslut om att öppna marknaden för internationell persontrafik på järnväg . Marknaden för godstrafik har successivt börjat öppnas , och den processen skall vara helt genomförd . Förslag om att ekonomiska incitament i ökad utsträckning bör ingå i det avtal som tecknas mellan och operatörerna: Den nya järnvägslagstiftningen och därmed nya avgiftssystem m.m. gör det möjligt att upprätta sådana avtal. Förslag om att avskilja från : Regeringen gav () i uppdrag att kartlägga tillgången till kassaservice. Målet för den grundläggande kassaservicen är att alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Det är tjänster som anses viktiga ur ett samhällsperspektiv. Den snabba och omfattande utvecklingen på området gör att regeringen vill veta hur fungerar i förhållande till målet. Förslag om genomförande av reformer för bättre ordning när det gäller redovisningen av inkomster på taximarknaden: Utredningen om taxinäringen har presenterat betänkandet Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen (SOU 2004:102). Betänkandet har beretts och en del av förslagen i betänkandet resulterade i proposition 2005/06:109 om åtgärder mot svarttaxi m.m. som lämnades till . I propositionen framläggs förslag om en ny straffbestämmelse i yrkestrafiklagen (1998:490) som innebär att den som utfört en enstaka körning med svarttaxi skall kunna lagföras och dömas till böter. Förslag om att regeringen skall tillsätta en utredning för att utreda och lämna förslag till åtgärder som kan effektivisera förfarandet och förkorta tiden fram till dess att PTS:s beslut i olika ärenden efter överklagande vinner laga kraft: Genom tilläggsdirektiv till (dir. 2005:105) har den särskilde utredaren (generaldirektör ) getts i uppgift att lämna förslag till åtgärder som kan effektivisera processen. Uppdraget skall redovisas . Förslag om att regeringen skall tillsätta en utredning med uppgift att lämna förslag om hur skall kunna uppnå en i ekonomisk mening effektivare spektrumanvändning genom ett system med mer marknadsstyrd spektrumfördelning: I proposition 2004/05:175 rörande IT-politiken behandlas i ett avsnitt, med rubriken för den långsiktiga radiospektrumpolitiken, en del aspekter som skulle beröras av en liknande utredning som den som föreslås av . PTS har, i enlighet med IT-propositionen, getts ett uppdrag att utreda vilket frekvensutrymme som kan frigöras i samband med att de analoga markbundna tv-sändningarna upphör och vad detta frekvensutrymme kan användas till, m.m. Slutredovisning skall ske . Det står PTS fritt att redovisa uppdraget beträffande frekvensplaneringen för ljudradiosändningar. Förslag om att skall få ett stärkt oberoende och ombildas till en egen myndighet: För att stärka tillsynsverksamheten på elmarknaden har tillförts . Bland de ytterligare åtgärder som vidtagits för att stärka tillsynen på el- och naturgasmarknaderna kan nämnas inrättandet av (inom ) . Myndighetens instruktion ändrades så att fick en mer fristående roll . Av instruktionen framgår nu inspektionens uppgifter. Vidare stadgas att inspektionen skall ha en chef samt ställföreträdare och att chefen för inspektionen får ensam fatta beslut i angivna frågor (inte som tidigare via delegation). Frågan beträffande om- och avregleringar berörs i fem motioner. Som redovisats har denna fråga varit föremål för ett omfattande utredningsarbete. betänkande Liberalisering, regler och marknader innehöll närmare 40 förslag till åtgärder på olika områden. Utredningen pekar på att som en följd av liberaliseringarna har antalet företag ökat på de studerade marknaderna. Utredningen anser att ingen av de liberaliserade marknaderna har nått sin slutgiltiga form men att de genomförda reformerna har bidragit till en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av marknaderna. Det finns dock behov av ytterligare reformer för att förbättra marknadernas funktionssätt. pågår beredning av utredningens förslag inom . Vissa av förslagen i betänkandet har redan, som redogjorts för, tagits om hand på olika sätt. Utskottet delar uppfattningen i motionerna om att det är väsentligt att statsmakterna tillgodogör sig lärdomar av de om- och avregleringar som har genomförts. Det är också viktigt med en helhetssyn, så att alla aspekter och effekter av en om- eller avreglering beaktas. Utskottet delar även motionärernas åsikt att det inte är möjligt eller önskvärt att gå tillbaka till en situation som rådde före en om- eller avreglering. Enligt utskottets mening är det inte motiverat med något uttalande från sida när det gäller om- och avregleringar. Beredningsarbete pågår, som nämnts, inom av det omfattande material med ett flertal olika förslag som avlämnade och som har remissbehandlats. Med detta avstyrker utskottet de fem här aktuella motionerna i berörda delar. Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden som tar upp olika aspekter på frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Utskottet konstaterar att regeringen kommer att tillsätta en utredning som - mot bakgrund av tillkännagivande - skall behandla hela frågan i ett sammanhang. Utskottet har från inhämtat att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). Olika aspekter på frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor tas upp i nio motioner. Två tillkännagivanden föreslås i motion 2005/06:N434 (m), nämligen om att ge möjlighet att ingripa mot kommuner som snedvrider konkurrensen och om kommunala företag. verksamhet bör drivas i förvaltningsform, och en bolagsbildning bör endast ses som ett steg på vägen till en avknoppning eller privatisering, anför motionärerna. De hävdar att det finns många exempel på att kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller dold subventionering och diskriminerande offentlig upphandling. innebär kommunalt företagande, enligt motionärerna, ofta en ineffektiv användning av skattemedel. En renodling av kommunernas roller, där de inte agerar domare och spelare på samma gång, skapar förutsättningar för fler livskraftiga företag, anser motionärerna. De menar också att verksamhet i ökad utsträckning måste konkurrensutsättas. Det bör göras en översyn av befogenheter med intentionen att ge ökade befogenheter att ingripa då rättvisa konkurrensförhållanden hotas av en kommuns beteende, anförs det i motion 2005/06:N208 (m). Offentligt ägande riskerar att snedvrida konkurrensen för privata företag, säger motionären. Han anser att statens och kommunernas roller måste renodlas. I motion 2005/06:N244 (fp) föreslås att skall ges i uppdrag att granska välfärdssektorn. Verket har i särskilda räder bl.a. slagit till mot bensinbolag som har velat begränsa konkurrensen till förfång för kunderna, erinrar motionären om. Han ställer frågan varför inte skall kunna agera mot t.ex. de landsting som har en andel av det berörda verksamhetsområdet som i många fall överstiger och som därigenom försätter privata företagare i en omöjlig konkurrenssituation. Ett tillkännagivande om kommunernas roll i näringspolitiken begärs i motion 2005/06:N480 (kd). Kommuner och myndigheter bedriver i ökad utsträckning näringsverksamhet på konkurrensmarknader, t.ex. tvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning och catering, trots att kommunallagen i princip förbjuder kommuner och landsting att konkurrera på företagens marknader, säger motionärerna. De anser att kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar, eller skulle kunna konkurrera, och där inte sociala eller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Många småföretag har problem med att offentligt stöd ges till deras konkurrenter, ett problem som har kartlagt och därvid funnit en rad exempel på kommuner som verkar konkurrenssnedvridande, uppger motionärerna. Det handlar om kommuner som bidragit med ekonomiskt stöd, penningbidrag, gratis eller subventionerad arbetskraft, nedsatta lokalhyror m.m. - stöd som inte är tillåtna enligt kommunallagen, men som förekommer ändå. Det är mycket svårt att överklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till en konkurrent, och om företaget som drabbas inte är kommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt, anför motionärerna. De konstaterar vidare att om beslutet om stöd fattats av ett kommunalt bolag går det inte att överklaga. I motion 2005/06:N478 (kd) föreslås två tillkännagivanden, nämligen om rättvis konkurrens mellan offentlig och privat sektor och om avveckling av snedvridande företagsstöd. Motiveringen är likartad som i den föregående motionen. Ett tillkännagivande om konkurrenssnedvridande verksamhet begärs i motion 2005/06:N445 (kd), med rubriken . Motionärerna menar att det kommunala engagemanget på turismens område skapar svårigheter, såväl för redan etablerade företag som för företag som vill komma in på marknaden.