bet · GT01BoU10 · 2006-05-02 00:00:00 — Trots att parterna på hyresmarknaden i sina remissvar tillstyrkt eller endast haft mindre invändningar mot utredningsförslaget, anförs i propositionen att nackdelarna med kostnadsbaserade tillval och frånval "vid en samlad bedömning" väger tyngre än fördelarna. Regeringen väljer därmed att på ytterligare en punkt frångå trepartsöverenskommelsen. En lägenhet måste, förutom att uppfylla de krav som lägsta godtagbara standard innebär, vara i sådant skick att den är fullt användbar för det avsedda ändamålet. Hyresgäster erbjuds inte sällan olika valmöjligheter beträffande lägenhetens standard. Valmöjligheter ges i form av tillval och frånval. Med tillval menas valet av en högre standard än den normala. I allmänhet fastställs hyrestillägg för tillval i förhandlingsöverenskommelser. Sådana förhandlingsöverenskommelser sluts innan hyresgästerna gör tillvalen. Med frånval menas att hyresgästen väljer en enklare standard än den normala, t.ex. genom att senarelägga ommålning eller utbyte av kylskåp eller spis. En fastighetsägare får ersättning för ett tillval endast i den utsträckning som det höjer lägenhetens bruksvärde och kan därför inte vara säker på att få kompensation för den kostnad som tillvalet medför. En hyresgäst som har avstått från t.ex. en uppdatering av inredning mot en lägre hyra kan inte heller vara säker på att få behålla den lägre hyran. Det finns inte något hinder mot att en hyresvärd och en hyresgäst träffar en överenskommelse om tillval. Men det förutsätter att s.k. prislistor upprättats genom förhandlingar och att de offentligt ägda bostadsbolagen erbjuder dessa. Privata fastighetsägare kan exempelvis inte upprätta prislistor och ta en högre hyra för tillval om det inte finns motsvarande avtal på den offentliga sidan, detta även om de boende så önskar. Vi anser att boendeinflytandet skall öka och att det skall skapas valfrihet för hyresgästerna.Det är angeläget att det finns goda möjligheter för hyresgäster att på frivillig grund göra tillval och frånval, dvs. individuella variationer när det gäller underhåll, utrustning m.m. Hyresgäster och fastighetsägare skall ges möjlighet att på enskild grund komma överens om kostnadsbaserade tillval och frånval. Regeringen anför svårigheter som grund för att inte lägga fram förslag om detta. Tillval och frånval på enskild grund skall kunna rymmas inom bruksvärdessystemet, och därför anmodar vi regeringen att återkomma till med förslag om detta. Det är ytterst fråga om produktutveckling av hyresrätten och att fastighetsägarna skall kunna kundanpassa boendet för dem som bor i hyresrätt. Ett system med tillval och frånval skulle innebära stora fördelar för en hyresgäst. Att själv kunna välja en lägre hyra genom att välja en enklare standard skulle kunna öka marginalerna för många som inte har så stora krav eller som har knappa resurser. Genom tillval och frånval kan en hyresgäst påverka såväl hyra som boendekvalitet beroende på sina egna önskemål och preferenser. Det är därför beklagligt att regeringen väljer att inte lägga fram ett system för tillval och frånval i enlighet med vad föreslagit. I skrivelsen från parterna på hyresmarknaden uppmärksammas vad gäller frågan om tillval och frånval även möjligheten till individuell mätning av vatten- och värmeförbrukning som kan påverka den enskilda hyresgästens utgående hyra. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo13 (m) yrkande 3, 2005/06:Bo11 (fp) yrkande 5, 2005/06:Bo14 (kd) yrkande 2 och 2005/06:Bo12 (c) yrkande 6. Hyressättningen i det befintliga beståndet, punkt 11 (m, fp, kd) av (), de (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo11 yrkande 7 och 2005/06:Bo14 yrkande 1 och bifaller delvis motion 2005/06:Bo12 yrkande 7. Det finns anledning att redan inledningsvis framhålla vikten av en lagstadgad skyddsregel för befintliga hyresgäster. Vi anser det olyckligt att regeringen inte gjort mer för att tillmötesgå trepartsöverenskommelsen. Det är anmärkningsvärt att regeringen i propositionen lämnar förslag och bedömningar på tre av de områden som behandlat men helt förbigår det fjärde: hyrorna i det befintliga beståndet. Regeringen redovisar inte ens någon bedömning av varför utredningens förslag inte skall genomföras. Bruksvärdesprincipen syftade till att skapa ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna men målet var att konsumentens värdering av boendet skulle påverka hyressättningen. Av situationen på bl.a. bostadsmarknad kan vi dra slutsatsen att systemet förvisso har lyckats uppfylla målen vad gäller besittningsskyddet och hyresdämpningen, men bristen på anpassningsförmåga till människors preferenser har skapat följdproblem. Detta har även regeringen noterat, inte minst i sina direktiv till . Som utredningen konstaterade har det allt oftare ifrågasatts om de hyresskillnader som finns mellan olika lägenheter alltid är rimliga från bruksvärdessynpunkt. Synpunkten att hyran för en lägenhet kan vara för hög eller för låg i förhållande till lägenhetens bruksvärde har fått stöd i olika undersökningar. På vissa orter har detta lett till förändringar av hyresstrukturen inom ramen för de kollektiva förhandlingarna om hyran för allmännyttans lägenheter. Bruksvärdet för vissa lägenheter höjs då, medan bruksvärdet för andra ligger stilla eller sänks. Då bruksvärdet höjs tas på vissa orter, bl.a. i , den nya bruksvärdeshyran ut direkt av nya hyresgäster, medan befintliga hyresgäster i samma fastighet får en hyresrabatt och därmed en långsammare anpassning till den nya hyresnivån. Den s.k. lägesfaktorn måste ges större tyngd i hyresförhandlingarna, på det sätt som i praktiken skett i . Ingen ifrågasätter att en bostadsrätt är billigare i en förort än i ett centralt stadsläge. Att steg tas i den riktningen även när det gäller hyresrätter kan knappast anses orimligt, även om det naturligtvis måste ske i sådana steg att hyresgästerna har goda förutsättningar att anpassa sig till dem. I syfte att sprida denna praxis till fler orter, föreslog utredningen regler som gör det möjligt att med giltig verkan sluta sådana förhandlingsöverenskommelser med differentierade hyror för nya och gamla kontrakt i samma hus. För att hindra att en ny högre bruksvärdeshyra vid en prövning i hyresnämnden läggs till grund för prövningen av hyran för alla hyresgäster, föreslogs en skyddsregel för befintliga hyresgäster. Mot bakgrund av hyresmarknadens parters tydligt uttryckta önskan om en successiv anpassning av hyresnivåerna, så att hyresdifferenserna upplevs rättvisa, är det angeläget att det kommer till stånd förändringar i linje med utredningens förslag. , Fastighetsägarna och har i denna del återkommit med förslag om hur en skyddsregel skall kunna utformas för befintliga hyresgäster. Vi föreslår att skall begära att regeringen återkommer med förslag till ändringar i hyreslagstiftningen som bemöter de problem vad gäller hyressättning i det befintliga beståndet som trepartsöverenskommelsen och påtalat. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo11 (fp) yrkande 7 och 2005/06:Bo14 (kd) yrkande 1 samt bifaller delvis motion 2005/06:Bo12 (c) yrkande 7. Hyressättningen i det befintliga beståndet, punkt 11 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo12 yrkande 7 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo11 yrkande 7 och 2005/06:Bo14 yrkande 1. Den svenska hyresmarknaden är unik i sin utformning, liksom den är unik i sina problem. Det överreglerade hyressättningssystemet har gett oss stora skevheter på bostadsmarknaden, skevheter som lett till en ombildning från hyresrätter till bostadsrätter i rekordfart och en svart bostadsmarknad som blivit alltmer accepterad. Hyresrätten är på tillbakagång, och detta är en utveckling många av oss ser på med oro. Jag tror att en reform av hyressättningssystemet där den enskilda hyresgästens önskemål och värderingar bättre återspeglas skulle kunna motverka den negativa utvecklingen på bostadsmarknaden. Det är därför mycket beklagligt att regeringen visat en sådan ovilja mot att förändra nuvarande förhållanden på bostadsmarknaden. Regeringen talar om att bostadspolitiken skall motverka segregation och brist på bostäder, som just segregeringen och bostadsbristen är vad som i mångt och mycket kännetecknar dagens bostadsmarknad. I stället för att komma med konkreta åtgärder för att skapa långsiktiga och goda förutsättningar för boende och byggande tillsätter regeringen nya utredningar. Ett förslag från regeringen om hyressättningen har varit aviserat . Därför är det nu slående hur regeringen undviker den mest väsentliga frågan i bostadspolitiken - hur hyressättningen för det befintliga beståndet skall reformeras. Att en reform är nödvändig råder det ingen tvekan om. Dagens hyressättning återspeglar inte de värderingar som finns hos hyresgästerna. Parterna på bostadsmarknaden har tidigare föreslagit en översyn av hyressättningen, likaså uttryckt önskemål i frågan om frånval och tillval. Även regeringens egen hyressättningsutredning har ett förslag om hur hyressättningen i det befintliga beståndet skulle kunna reformeras. Likväl väljer regeringen att avstå från några större förändringar. har i sin bostadsmotion föreslagit en reform av bruksvärdessystemet där lägesfaktorn ges en större roll för att bättre återspegla de värderingar som hyresgästerna har. Det bör finnas möjligheter för kommuner att inrätta någon form av hyresnämnd som har till uppgift att kategorisera det befintliga lägenhetsbeståndet där varje lägenhet klassificeras i en kategori beroende på relevanta variabler. Målsättningen för hyresnämndernas arbete bör vara att genomsnittshyran inte skall förändras och att omsättningen blir jämn över hela kommunen. Den klassificering som hyresnämnden kommer fram till skall successivt införas i det befintliga beståndet. Privata fastighetsvärdar skall själva kunna välja att använda sig av kategoriindelningen. Om de väljer att göra detta skall de använda sig av systemet fullt ut. Det skall alltså inte vara möjligt att i en och samma kommun "plocka russinen ur kakan" genom att få möjlighet att successivt höja hyrorna för attraktiva lägenheter i centrum som man behåller relativt höga hyror för mindre attraktiva lägenheter. För att utvärdera hur väl klassificeringen stämmer överens med hyresgästernas egna värderingar bör omsättningshastigheterna för respektive lägenhetskategori mätas. Om det visar sig att ett visst område har betydligt högre omsättningshastighet på lägenhetskontrakten, dvs. hyresgästerna stannar avsevärt jämfört med ett likvärdigt område, finns det fog att anta att hyresnivåerna är för högt satta och att det finns skäl att ompröva klassificeringen. Kombinerat med nya hyressättningsregler för nybyggda lägenheter skulle detta reformerade system vara ett steg bort från en bostadsmarknad som dominerats av gunstlingssystem, bostadsbrist och otrygghet. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo12 (c) yrkande 7 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo11 (fp) yrkande 7 och 2005/06:Bo14 (kd) yrkande 1. Hyresstatistik, punkt 12 (m, fp, kd, c) av (), de (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo11 yrkande 8. För att stärka konsumentens makt och insyn i hyresutvecklingen vill vi se en utveckling och förstärkning av hur hyresstatistik presenteras och görs tillgänglig för bostadskonsumenterna. finns små möjligheter till jämförelse, och den statistik som presenteras av () är på en aggregerad nivå, vilket inte medger närmare jämförelser. En förbättrad hyresstatistik ger alla konsumenter möjlighet att följa hyresutvecklingen, men även parterna på bostadsmarknaden gynnas av god hyresstatistik. SCB bör ges i uppdrag att framställa och publicera denna statistik. Vi anser detta även vara en viktig grundförutsättning för andra aktörers uppföljning av hyresutvecklingen samt dess påverkan på samhällsekonomin. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo11 (fp) yrkande 8. De kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll, punkt 13 (m, kd) av (), de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo276 yrkande 4 och 2005/06:Bo338 yrkande 12 och bifaller delvis motion 2005/06:Bo298 yrkande 19 i denna del. I tillväxtområden krävs för en fungerande och rörlig bostadsmarknad att det finns ett tillräckligt inslag av hyresrätter. Det finns dessutom människor som inte kan eller vill binda kapital i den egna bostaden. De flesta ungdomar startar oftast sin boendekarriär i en hyrd lägenhet. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är hyresrätten nödvändig eftersom denna underlättar för arbetstagare att snabbt skaffa bostad om arbetstillfällen uppstår i en annan del av landet. Om det enbart finns småhus eller bostadsrätter att tillgå kan rörligheten på arbetsmarknaden minska. Hyressektorn har under en lång följd av år kännetecknats av låg nyproduktion samt av segregation och utbredd svarthandel med hyreskontrakt i tillväxtorterna. På många orter i vårt land har kommunala bostadsföretag en monopolliknande ställning på den lokala hyresmarknaden. Många av dessa företag har dålig ekonomi. Här håller hyreslagstiftningen och den bristande konkurrensen hyrorna uppe på konstlat höga nivåer. På en del av de här orterna väljer de kommunala bostadsföretagen hellre att minska utbudet av hyreslägenheter genom rivningar än att sänka hyran. har i genomsnitt 2 700 lägenheter rivits . Hyreslagstiftningens utformning är sådan att de kommunala bostadsföretagen blir hyresnormerande för det privata fastighetsbeståndet i kommunen. Om kommunens politiker missköter det kommunala bostadsföretaget kan det därför leda till att hyresnivån drivs upp i hela kommunen. På vissa orter har hyresregleringen lett till en hyresstruktur som kraftigt avviker från hur hyresgäster och bostadssökande själva värderar olika lägenheter. Det främsta exemplet är förstås där hyresstrukturen är extremt "tillplattad". I är det husets produktionsår snarare än bruksvärdet och lägenhetens attraktionsvärde som styr hyran. Följaktligen har äldre, mycket efterfrågade lägenheter i inte sällan en lägre kvadratmeterhyra än den som gäller för hyreslägenheter i förorternas miljonprogramområden. Med dessa villkor tappar hyresgästerna i förorterna i praktiken sin bytesrätt som det inte finns några lediga hyreslägenheter som kan möta inflyttningen till staden. I stället styrs bostadsefterfrågan till bostadsrättsmarknaden med skenande överlåtelsepriser som resultat. Därtill ökar andrahandsuthyrningarna, liksom handeln med svarta hyreskontrakt. På andra håll - t.ex. i de socialdemokratiskt styrda kommunerna - har vi i stället sett en successiv marknadsanpassning av hyrorna. I hyresförhandlingarna har man medvetet sökt hålla tillbaka hyrorna i bostadsområden med tomma lägenheter och i stället styrt hyreshöjningarna till de mer attraktiva kommundelarna. Syftet med hyresregleringar och kommunala hyresmonopol är att stödja svaga grupper på bostadsmarknaden och motverka segregation. I stället har vi fått ökade problem med segregationen i boendet. Dessa segregationsproblem är allra störst i just de miljonprogramområden som helt domineras av allmännyttig, hyresrätt. Trots stor efterfrågan byggs det ganska få nya hyreslägenheter. Redan i utgångsläget är det svårt att få full kostnadstäckning, men därtill kommer att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll öppnar möjligheter för en politiskt styrd hyressättning. Denna s.k. Billströmfaktor har skapat osäkerhet om de ekonomiska förutsättningarna för att investera i hyresfastigheter. Därför välkomnar vi förslaget om hyror med presumtionsverkan. Dagens regleringar syftar till att skydda dem som är svagast men leder i stället till välfärdsförluster för flertalet. Vi behöver få en bättre fungerande kostnads- och prisbildning och ett tillräckligt utbud av hyreslägenheter för att möta efterfrågan. Vår utgångspunkt är att prisbildningen så långt som möjligt skall ske på den marknad som utgörs av hyresgäster, bostadssökande och hyresvärdar, både privata och kommunala. Valet står inte mellan hyresreglering och "marknadshyror" - mellan dagens regler och inga regler alls. På alla konsumentmarknader finns det regler till skydd för konsumenterna och hyresmarknaden är inget undantag. Bostaden - det egna hemmet - har en oerhört central betydelse för de flesta människor. Att hyra bostad innebär att man betalar för att låna någon annans egendom och göra den till sitt hem. Redan däri ligger en osäkerhet jämfört med när man själv äger sin bostad. Om hyresrätten skall fungera bra som upplåtelseform måste regelsystemet ge också hyresgästen ett rimligt mått av trygghet. Hyresgästen måste ha ett besittningsskydd som fungerar i praktiken. Det skall inte vara möjligt för en hyresvärd att göra sig av med en oönskad hyresgäst genom att kräva en orimligt hög hyra. Den s.k. bruksvärdesregeln är inte ett hyressättningssystem utan en spärr-regel mot oskäliga hyreshöjningar. Bruksvärdesregeln säger ingenting om vilka hyresskillnader som kan vara skäliga mellan lägenheter med olika bruksvärde, t.ex. en innerstadslägenhet respektive en förortslägenhet. Detta är en hyresförhandlingsfråga, vilket är en viktig förklaring till att situationen, som vi tidigare beskrivit, ser väldigt olika ut i landet. Enligt dagens hyreslagstiftning skall bruksvärdesprövning av hyran enbart göras med likvärdiga lägenheter i de kommunala bostadsföretagen. Vi anser i stället att alla likvärdiga lägenheter - oavsett vem som råkar äga fastigheten - skall få ingå i jämförelseunderlaget med samma vikt. Först då får man det omfattande och rättvisande jämförelseunderlag som avsågs när bruksvärdessystemet en gång infördes. Vi föreslår att hyreslagens bruksvärdesregel behålls men att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll slopas. Det leder till följande förbättringar: Bruksvärdessystemet återförs till den ordning som gällde när det infördes . Jämförelseunderlaget vid bruksvärdesprövning blir större och mer rättvisande. Möjligheterna till politiskt styrd hyressättning elimineras. Misskötsel av ett kommunalt bostadsföretag höjer inte hyresnivån i hela kommunen. Förutsättningar skapas för en hyresstruktur som speglar hyresgästernas efterfrågan. En bra fastighetsförvaltning uppmuntras. Detta kompletterat med våra övriga förslag skulle skapa mer rättvisa hyresnivåer. Vi önskar att en utredning får i uppdrag att utreda de närmare förutsättningarna för att upphäva de kommunala bostadsföretagens hyresledande roll. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo276 (m) yrkande 4 och 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 12 samt bifaller delvis motion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 19 i denna del. De kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll, punkt 13 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo298 yrkande 19 i denna del och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo276 yrkande 4 och 2005/06:Bo338 yrkande 12. formas hyrorna i skärningspunkten mellan tre avgörande faktorer: bruksvärdesprincipen, hyresförhandlingarna och de kommunala bostadsföretagens roll. Bruksvärdesprincipen syftade ursprungligen till att skapa ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna, men målet var att konsumentens värdering av boendet skulle påverka hyressättningen. Den nuvarande ordningen rymmer inneboende motsättningar. Å ena sidan skall vid fastställande av såväl prövningslägenhetens som jämförelselägenheternas bruksvärden helt bortses från produktions-, drifts- och förvaltningskostnader. Å andra sidan skall de kommunala bostadsföretagens självkostnadsbestämda hyror tjäna som norm. Vi vill att samtliga hyresrätter i det nu befintliga beståndet skall kunna ingå som underlag vid en jämförelseprövning. Samtliga likvärdiga lägenheter skall kunna användas vid den jämförelseprövning hyresnämnden gör när den sliter en hyressättningstvist. Kvaliteten i hyressättningen kommer därigenom att förbättras, och den blir mer rättvisande. Detta kommer att bli tydligt när det byggts väldigt lite hyresrätter, särskilt om de kommunala bostadsföretagen varit dåliga på att bygga eller det av andra skäl finns få jämförbara lägenheter. Än viktigare är att en jämförelseprövning skall kunna verka fullt ut till hyresgästernas fördel i de fall de privata fastighetsägarna på orten, eller vissa av dem, har lägre hyror än de kommunala fastighetsägarna. Dagens system medför att sådana lägre "privata" hyror inte påverkar jämförelseprövningen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 19 i denna del samt bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo276 (m) yrkande 4 och 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 12. Påtaglighetsrekvisitet, punkt 14 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo242 yrkande 6. I ekonomiskt avseende har allmännyttan inte längre några fördelar gentemot privata fastighetsägare. fanns t.ex. skillnader i villkoren för de statliga kreditgarantierna. Dock finns fortfarande ett par skillnader för de kommunala bostadsbolagen, som alla betraktas som allmännyttiga. De är hyresledande och för dem gäller lagen om offentlig upphandling. Det s.k. påtaglighetsrekvisitet, som innebär att de privata fastighetsägarna har rätt att ta ut en inte obetydligt högre hyra än de kommunala bostadsföretagen, har inte längre någon logisk giltighet och bör därför avskaffas. Rekvisitet ger för de privata fastighetsägarna dynamiska - marknadsanpassande - effekter, särskilt på orter med bostadsbrist. Det är av särskild vikt att trycket på hyresökningar hålls nere när efterfrågan på bostäder är större än utbudet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo242 (v) yrkande 6. Hyressättningen i övrigt, punkt 15 - motiveringen (m) av de (), () och (). Mot bakgrund av de förslag vi lagt fram om förändringar av de nya regler som utskottet tillstyrker i detta betänkande liksom i övrigt - vilka förslag utskottet avstyrkt - finns det inte anledning för att nu i sakligt hänseende gå vidare och behandla ytterligare frågor om hyressättningssystemet. bör avvakta med en bredare behandling av hyressättningsfrågorna till dess att regeringen redovisat sin syn på hur det befintliga beståndet skall hyressättas. Hyressättningen i övrigt, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo214 yrkande 9 och 2005/06:Bo298 yrkande 19 i denna del och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo335 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:Bo338 yrkande 11. Vi vill inte införa marknadshyror. Osäkerheten kring ekonomiska förutsättningar och risker har dock lett till att hyresrätter byggs i mycket begränsad omfattning. Det är svårt att räkna hem en ekonomiskt hållbar kalkyl.