bet · GT01UbU23 · 2006-05-11 00:00:00 — Kvalitet och samverkan - om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse Kvalitet och samverkan - om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (2005/06:151). I betänkandet behandlas också en gemensam följdmotion från , . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till de bedömningar och aviserade förslag som redovisas i skrivelsen. I betänkandet finns gemensamma reservationer från , . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Särskolan som egen skolform avslår motion 2005/06:Ub13 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub13 yrkande 3. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Utvecklingsstördas rätt till särvux avslår motion 2005/06:Ub13 yrkande 9. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Placering av barn i särskolan avslår motion 2005/06:Ub13 yrkande 4. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Föräldrars inflytande vid placering i särskolan samt möjlighet att begära omprövning av placering avslår motion 2005/06:Ub13 yrkandena 5 och 6. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Möjlighet för elever i särskola att välja skola avslår motion 2005/06:Ub13 yrkande 10. Reservation 6 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub13 yrkande 11. Reservation 7 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub13 yrkandena 7, 8 och 12. Reservation 8 (m, fp, kd, c) lägger skrivelse 2005/06:151 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade dåvarande skolministern att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (dir. 2001:100). Kommittén antog namnet . överlämnade delbetänkandet För den jag är - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35) överlämnades slutbetänkandet För oss tillsammans - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). Det senare har remissbehandlats. Regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av skollagstiftningen (dir. 1999:15 och 2002:9). Översynen avsåg både lagstiftningens struktur och hur målstyrningen kunde förtydligas och förstärkas. Kommittén antog namnet skollagskommitté. överlämnade sitt slutbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Detta betänkande omfattar i vissa delar särskolan. Betänkandet har remissbehandlats. remitterade Utbildnings- och ett utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. I vissa delar omfattar utkastet även särskolan. utarbetades ett förslag till en vuxenutbildningslag inom Utbildnings- och (Ds 2005:33). Där föreslås att en rätt till vuxenutbildning för utvecklingsstörda skall införas vad gäller den del av särvux som motsvarar den obligatoriska särskolan. Departementspromemorian har remissbehandlats. Regeringens skrivelse omfattar i huvudsak frågor som har behandlats av , men också förslag som har lagts fram av samt förslag som redovisats i ovan nämnda departementspromemoria. Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagbestämmelser för särskolan och särvux. Detta lagförslag bereds inom . Avsikten är att de bedömningar som görs i skrivelsen i förekommande fall skall ligga till grund för de förslag som lämnas i kommande propositioner. Regeringen redovisar i skrivelsen vilka förbättringar den bedömer bör göras när det gäller utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) bör kvarstå för de elever som på grund av en utvecklingsstörning har behov av anpassade kunskapsmål. Regeringen bedömer att det är angeläget att kontakterna mellan elever med och utan utvecklingsstörning ökar. Detta förutsätter att samverkan mellan särskolan respektive särvux och övriga skolformer stärks. Regeringen anser vidare att regelverket så långt det är möjligt bör vara likalydande för och den obligatoriska särskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och för vuxenutbildning och särvux för att säkerställa att elever i olika skolformer har samma rättigheter och valmöjligheter. Regeringen gör i skrivelsen bedömningen att barn, ungdomar och vuxna med autism eller autismliknande tillstånd endast bör tas emot i särskolan och särvux om de konstaterats ha en utvecklingsstörning. Vårdnadshavarna bör ha större insyn och delaktighet i utredningsprocessen. De allmänna råden om mottagande i särskolan bör också ses över, bl.a. för att uppmärksamma att huvudmannen kontinuerligt måste pröva om en elev är mottagen i rätt skolform. Regeringen gör också bedömningen att flexibiliteten och valmöjligheterna bör öka i utbildningen för elever med utvecklingsstörning. Dessa bör normalt inte tas emot i den obligatoriska särskolan mot vårdnadshavarens vilja. Regeringen bedömer också att kvaliteten i utbildningen bör stärkas t.ex. genom ökad samverkan mellan skolformerna och ökade specialpedagogiska kunskaper på alla nivåer i skolan. En nationell utvecklingsinsats bör initieras för att ge skolhuvudmännen stöd i detta arbete. Kvaliteten i särvux bör utvärderas, bl.a. med hänsyn till de nationella styrdokumenten. Regeringen gör vidare bedömningen att yrkesutbildningen inom gymnasiesärskolan och särvux bör stärkas. Gymnasiesärskolans program bör ses över i syfte att förstärka kopplingen till yrkeslivet, och eleverna bör ges möjlighet att genomgå lärlingsutbildning. Regeringen avser att med utgångspunkt i bl.a. de bedömningar som görs i skrivelsen, senare lämna fullständiga förslag till lagreglering avseende särskolan och särvux. Den framtida inriktningen för särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkande om särskolan som egen skolform samt motionsyrkande om att inte politiskt begränsa särskolans organisation eller form. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I skrivelsen gör regeringen bedömningen att särskolan och särvux bör kvarstå för de elever med utvecklingsstörning som har behov av anpassade kunskapsmål. bör kontakterna mellan elever med och utan utvecklingsstörning öka. Samverkan mellan skolformerna bör därför stärkas och utvecklas. Regeringen gör också bedömningen att elever i olika skolformer bör ha samma rättigheter och valmöjligheter. Regelverket bör därför i möjligaste mån vara likalydande för och den obligatoriska särskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt för komvux och särvux. Regeringen gör också bedömningen att särskolan bör delas upp i två skolformer, den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan. Den obligatoriska särskolan bör, enligt regeringen, byta namn till grundsärskolan. , skriver i en gemensam motion 2005/06:Ub13 yrkande 1 att särskolan måste finnas kvar som en egen skolform. I motionen anförs att ett av de ursprungliga direktiven till som utredde särskolan var att särskolan skulle upphöra som egen skolform, och detta kom att prägla kommitténs arbete. I motionen framförs också att särskolan har en specialkompetens, som grund- och gymnasieskolor sällan kan erbjuda. I samma motions yrkande 2 anför , att det är viktigt att inte politiskt begränsa särskolans organisation eller form. Såväl individintegrering av särskoleelever i grundskoleklasser, integrering av särskoleklasser i grundskolor, som separata särskoleklasser och särskolor måste accepteras, alltefter elevers förutsättningar och behov, skriver motionärerna. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Den s.k. föreslog i sitt betänkande För oss tillsammans - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98) att den nuvarande särskolan skulle regleras i skollagen som en parallell till och gymnasieskolan. Detta överensstämde med förslag Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). konstaterade att skolformsbegreppet inte längre har någon materiell innebörd sedan de riktade statsbidragen försvunnit. Uttrycket särskola har, enligt kommitténs uppfattning, främst betydelse som en definition av en i skollagen avgränsad och bestämd del av utbildningen, vilken beskrivs i ett särskilt kapitel i skollagen och i en egen s.k. skolformsförordning. föreslog en utvecklad samverkan mellan skolformerna grundsärskolan och och mellan gymnasiesärskolan och gymnasieskolan. Kommittén betonade behovet av en attitydförändring mot en flexibel undervisning inom ramen för . Kommittén påminde också om bestämmelserna i skollagen angående rätt till särskilt stöd för de barn som behöver detta samt om läroplanen för , Lpo 94, där det slås fast att hänsyn skall tas till elevernas olika förutsättningar och behov och att skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Kommittén gjorde bedömningen att barn och ungdomar i en sammanhållen skola får möjligheter att möta varandra och att utveckla förståelse för och tolerans mot olikheter. Kommittén menade att strävan skall vara att i så stor utsträckning som möjligt undervisa alla elever tillsammans. I likhet med regeringen anser utskottet att särskolan och särvux skall finnas kvar som särskilda skolformer för de elever som på grund av sin utvecklingsstörning har behov av individuellt satta kunskapsmål samt en undervisningssituation och pedagogik där stor hänsyn kan tas till den enskilde elevens villkor och möjligheter till utveckling. Utskottet anser också att det är angeläget att kontakterna mellan elever med och utan utvecklingsstörning ökar. Rätten till utbildning i särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om att särskolan aldrig får anvisas barn som inte tillhör särskolans personkrets samt om att elever som tillhör särskolans personkrets skall ha rätt till vuxenutbildning inom särvux på såväl grundläggande som gymnasial nivå. Jämför reservationerna 2 (m, fp, kd, c) och 3 (m, fp, kd, c). Regeringen gör bedömningen att rätten till utbildning i den obligatoriska särskolan, gymnasiesärskolan och i särvux bör preciseras i lagstiftningen. Barn, ungdomar och vuxna med autism eller autismliknande tillstånd bör i fortsättningen endast tas emot i särskolan och särvux om de konstateras ha en utvecklingsstörning eller en betydande och bestående hjärnskada. Konsekvenserna av en sådan regelförändring bör, enligt regeringens bedömning, följas upp och utvärderas i syfte att säkerställa att behoven för elever med autism eller autismliknande tillstånd tillgodoses inom ramen för , gymnasieskolan och vuxenutbildning. Regeringen gör vidare bedömningen att endast de elever som uppfyller kraven för mottagande i särskolan och särvux bör tas emot i dessa skolformer. Det bör framgå av författningsregleringen att ett beslut om mottagande i särskola skall föregås av en allsidig utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk och medicinsk bedömning samt, om så bedöms motiverat, även en social bedömning. Detta bör normalt även gälla inför mottagningen till särvux. Det bör vidare framgå av författningsregleringen att vårdnadshavaren skall ha rätt till insyn och delaktighet i utredningsprocessen. Det är också viktigt att barnet får komma till tals. En elev som har gått ut den obligatoriska särskolan bör ha rätt att gå vidare till gymnasiesärskolan utan att ytterligare prövning av rätten till särskola görs. I skrivelsen gör regeringen bedömningen att de allmänna råden om mottagande i särskolan bör ses över. Av råden skall framgå att huvudmannen kontinuerligt måste pröva om en elev är mottagen i rätt skolform. , skriver i en gemensam motion 2005/06:Ub13 yrkande 3 att särskolan aldrig får anvisas därför att det är den bästa lösningen för kommunen i situationer när skolan inte klarar av sin uppgift att ge alla barn den undervisning de behöver och har rätt till enligt skollagen. När regeringen föreslår förändring av särskolans målgrupp så att barn med autism endast skall tas emot om de också är utvecklingsstörda eller har en betydande hjärnskada höjs kraven på individanpassning av former och undervisning, skriver motionärerna. I motionen framhålls vidare att det inte får förekomma att elever som egentligen inte hör hemma i eller gynnas av en placering i särskolan ändå placeras där, när skolan saknar resurser eller kunnande för att på andra sätt ge dem det stöd de har rätt till. Skolan måste i stället bli bättre på att ge elever med särskilda behov och som inte finns i särskolan den hjälp och det stöd de behöver. Det är undervisning i små grupper, extra stöd samt pedagogisk utveckling som behövs, inte godtyckliga särskoleplaceringar. I samma motions yrkande 2 anför , att elever som tillhör särskolans personkrets skall ha rätt till vuxenutbildning inom särvux på såväl grundläggande som gymnasial nivå. Utvecklingsstörda behöver mer stimulans än andra för att upprätthålla den kunskapsnivå de en gång förvärvat. Motionärerna anför vidare att undervisningens nivå och omfattning skall anpassas till individernas förutsättningar. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningar vad avser rätten till utbildning i särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda. redovisade i sitt delbetänkande För den jag är - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35) att antalet mottagna barn i särskolan ökat kraftigt . Kommittén konstaterade att elevökningen i särskolan inte står i proportion till det ökade elevantalet i och inte heller kan relateras till någon fastställd ökning av antalet barn med intellektuella funktionshinder i befolkningen. Stora skillnader finns också mellan kommunerna vad gäller antalet barn som går i särskola. De stora skillnaderna i elevökning visar att kommunerna gör olika bedömningar av vilka barn som skall tas emot i särskolan. utvärderingar av särskolan bekräftar att en del av den kraftiga elevökningen beror på att fler elever i hänvisas dit. I sitt slutbetänkande föreslog att bestämmelserna om utredning inför beslut om mottagande i särskola skärps och att rätten till särskola bedöms striktare. Barn med autism eller autismliknande tillstånd skall, enligt förslaget, tas emot i särskolan endast om de också har en utvecklingsstörning. föreslog att det av skollagen skall framgå att en utredning om rätt till grundsärskola respektive gymnasiesärskola alltid skall vara allsidig och omfatta såväl en pedagogisk och en social som en psykologisk och en medicinsk bedömning. En viktig del av utredningsförfarandet när det gäller barn som redan går i föreslås vara att belysa vilka åtgärder som vidtagits för att stödja barnet samt om möjligheter är helt uttömda. Skolorna föreslås ha skyldighet att använda sig av personer med adekvat kompetens för de olika utredningarna och för den slutliga bedömningen. (föreslog vidare att vårdnadshavarens rätt till insyn i utredningsprocessen om ett barns mottagande i särskolan skulle skrivas in i skollagen.) har i sin lägesbedömning för (dnr 2005:1475) skrivit att det är av stor vikt att det tydliggörs vem som har rätt till särskola och att det saknas en gemensam tolkning av vilka elever som har rätt till särskola. Andelen elever inskrivna i särskolan varierar kraftigt mellan kommunerna. I rapporten skriver också att elevantalet i särskolan har ökat kraftigt , vilket bl.a. beror på att elevgruppen i särskolan har förändrats. Elever med autism och autismliknande tillstånd har ökat i särskolan, liksom elever med damp/adhd och elever med koncentrationssvårigheter. har analyserat orsakerna till elevökningen i en rapport särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan (dnr 2000:2037). Utskottet har vid kontakter med myndigheter inhämtat att det inte finns några samlade uppgifter om hur många barn eller elever som givits en neuropsykiatrisk diagnos. Utskottet har tidigare konstaterat (senast i bet. 2005/06:UbU7 s. 8) att bedömningen huruvida ett barn har en utvecklingsstörning är en mycket allvarlig fråga med långtgående konsekvenser för barnets framtida liv och utbildning. Som utskottet tidigare konstaterat har barn i behov av särskilt stöd alltid rätt att få sådant stöd, och skolhuvudmannen har en motsvarande skyldighet att tillgodose detta behov. Att hänvisa en elev med enbart läs- och skrivsvårigheter, olika typer av beteendestörningar och andra skolrelaterade svårigheter till särskolan som villkor för att få ett stöd som ger eleven möjlighet att uppnå skolans mål strider mot skollagens bestämmelser. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är en viktig rättssäkerhetsfråga att barn, ungdomar och vuxna tas emot i rätt skolform och att valet av skolform får stora konsekvenser för möjligheten till fortsatta studier, men också för valmöjligheterna på arbetsmarknaden. Barn, ungdomar och vuxna med autism eller autismliknande tillstånd bör, enligt regeringens mening, endast tas emot i särskolan och särvux om de konstateras ha en utvecklingsstörning eller en betydande och bestående hjärnskada. Elever med autism som inte har en utvecklingsstörning bör ha kunskapsmål som motsvarar deras förutsättningar, och de bör därför läsa enligt de kunskapsmål som gäller för , gymnasieskolan respektive vuxenutbildning (komvux) och få det stöd och den anpassade undervisning de kan behöva inom ramen för dessa skolformer. Utskottet delar denna uppfattning. Regeringen menar att många elever med autism kan ha behov av det pedagogiska kunnandet och den lärmiljö som finns inom särskolan och särvux och betonar därför möjligheten som finns för elever med autism att följa , gymnasieskolans eller komvux kursplaner, men få sin undervisning i en grupp eller en klass i särskolan eller särvux. Utskottet anser liksom regeringen att det är viktigt att utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Vuxna med utvecklingsstörning bör självklart ha rätt att delta i utbildning inom särvux liksom övriga vuxna har rätt till grundläggande vuxenutbildning. Regeringen har i propositionen Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. (prop. 2005/06:148) föreslagit att en rättighet att delta i utbildning inom de delar av särvux som motsvarar den obligatoriska särskolan införs. Rätten till utbildning skall, enligt förslaget, gälla dem som saknar sådana kunskaper som utbildningen i den obligatoriska särskolan syftar till att ge och som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Flexibilitet och valmöjlighet i utbildningen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om beslut om placering i särskolan, föräldrars inflytande vid särskoleplacering, elevers möjlighet att välja skola samt yrkande om det individuella programmet. Jämför reservationerna 4 (m, fp, kd, c), 5 (m, fp, kd, c), 6 (m, fp, kd, c) och 7 (m, fp, kd, c). Regeringen gör bedömningen att föräldrainflytandet över elevens skolgång bör öka. Elever med utvecklingsstörning bör normalt inte tas emot i den obligatoriska särskolan mot vårdnadshavarens vilja. Vårdnadshavaren bör därför kunna välja om ett barn som har rätt till utbildning i den obligatoriska särskolan i stället skall tas emot i . Regeringen vill också öka flexibiliteten i den obligatoriska särskolan. De nuvarande begreppen grundsärskola och träningsskola bör tas bort. Eleverna bör ha möjlighet att läsa antingen ämnen eller ämnesområden eller en kombination av båda. Det bör också vara möjligt för eleverna att läsa ämnen från och få betyg i dessa ämnen. Regeringen gör vidare bedömningen att en kommun, som inte är elevens hemkommun, bör ha skyldighet att ta emot en elev i sin särskola om det med hänsyn till elevens personliga förhållanden finns särskilda skäl för detta. Denna skyldighet bör, enligt regeringens bedömning, gälla såväl den obligatoriska särskolan som gymnasiesärskolan. Det bör också finnas flera valmöjligheter inom gymnasieskolan. Elever i gymnasiesärskolan bör ha större möjligheter att få en utbildning som svarar mot elevernas önskemål, skriver regeringen. Eleven bör få ökade möjligheter att påverka vilket program han eller hon skall gå. Hemkommunens beslut om att en elev skall gå på antingen ett nationellt eller ett specialutformat program eller ett individuellt program bör föregås av samråd med eleven. Elever i gymnasiesärskolan bör också, enligt regeringens bedömning, ges ökade möjligheter att läsa nationella program i en annan kommun än hemkommunen. Bestämmelserna för gymnasie- och gymnasiesärskolan bör vara likartade. Det krävs dock ytterligare underlag för att en reform med denna inriktning skall kunna genomföras. Regeringen gör också bedömningen att det är viktigt att det för varje elev i gymnasiesärskolan och särvux finns individuella studieplaner som dokumenterar elevens studieväg. , skriver i en gemensam motion 2005/06:Ub13 yrkande 4 att beslut om placering i särskolan måste fattas utifrån den enskilde elevens behov, inte för att brister i uppföljning och individanpassning. I motionen anförs att rättssäkerheten är av yttersta vikt vid dessa beslut och att kraven på utredningar därför tydligt måste anges i skollagen. Det måste också preciseras hur vårdnadshavarnas rätt till insyn och delaktighet i utredningsprocessen skall garanteras. I samma motions yrkande 5 anför , att föräldrars ansvar och beslut skall vara ytterst avgörande vid särskoleplacering. Den försöksverksamhet som pågår med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, bör därför permanentas. I motionens yrkande 6 begär , att föräldrarna skall ha rätt att begära omprövning av särskoleplacering. Föräldrars ansvar och beslut skall vara ytterst avgörande vid särskoleplacering. , skriver i en gemensam motion 2005/06:Ub13 yrkande 10 att det inte skall behöva finnas särskilda skäl för att eleven skall få gå i en annan kommuns skola. När det gäller gymnasiesärskolan skall eleverna ha rätt att välja en skola i en annan kommun även om det aktuella programmet finns i den egna kommunen. Om eleven anser att en annan kommuns utbildning är bättre eller ligger närmare skall hon eller han inte hindras från att träffa ett sådant val. I samma motions yrkande 11 anför , att gymnasieskolans individuella program varit ett stort misslyckande och därför skall avvecklas . Det är mycket oroande att det saknas samlad kunskap om vilken utbildning elever med utvecklingsstörning får på det individuella programmet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningar om flexibilitet och valfrihet i utbildningen. pågår försöksverksamhet enligt lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Försöksverksamheten innebär att vårdnadshavare ges möjlighet att välja om ett barn med utvecklingsstörning som har rätt till utbildning i särskolan i stället skall tas emot i . I propositionen (1995/96:212) Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång - En försöksverksamhet konstateras att en placering av ett barn i särskola mot vårdnadshavarens vilja utgör en dålig grund för barnets skolgång samt att det är principiellt betänkligt att en myndighet ges möjlighet att slutligt ta över föräldrarnas ansvar. har på regeringens uppdrag utvärderat försöksverksamheten och redovisat sina slutsatser i två rapporter, Uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över val av skolform för utvecklingsstörda barn (dnr 1996:565) samt I särskola eller grundskola (Rapport nr 216). är övervägande positivt till försöksverksamheten och föreslår att denna övergår till reguljär verksamhet. Elever som har gått grundsärskolan är inte behöriga att söka till gymnasieskolans nationella program. Kommunen är dock skyldig att erbjuda ett individuellt program i gymnasieskolan åt en elev från särskolan men bara om eleven efter prövning enligt 6 kap. 7 § skollagen bedöms kunna gå i gymnasieskolan och därför inte tas emot i gymnasiesärskolan. underströk att elevernas möjligheter inte får begränsas av onödiga formella hinder. Kommittén föreslog en större flexibilitet för elever i gymnasiesärskolan.