bet · GT01UbU5 · 2006-01-26 00:00:00 — Inte minst studerande från studieovana miljöer kan bli avskräckta av den osäkerhet och otrygghet som människor upplever i dagens studiemedelssystem. slutsats blir att det inte längre duger med desperata brandkårsutryckningar och smärre justeringar av studiemedelssystemet. Systemet måste förändras grundligt. studiemedlet bör höjas eftersom standarden för studenterna har sänkts , en möjlighet bör införas för studerande med barn att erhålla ett tilläggslån på , fribeloppsgränsen bör avskaffas så att det lönar sig för studenter att arbeta och dispensreglerna för studiemedel bör göras mer generösa så att de studenter som har några terminer kvar av sin utbildning kan avsluta denna. Ett framtida moderniserat studiestödssystem skall - precis som det nuvarande - bygga på principen att staten garanterar alla studenter, oberoende av inkomst- eller förmögenhetsförhållanden eller vilken högskoleutbildning som de vill läsa, en generös offentlig studiefinansiering. Det sker genom att staten går i borgen för studielånen. Vem som slutligen tillhandahåller lånen bör studenten själv avgöra efter att ha valt mellan de alternativ som existerar på marknaden. Staten måste också i ett framtida system tillhandahålla ett finansiellt stöd utan återbetalningskrav för att garantera en bidragsdel. Även i ett system med en friare studielånemarknad, präglad av konkurrens och valfrihet, kommer det att finnas behov av en statlig myndighet, som fattar beslut om vilka människor som har rätt att omfattas av den offentliga studiefinansieringen, i praktiken det statliga borgensåtagandet. Sådana myndighetsbeslut kan aldrig överlåtas till andra än just myndigheter. Poängen med det reformerade system som föreslår är att konkurrensen och valfriheten skapar möjligheter till förbättrad effektivitet och service, när det gäller själva långivningen. Riktlinjer för ett nytt studiestödssystem, punkt 2 (kd) () anför: Den högre utbildningen ska vara tillgänglig för alla som har intresse av och förutsättningar för studier på universitets- och högskolenivå. Ingen ska behöva avstå från högre studier av ekonomiska skäl. Studiestödssystemet skall konstrueras så att många attraheras av högre studier som den enskilde studenten uppmuntras till personligt ansvarstagande för sin ekonomi. Studiemedelssystemet måste vara enkelt och lättöverskådligt. Kostnaderna för försörjningen skall delas mellan den enskilde och det offentliga. Principen hälften bidrag, hälften lån bör gälla . Dispensmöjligheterna för att erhålla studiemedel längre än tolv terminer bör förändras, så att alla som studerar vid en lång sammanhållen utbildning skall ha möjlighet att få dispens enligt de tidigare reglerna för att kunna slutföra sin utbildning. Fribeloppet bör tas bort och det skall vara fritt för studenten att komplettera studiemedlet med eget arbete utan att studiemedlet påverkas. Detta kan bidra till ett minskat utnyttjande av studielån. Studiemedelssystemet måste fungera väl med andra trygghetssystem, så att studenternas ekonomi är säkerställd oavsett studiesocial situation, t.ex. deltidssjukskrivning. Åldergränsen för att erhålla studiemedel skall höjas från till 55. Både samhället och individen vinner på högskoleutbildning. Därför är det angeläget att ha ett studiemedelssystem som är långsiktigt hållbart och därigenom bidrar till att bibehålla rekryteringen av studenter. Dagens system har så många brister att ett nytt studiestödssystem bör övervägas. Studentresor över , punkt 16 (m, fp) (), () och () anför: Vi, , och , vill anföra följande. (ett samarbete mellan tolv svenska och danska högskolor och universitet) skapar fantastiska möjligheter för studenter och forskare. Men det finns fortfarande hinder kvar som måste rivas för att ta till vara möjligheterna fullt ut. Universitet och högskolor måste naturligtvis alltid ha stor frihet och självständighet och statens ansvar ligger i att undanröja hindrande regler för poängberäkning och värdering av examina och kurser. Målet borde vara att det inte skall vara svårare att växla mellan ett danskt och ett svenskt universitet än det är att växla mellan olika universitet inom respektive land. Danska och svenska staten har här en viktig uppgift att gemensamt diskutera vilka regler och bestämmelser som kan samordnas. Svenska studenter bör också erbjudas samma möjlighet som de danska studenterna vad avser stöd för resor över . Studiesocial utredning, punkt 20 (v) () anför: anser att det finns tillräckligt med underlag vad avser studenters studiesociala situation. Studiesociala utredningens betänkande, Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130), ger en bra bild av vilka förändringar som är nödvändiga för att förbättra studenternas ställning. Därför är det nu dags att utarbeta förslag till förbättringar med det befintliga betänkandet som grund i stället för att tillsätta en ny utredning. Studiehjälpens storlek, punkt 23 (v) () anför: anser att studiehjälpen bör höjas till . Barnbidraget och studiehjälpen bör utgå med samma belopp. Kostnaderna för gymnasieelever är inte lägre än för yngre barn och ungdomar, och det finns därför heller ingen anledning att studiehjälpen skall utgå med lägre belopp. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Sf330 av Skånberg (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utforma studiemedelssystemet så att det inte missgynnar den som blir gravid. 2005/06:Sf336 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ser över invandrades studieekonomiska situation. 2005/06:Kr214 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av vilka utbildningar vid landets folkhögskolor som skall bedömas som eftergymnasiala. 2005/06:Kr255 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt studiemedelssystem. 2005/06:Kr281 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiemedel, studietid i högskolan samt ortsföreträde för elitidrottare. 2005/06:Kr333 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera studiemedelssystemet så att studenter ges ekonomiska förutsättningar att välja studier vid folkhögskola. 2005/06:Ub270 av och (båda c): begär att regeringen lägger fram förslag om förtydligande i lagar och förordningar där det klart framgår att elever som på grund av sitt val inom gymnasieskolan måste bo inackorderade på skolorten skall erhålla inackorderingstillägg. 2005/06:Ub272 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studiemedelsbeloppet för studerande vid universitets utlandsförlagda filial bör anpassas till kostnadsläget utomlands. 2005/06:Ub282 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att universitetsstuderande skall kunna ordna egna praktikplatser, som ligger utanför utbildningens område, och för detta beviljas studiemedel. 2005/06:Ub290 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av ett reformerat studiefinansieringssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning av studiefinansieringssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för ett reformerat studiefinansieringssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenternas studiesociala situation. 2005/06:Ub309 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheten att starta en försöksverksamhet med avskrivning av studielån för ungdomar som väljer att bo och verka i och inland. 2005/06:Ub316 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade regler för inackorderingstilläggen i gymnasieskolan så att eleven fritt kan välja skola och utbildning. 2005/06:Ub341 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en överenskommelse mellan de nordiska länderna kring hänsyn till studielån tagna i annat nordiskt land i samband med återbetalning av studielån från det egna landet. 2005/06:Ub343 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rapportera olovlig frånvaro till föräldrarna och till CSN. 2005/06:Ub381 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas med uppgift att se över hur ett mer flexibelt system för studiestöd kan se ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kortare handläggningstider hos CSN. 2005/06:Ub382 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur studiemedlen bör värdesäkras . 2005/06:Ub403 av Skånberg och Per (båda kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda alternativet att utförsälja studielånsstocken på marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mot en bonus ge möjlighet för dem som önskar att återbetala sina studieskulder. 2005/06:Ub425 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbetalning av studiebidrag. 2005/06:Ub427 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en examensbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generösare dispensregler för studiemedel längre än tolv terminer. 2005/06:Ub440 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av CSN:s praxis när det gäller inackorderingstillägg för elever som vill gå på fristående gymnasium. 2005/06:Ub448 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inackorderingstillägg. 2005/06:Ub470 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av inackorderingstilläggen. 2005/06:Ub521 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av inackorderingsbidraget. 2005/06:Ub528 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall följa frågan om konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader. 2005/06:Ub554 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av studiebidraget för gymnasieelever till /månad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inackorderingstillägg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om indragen studiehjälp vid skolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till information för föräldrar till myndiga elever vid skolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja studiebidragsdelen till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra de tidigare reglerna för dispens för extra studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bonus för den som återbetalar sina studieskulder. 2005/06:Ub579 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters ekonomiska villkor. 2005/06:Ub581 av (): begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att studiemedel skall utbetalas med ett lika stort belopp . 2005/06:Ub588 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en studiesocial utredning med direktiv att förutsättningslöst föreslå hur de sociala trygghetssystemen bättre skall kunna anpassas för studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att informationen och vägledningen om de studiesociala trygghetssystemen till studerande måste förbättras och samlas i ett gemensamt forum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samverkan mellan olika trygghetssystem måste underlättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att korta den s.k. 30-dagarskarensen för studenter med studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begreppet student måste ges en enhetlig definition i lagar och förordningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna i de sociala trygghetssystemen blir färre och enklare så att tillämpningen på studenterna blir mer enhetlig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny studiesocial utredning bör tillsättas. 2005/06:Ub592 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av ett nytt studiemedelssystem där bidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet. begär att regeringen utreder effekterna och föreslår lämpliga åtgärder för de personer som har studielån i flera system. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en ny studiesocial utredning som är parlamentariskt sammansatt och där studenterna ges ordentlig representation. 2005/06:N474 av m.fl. (m, fp, c, kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska studenter bör erbjudas samma möjlighet som de danska studenterna vad avser stöd för resor över . 2005/06:A309 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetslösa akademiker skall ha rätt att använda en termins (20 veckors) studielån/studiebidrag till praktik.