bet · GT01KrU28 · 2006-05-18 00:00:00 — föreslår i sin motion Kr35 att programverksamheten för döva ska ges ökad omfattning och att ambitionsnivån för SVT:s sändningar på teckenspråk ska höjas (yrkande 2). Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag att SVT:s programverksamhet för döva ska ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under innevarande tillståndsperiod. vill utskottet likväl framhålla att det är önskvärt att SVT höjer sin ambitionsnivå i detta hänseende och utökar omfattningen av de teckenspråkiga sändningarna under nästa tillståndsperiod jämfört med nuvarande tillståndsperiod. Utskottet anser även att det är rimligt att programverksamheten för döva barn och ungdomar prioriteras. I propositionen anförs att produktionsanläggningarna i ska användas i minst samma utsträckning som tidigare i den fortsatta verksamheten. SVT har i skrivelse till kulturutskottet föreslagit att den nuvarande bestämmelsen i företagets anslagsvillkor om produktionsanläggningarna för Dövas TV i ska ersättas med en bestämmelse som gör det möjligt att samlokalisera produktionen av teckenspråksprogram i nya lokaler i . Verksamheten skulle därmed ges så goda förutsättningar som möjligt att drivas rationellt. En samlokalisering skulle även ge positiva effekter på SVT:s samlade verksamhet i . Genom att samla resurserna i skulle den nya tekniken kunna utnyttjas effektivare. Regeringen, som mottagit en skrivelse med liknande innehåll, avser att överväga hur ändamålsenligt anslagsvillkoret om produktionsanläggningarna i är. En analys bör göras med syfte att stärka döva personers tillgång till TV, anför regeringen. Utskottet konstaterar att frågan om lokalisering av Dövas TV får beredas ytterligare innan den eventuellt kommer att underställas . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att ska godkänna regeringens förslag (punkt 5 i denna del) om riktlinjer för programverksamhet på teckenspråk samt avslå här aktuella motioner, nämligen motionerna Kr33 (fp) yrkande 5 i denna del och Kr35 (kd) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag om problemet med störande bakgrundsljud. Liksom vid tidigare tillfällen anser utskottet att det är självklart att en radio och TV i allmänhetens tjänst i sin produktion beaktar de svårigheter som personer med hörselnedsättning har bl.a. när det gäller att uppfatta program som innehåller störande bakgrundsljud. Jämför reservation 21 (m, fp, kd, c). I motion Kr33 av Folkparitet liberalerna yrkar motionärerna att programföretagen ska beakta problemet med bakgrundsljud som gör att många hörselskadade har stora svårigheter att ta till sig talet i programmen (yrkande 5 i denna del). påtalar i sin motion So46 att bakgrundsljud försvårar möjligheterna för personer med hörselnedsättning att ta del av radio- och TV-utbudet. Motionärerna föreslår därför att direktiven för och ska skärpas i detta avseende (yrkande 21). Utskottet har vid tidigare tillfällen bl.a. uttalat att det är självklart att en radio och TV i allmänhetens tjänst i sin produktion beaktar de svårigheter som personer med hörselnedsättning kan ha när det gäller att uppfatta talade inslag i program i radio och TV som spelas in i lokaler med dålig akustik, program som innehåller störande bakgrundsljud och program som kompletteras med bakgrundsmusik. Utskottet har alltjämt samma uppfattning i denna fråga. Regeringen har i propositionen uppmärksammat problemet med bakgrundsljud och anfört att det bör beaktas av programföretagen i sändningarna, i synnerhet då det gäller nyhets- och samhällsprogram. Någon särskild åtgärd från sida torde inte vara påkallad. Motionerna Kr33 (fp) yrkande 5 i denna del och So46 (c) yrkande 21 avstyrks således. Synskadades möjligheter att ta del av TV-utbudet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner om synskadades möjligheter att ta del av TV-utbudet med hänvisning till att uppläst textremsa nu finns att tillgå i de områden som har digital mottagning samt att SVT:s webbplats till största delen är anpassad för synskadade. Jämför reservationerna 22 (m) och 23 (c). I motion Kr31 av de () lämnas förslag som rör synskadades möjligheter att ta del av TV-utbudet. Exempel på krav som kan ställas är - att utländska program och inslag ska ha talande textremsa, - att annan text som visas ska ha talåtergivning, - att programtablåer ska göras tillgängliga och - att förutsättningarna för syntolkning ska utvecklas. I motion Kr273 av () påpekar motionären att tillgången till kultur är begränsad för synskadade. Yrkandet syftar till att det ska finnas information om etermediernas programutbud samt att synskadade ska ha tillgång till TV-programmen genom uppläst textremsa och syntolkning. Av SVT:s public service-redovisning framgår att uppläst textremsa nu finns att tillgå i de områden som har digital mottagning. Det är emellertid operatörsbolagen som avgör om tjänsten ska kunna bli tillgänglig för hushållen. Vidare uppger SVT att bolagets webbplats till största delen är anpassad för synskadade. Med hjälp av talsyntesutrustning eller punktskriftsdisplay kan den synskadade där ta del av programtablåer och text-TV-nyheter. Utskottet konstaterar att motionerna Kr31 (m) och Kr273 (c) i stor utsträckning är tillgodosedda. De avstyrks därmed. Riktlinjer för programverksamheten i övrigt i vad avser tillgänglighet för personer med funktionshinder Utskottets förslag i korthet Utskottet, som understryker betydelsen av att public service-företagens programutbud i största möjliga utsträckning är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning, tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer i övrigt då det gäller tillgänglighet för personer med funktionshinder. Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) i avsnitt 9.6 Tillgänglighet för personer med funktionshinder att programföretagens ambitionsnivå ska höjas när det gäller funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig programföretagens utbud och att tillgängligheten ska förbättras även i fortsättningen. Målet på lång sikt ska vara att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Programföretagen ska ha en dialog med de berörda grupperna. Regeringen anser att inriktningen för tillgängligheten ska vara att kvantitativa krav ska ersättas med kvalitativa krav. Detta - menar regeringen - ger programföretagen större frihet att hitta nya lösningar för att öka tillgängligheten. Som redovisats i det föregående anser regeringen dock att ett kvantitativt krav är ändamålsenligt då det gäller programtextning, eftersom uppgiften är tydligt mätbar. Utskottet vill understryka betydelsen av att public service-företagens programutbud i största möjliga utsträckning är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning så att dessa publikgrupper känner att de är delaktiga i samhället. Utskottet har med tillfredsställelse noterat att regeringen anser att det ska vara ett mål att hela programutbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 5 i denna del) om riktlinjer då det gäller tillgänglighet för personer med funktionshinder i den mån detta inte har gjorts i det föregående. Programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter, en verksamhet som även i fortsättningen ska vara prioriterad. En rad motionsyrkanden avstyrks bl.a. med hänvisning till att det ankommer på programföretagen att själva bestämma hur uppdraget ska utföras på lämpligaste sätt. Jämför reservation 24 (fp) och särskilda yttrandena 1 (v) och 2 (kd). Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att språkliga och etniska minoriteters intressen ska beaktas i utbudet från radio och TV i allmänhetens tjänst. Verksamheten ska även fortsättningsvis vara ett prioriterat område. Tillgängligheten ska fortsätta att förbättras. Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib ska inta en särställning. Programföretagen ska ha en dialog med de berörda grupperna. liberalerna begär i motion Kr33 att uppdraget till public service-företagen ska förtydligas när det gäller programverksamheten för språkliga och etniska minoriteter. Invandrare och minoriteter behöver få ett större utrymme i public service och ges ett ökat stöd för att de ska kunna värna sina språkliga och kulturella identiteter (yrkande 6). I motion Kr34 av () behandlas frågor som rör de inhemska nationella minoriteterna. Motionären föreslår att en översyn ska göras av den nationella minoritetspolitiken i förhållande till public service-verksamheten (yrkande 1). Vidare föreslår motionären att public service-företagens ambitionsnivå ska öka då det gäller de nationella minoriteternas tillgång till programmen (yrkande 3). I motion K367 av () föreslår motionären att en översyn ska göras av möjligheten att sända TV-program i på minoritetsspråk för de folkgrupper som inte har ett eget land. Det skulle öka demokratin i och få fler människor att ta del av den svenska kulturen och av sin ursprungskultur. föreslår i motion Sf336 som väcktes under allmänna motionstiden att regeringen i arbetet med översynen inför det nya sändningstillståndet ska understryka skillnaden mellan integration och assimilation. bör även det grundläggande värdet av mångspråkigheten i samhället framhållas (yrkande 40). framför samma förslag i motion Kr336 yrkande 6. Ett av förslagen i motion Sf336 syftar till att public service-företagen i anställnings- och programfrågor ska inrikta sig mot att spegla befolkningens mångfald (yrkande 42). Utskottet anser i likhet med regeringen att programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter även i fortsättningen ska vara ett prioriterat område och att tillgängligheten ska fortsätta att förbättras. Detta skulle t.ex. kunna uppnås genom förändrade sändningstider, vilket också framhålls i propositionen. Utskottet anser också liksom regeringen att de nationella minoriteterna ska inta en särställning. Utskottet kan emellertid inte - till skillnad från motionärerna bakom liberalernas motion - se att det är motiverat att uttalar sig för ett ännu tydligare och mer preciserat uppdrag till programföretagen än det som regeringen har föreslagit. bör inte heller uttala sig i kvantitativa termer om hur stort sändningsutrymme som programföretagen ska använda för det utbud som riktar sig till de språkliga och etniska minoriteterna. Det bör i stället ankomma på programföretagen att själva bestämma hur uppdraget ska utföras på lämpligaste sätt. I det arbetet är det naturligt att de samråder med de olika språkliga och etniska publikgrupperna. Inte heller övriga här aktuella yrkanden bör föranleda några uttalanden till regeringen från sida. Därmed bifaller utskottet regeringens förslag till riktlinjer i vad avser programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter (punkt 5 i denna del) och avstyrker motionerna Kr33 (fp) yrkande 6, Kr34 (fp) yrkandena 1 och 3, Kr336 (v) yrkande 6, K367 (s), Sf336 (v) yrkandena 40 och 42. Riktlinjer beträffande hat, hets och antisemitiska uttryck Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att regelverket för programföretagen ska skärpas då det gäller hat, hets och antisemitiska uttryck. De synpunkter som framförs i motionen är enligt utskottets mening beaktade i gällande bestämmelser. I motion Kr253 av () anför motionären att det förekommit raljerande och kränkande inslag om judar i radio- och TV-program som anmälts till men friats. Därför bör regelverket skärpas, anser motionären (yrkande 4). Av 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) framgår att programverksamheten som helhet ska präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Samma lag anger att sändningstillstånd som meddelas av regeringen får förenas med villkor som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradion och televisionen (3 kap. 1 §). Ett sändningstillstånd får därutöver förenas med andra villkor. Ett sådant villkor avser skyldighet för programföretaget att ta hänsyn till ljudradions och televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen (3 kap. 2 § 9 st.). Bestämmelser om mediets särskilda genomslagskraft finns även i sändningstillstånden för , SVT och UR. och TV övervakar genom granskning i efterhand om sända program står i överensstämmelse med radio- och TV-lagen och de villkor som kan gälla för sändningarna. Utskottet har inhämtat att i sin granskning av sådana programinslag som nämns i motion Kr253 (fp) har tillämpat bestämmelserna i sändningstillstånden om radions respektive televisionens särskilda genomslagskraft. Enligt nämnden är dessa bestämmelser bl.a. tillämpliga när det gäller program eller inslag som är uppenbart kränkande mot ettdera könet eller mot människor med viss hudfärg, nationalitet eller religion. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att ett av målen för den statliga mediepolitiken är att stödja yttrandefriheten. innebär den i vårt land vidsträckta yttrandefriheten att ett stort ansvar åvilar medierna då det gäller sådana programinslag som motionären tar upp. Utskottet har vid sina överväganden kommit fram till att de synpunkter som framförs i motionen är beaktade i gällande bestämmelser. Det finns därför inte något skäl för att besluta om ändringar i regelverket. Motion Kr253 (fp) yrkande 4 avstyrks därmed. Riktlinjer för programverksamhet för HBT-gruppen Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det inte finns något som hindrar programföretagen att producera program som synliggör och riktar sig till HBT-målgruppen. Något behov av särskilda riktlinjer i detta avseende finns inte. Ett motionsyrkande med detta syfte avstyrks därför. Jämför särskilt yttrande 3 (v). I motion 2004/05:Kr396 av m.fl. (mp, fp, v, c) föreslår motionärerna att public service-företagen ska utveckla program som synliggör och riktar sig till HBT-målgruppen (yrkande 2). Enligt utskottets uppfattning finns det inte något som hindrar programföretagen att producera program som synliggör och riktar sig till HBT-målgruppen och som är av intresse för andra publikkategorier. Utskottet kan inte se att det finns något behov av särskilda riktlinjer eller direktiv för programföretagen i detta avseende. Motion 2004/05:Kr396 (mp, fp, v, c) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer för och utlandssändningar. Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att SR:s program för sändning till utlandet ska ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att få och upprätthålla kontakt med . Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 5 i denna del). Utbyte av TV-sändningar mellan och Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om TV-utbyte mellan och avstyrks med hänvisning till att denna fråga uppmärksammats av regeringen och bereds inom . Beredningen bör inte föregripas genom något ställningstagande från . Jämför reservation 25 (c). I propositionen redovisar regeringen den verksamhet som SVT bedriver gentemot utlandet. SVT är en sammansatt kanal som består av egenproducerade program från SVT och UR som sänts i SVT:s övriga kanaler. Programtjänsten finns tillgänglig i marknätet i södra och som en satellitdistribuerad betaltjänst i övriga och delar av . I motion Kr4 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om vikten av att upprätthålla TV-samarbetet mellan och , så att alla som har svenska som modersmål i får tillgång till SVT:s program (yrkande 9). I motion K339 av och () framhåller motionärerna att det är angeläget att en ny överenskommelse kan träffas mellan och som säkerställer att tillgången till TV i och SVT:s sändningar i även i fortsättningen får minst samma omfattning som . Helst bör en överenskommelse leda till att utbudet kan erbjudas alla tittare i via det digitala marknätet (yrkande 3). Ett liknande förslag finns i motion Kr299 av och (), som föreslår ett tillkännagivande från sida om att regeringen ska förhandla fram ett principavtal med som syftar till att garantera det fortsatta utbytet av TV-program mellan länderna efter övergången till digitala sändningar i respektive land. Det svensk-finska TV-utbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. svarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt svarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . kostnader belastar anslaget 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och inom utgiftsområde 17 och uppgår 2006 till . Regeringen anför i propositionen att övergången till digitala sändningar i marknät i och kommer att påverka det svensk-finska TV-utbytet. Regeringen anser att det i det sammanhanget kan finnas skäl att se över SVT:s utlandsverksamhet, inte minst med tanke på att antalet svenskar och svenskspråkiga som befinner sig utanför landets gränser ökar (s. 65). Vidare kan nämnas att regeringen beslutat om tillstånd för en rad programföretag att sända marksänd television med digital teknik (regeringsbeslut I:15 ). I beslutet skriver regeringen följande. När tillgången på frekvenser gör det möjligt att upprätta flera sändarnät för marksänd digital television avser regeringen att meddela ytterligare sändningstillstånd. Regeringen räknar med att TV kommer att kunna sändas i digital marksändning senast i samband med att de analoga marksändningarna upphör i . Utskottet konstaterar därmed att de frågor som tagits upp motionsvägen om TV-utbyte mellan och bereds inom . Beredningen bör inte föregripas genom något ställningstagande från . Utskottet avstyrker motionerna Kr4 (c) yrkande 9, Kr299 (s) och K339 (c) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om genmäle och beriktigande. Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att programföretagen även fortsättningsvis ska bereda den som har befogat anspråk på att bemöta ett påstående tillfälle till genmäle. Programföretagen ska dessutom, om det är befogat, beriktiga påståenden som har förekommit i en utsändning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 5 i denna del) om genmäle och beriktigande. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om och avstyrker ett motionsförslag om Utbildningsradions resursutnyttjande med hänvisning till ett uppdrag som regeringen avser att ge en särskild utredare. Jämför reservationerna 26 (m) och 27 (c). Regeringen föreslår (punkt 6) att UR även i fortsättningen ska koncentrera sina insatser på utbildningsprogram. Tillgänglighet till och kunskap om programmen ska fortsatt ägnas särskild uppmärksamhet. UR ska tydligt redovisa sina kontakter med olika delar av utbildningsväsendet. Mot bakgrund av den kritik som lämnats av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst då det gäller UR:s produktionskostnader avser regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta fram förslag till hur ett effektivare resursutnyttjande kan åstadkommas. I Moderata samlingspartiets motion Kr30 välkomnar motionärerna att en särskild utredare ska se över UR:s kostnader. Motionärerna anser att utredaren också ska få i uppgift att överväga möjligheten att omvandla UR till en särskild kanal för utbildning, underordnad SR och SVT. Motionärerna anser vidare att en stor del av utbildningsproduktionen bör kunna köpas av andra utbildningsproducenter (yrkande 8). Även i motion Kr233 föreslår Moderata samlingspartiet att UR i större omfattning än ska köpa in utbildningsprogram från andra utbildningsproducenter. I samma motion sägs att UR:s programverksamhet skulle bli betydligt billigare om företaget samutnyttjade teknik och produktionsresurser tillsammans med SR och SVT (yrkande 30). I motion Kr36 av () föreslås att UR:s möjligheter att söka och ta emot allmänna medel för lärarfortbildning ska utvidgas till att gälla även andra särskilda utbildningsinsatser av engångskaraktär som från samhällets synpunkt är angelägna. Som exempel nämner motionären den kampanj som föreslås i folkbildningspropositionen 2005/06:192 Lära, växa, förändra om en särskild satsning när det gäller att motverka den digitala klyftan. Utskottet konstaterar att regeringens förslag inte innebär någon ändring av nuvarande riktlinjer för UR. Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst kom bl.a. fram till att kostnaderna för UR:s egenproduktion generellt sett är betydligt högre än kostnaderna för inköpta program. UR har i sitt yttrande över kommitténs betänkande hävdat att kostnaden för företagets egenproduktion i TV är betydligt lägre än vad kommittén angett. Det är givetvis angeläget att UR:s - liksom SR:s och SVT:s - verksamhet bedrivs på effektivast möjliga sätt och att utbildningsprogrammen når de avsedda målgrupperna. Den utredare som på regeringens uppdrag ska lägga fram förslag till ett effektivare resursutnyttjande inom public service-företagen torde komma att ge en klarare bild av UR:s kostnader för egenproducerade respektive inköpta program, en fråga som berörs i Moderata samlingspartiets båda motioner, Kr30 och Kr233. Det är också fullt tänkbart att frågor om SR:s, SVT:s och UR:s möjligheter att samutnyttja teknik kommer att ingå i utredningsuppdraget, vilket tas upp i motion Kr233. Utskottet kan inte finna att det är motiverat att utvidga utredningsuppdraget till att omfatta sådana långtgående organisatoriska förändringar som föreslås i motion Kr30 (m) och som skulle innebära att UR upphör som självständigt public service-företag. Vidare anser utskottet att det är rimligt att UR även under kommande tillståndsperiod tillåts att söka och ta emot allmänna medel för fortbildning av lärare. Utskottet är emellertid inte berett att - som föreslås i motion Kr36 (c) - utvidga företagets möjligheter att ta emot allmänna medel för andra utbildningsinsatser. Sådan verksamhet bör UR kunna klara inom ramen för tilldelade medel. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag om (punkt 6) och avstyrker motionerna Kr30 (m) yrkande 8, Kr36 (c) och Kr233 (m) yrkande 30. Teknisk utveckling och distribution av radio och TV Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om teknisk utveckling och distribution av radio och TV. Regeringen föreslår (punkt 7) att programföretagen ska sända ljudradio och television till hela landet, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningar i marknät. Den pågående digitaliseringen av marknätssändningar för TV innebär att SVT:s och UR:s sändningstillstånd för television ska avse digitala marknätssändningar och kompletteras med tillstånd för analoga sändningar till dess att sändningarna i det analoga marknätet är avslutade. Enligt regeringens förslag ska programföretagen delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributionstekniker för radio och TV. Programföretagens produktion och distribution ska präglas av strävan att nå ut till tittare och lyssnare med programverksamheten. Programföretagen får inte utan regeringens medgivande förändra sin kärnverksamhet i betydande omfattning genom att t.ex. starta permanenta nya programkanaler eller liknande tjänster. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 7). Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om beredskapsfrågor. Ett motionsförslag om att styrelsen för tillsammans med ska se över driftsäkerheten för lokalradiosändningar i krissituationer avstyrks.