bet · GT01UbU10 · 2006-03-07 00:00:00 — Myndigheten skall stödja och stimulera kommunerna i planeringsarbetet samt inhämta och sprida kunskaper om hur skolan bäst kan stödja elever på individuella program. Regeringen har meddelat att kommer att få ett motsvarande uppdrag att följa upp och redovisa hur kommunerna levt upp till lagens intentioner vad gäller att ge alla elever på individuella program en kvalitativt god utbildning. Utskottet kommer senare under att behandla frågan om individuella program vid fristående gymnasieskolor. Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena rörande lärlingsutbildning med hänvisning till införandet av en ny lärlingsutbildning . Jämför reservation 21 (m, fp, kd, c). presenterar i motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 14 och 2005/06:Ub515 hur den lärlingsutbildning som man menar bör tillskapas inom gymnasieskolan bör organiseras. Man menar att kravet att alla elever skall uppnå högskolebehörighet bör slopas. Alternativa kärnämneskurser bör också införas och det bör öppnas upp för entreprenad. Alternativa mål för lärlingsutbildning måste arbetas fram där både lokala och regionala perspektiv lyfts in. menar också att lärlingsutbildningen bör vara kopplad till en gymnasieskola där eleven har möjlighet att läsa kärnämnen. vill i motion 2005/06:Ub343 yrkande 9 införa en flexibel lärlingsutbildning som skall kunna påbörjas direkt efter men också fungera som en påbyggnad på en yrkesförberedande utbildning. Arbetsgivaren föreslås ha ett långtgående ansvar för elevens yrkesutbildning, men vissa delar av den teoretiska utbildningen kan fortfarande vara skolförlagd. menar att en lärlingsutbildning kan vara ett alternativ för elever som är skoltrötta efter . Ett liknande yrkande finns i motion 2005/06:Kr376 yrkande 21. föreslår i motion 2005/06:Ub555 yrkande 22 att ett särskilt lärlingsprogram skall utvecklas inom gymnasieskolans ram. Lärlingsutbildningen skall ge en gedigen yrkesutbildning där kärnämnen kombineras med att karaktärsämnen lärs ut på företag. föreslår i motion 2005/06:Kr334 yrkande 37 att en satsning görs på en modern lärlingsutbildning. En sådan skulle kunna innebära utökade möjligheter för ungdomar och skulle också leda till att hantverksyrkena bevaras. I motionerna 2005/06:Ub230 (kd) och 2005/06:Ub323 (kd) föreslås att en lärlingsutbildning skall införas i en pilotkommun, nämligen i respektive . I motion 2005/06:Ub259 (fp, kd, m, c) yrkande 1 föreslås en försöksverksamhet med ett nationellt program för lärlingsutbildning i . I motion 2005/06:Ub294 föreslår motionärerna att småföretag som tar emot en lärling bör få garantier för de pengar som investeras i lärlingen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. redovisade ett regeringsuppdrag att utforma förslag till en gymnasial lärlingsutbildning (dnr 61-2005:00191). Verket har fört en dialog med företrädare för arbetsmarknadens parter, yrkesnämnder, referensgrupper för skolhuvudmän och lärare. gör bedömningen att införandet av en gymnasial lärlingsutbildning har goda förutsättningar att fungera som en hävstång i förändringen av den gymnasiala yrkesutbildningen. Förslaget bereds inom . Utskottet anser att beredningen bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden som rör förändringar avseende kärnämnen i de olika programmen och om innehåll och omfattning av kärn- och karaktärsämnen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och till pågående utredningsarbete. Jämför reservationerna 22 (m, fp, kd, c) och 23 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub283 yrkande 10 att antalet kärnämnen i gymnasieskolan minskas till fem. Man menar att samtliga gymnasieelever bör läsa svenska (200 poäng), engelska (100 poäng), matematik (100 poäng), samhällskunskap (100 poäng) och historia (100 poäng). Detta lämnar utrymme för att öka tiden för karaktärsämnen och fördjupning. föreslår i samma motions yrkande 11 samt i motion 2005/06:Ub238 yrkande 24 att alternativa kurser i svenska, engelska, matematik och historia införs för elever på yrkesinriktade program. Kurserna skall ha en tydlig inriktning mot det program eleven går, men inte ge högskolebehörighet. Man framhåller dock i motion 2005/06:Ub283 yrkande 12 att alla elever har en möjlighet att kombinera en starkt yrkesinriktad utbildning med kurser som ger grundläggande högskolebehörighet. Ingen elev skall alltså tvingas att läsa svåra och högskoleförberedande kurser, men de som så vill skall få den möjligheten. menar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 12 att kursplanerna i kärnämnena bör anpassas efter utbildningens karaktär och elevernas behov. Man menar att gymnasieskolan är felkonstruerad eftersom alla elever inte skall gå vidare till högskola och bli akademiker. Ett antal yrkanden om innehåll och omfattning av vissa kärn- och karaktärsämnen har väckts. föreslår i motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 21 och 2005/06:Kr8 yrkande 7 att det i ämnet svenska införs två betyg, ett i litteratur och ett i den språkliga delen av ämnet. Man menar också att två svenskbetyg är en tydlig markering att ämnet svenska är ett bildningsämne. I motion 2005/06:Kr8 yrkande 4 anser att tydligare och konkretare mål bör införas i svenska för att förstärka ämnet. I yrkande 6 framhålls att grammatikkunskaperna behöver förbättras och den skriftliga förmågan utvecklas. föreslår i motion 2005/06:Ub555 ett antal förändringar som rör kärn- och karaktärsämnen. I yrkande 12 menar man att religionskunskapsämnet bör utvecklas då det är en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. menar man att kristendomens betydelse som bas för svensk kultur och tradition inte kan överskattas och att kristendomen därför bör ha en särställning i religionsundervisningen. understryker i yrkande 14 att religion som karaktärsämne inte bör få mindre utrymme i den nya timplanen för gymnasieskolan. understryker i yrkande 11 att införandet av historia som kärnämne inte får leda till en försämring av historiekunskaperna för de elever som läser historia i gymnasieskolan. menar slutligen i yrkande 13 att de moderna språkens ställning i gymnasieskolan bör stärkas. Man menar att språkkunskaper är avgörande för rörligheten i och bidrar också till förståelse, respekt och tolerans för andra kulturer. I motion 2005/06:Ub497 (kd) yrkande 2 anser motionären att de biologiska ursprungsfrågorna bör koncentreras till filosofiämnet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har vid ett flertal tillfällen - senast i betänkande 2004/05:UbU6 - slagit fast att man anser att gymnasieskolan skall vara en skola med en minsta gemensam kunskapsbas för såväl studie- som yrkesförberedande utbildningar. Därför bör kärnämnena vara gemensamma för samtliga utbildningar. En annan sak är den möjlighet till s.k. infärgning som finns och som kommer att förstärkas genom det arbete med att fastställa nya kursplaner som pågår. Infärgning innebär att undervisningen i kärnämneskurserna präglas av den utbildning som eleven går. Vissa mål i kärnämnena kan t.ex. uppnås genom samverkan med karaktärsämnena. Utskottet tog vidare ställning till poängplanen för gymnasieskolan, där de gemensamma kärnämnena framgår, i betänkande 2004/04:UbU13. Utskottet menade då att antaletkärnämnen bör vara nio efter att historia tillförts poängplanen och att den sammanlagda omfattningen av kärnämnena bör motsvara 800 gymnasiepoäng. Utskottet har ingen annan uppfattning . Vad gäller yrkandena om förändrat innehåll och omfattning av kärn- och karaktärsämnen hänvisar utskottet till regeringens beslut om nya programmål för gymnasieskolan och till pågående arbete med att se över ämnen och kursplaner. har redogjort för sina överväganden i rapporten av uppdrag avseende ämnesbetyg för gymnasieskolan m.m. (dnr 61-2004:2637). Kursplanerna kommer att presenteras . Vad gäller moderna språk hänvisar utskottet också till att regeringen i propositionen En ny värld - en ny högskola (prop. 2004/05:162) aviserat att man avser att utreda hur andra moderna språk än engelska kan ges ett större värde vid meritvärdering till högre utbildning. Utskottet anser det självfallet att svenska språket har en stark ställning i skolan och utgår ifrån att detta också kommer till uttryck i de nya kursplanerna. I övrigt vad gäller svenska språket hänvisar utskottet till kulturutskottets betänkande Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4). Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden om entreprenörskap i undervisningen och om inrättande av ett nationellt program med inriktning mot företagande och entreprenörskap. Jämför reservationerna 24 (m, fp, kd, c) och 25 (kd). Ett antal yrkanden behandlar entreprenörskap som ett inslag i undervisningen och entreprenörandan i gymnasieskolan. I motion 2005/06:Ub274 (fp) yrkande 1 menar motionären att skolan måste lägga grunden för att stimulera entreprenörsanda och eget företagande. Motionären anser att för att fler ungdomar skall stimuleras att starta eget måste skolans syn på entreprenörskap förändras och elever måste ges möjlighet att få inblick i företagens vardag. Också i motion 2005/06:Ub304 (kd) yrkande 1 anser motionären att det finns behov av att satsa på ungdomars företagsamhet och därmed entusiasmera dem och inge framtidstro inför lärande, arbetsliv och eget företagande. anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 14 att det är viktigt att gymnasiet kan erbjuda entreprenörskap som en del av undervisningen på såväl studieförberedande som yrkesförberedande program eftersom kunskaper om företagande gör att fler vågar ta steget att starta eget. Också i motion 2005/06:Kr376 yrkande 15 framhåller att entreprenörskap i skolan är ett sätt att tidigt väcka intresset för att bli företagare. I motion 2005/06:Ub274 (fp) yrkande 2 menar motionären att det skall vara en målsättning att av gymnasieskolorna skall erbjuda en entreprenörskaps- eller företagarinriktning. I yrkande 3 menar motionären vidare att det är extra angeläget att gymnasieskolor i ekonomiskt svaga regioner - där traditionen av entreprenörskap är svag - inför sådana utbildningar. I motion 2005/06:Ub480 (s) anser motionären att skolundervisningen bör främja entreprenörskap av alla slags former, t.ex. det demokratiska entreprenörskapet, kooperativet. anser i motion 2005/06:Ub555 yrkande 15 att det borde inrättas ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap. Programmet bör inriktas på samarbete mellan små, medelstora och stora företag inom samhällets alla sektorer. I motion 2005/06:Ub259 (m, fp, kd, c) yrkande 2 föreslås att en försöksverksamhet med ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap skall startas i . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har behandlat motsvarande yrkanden om entreprenörskap i undervisningen i betänkande 2004/05:UbU6. Utskottet hänvisade då till följande. I propositionen om förändringar i gymnasieskolan presenterade regeringen ytterligare fyra perspektiv som skall beaktas vid utformningen av programmål och kursplaner, varav ett är ett entreprenörskapsperspektiv. har fått i uppdrag att beakta dessa perspektiv när verket föreslår hur de nya kursplanerna skall utformas. har redogjort för sina överväganden i rapporten av uppdrag om förslag till programmål, gemensamma ämnen och nationella inriktningar för gymnasieskolan (dnr 61-2004:2637) men har ännu inte redovisat de nya kursplanerna. Utskottet hänvisade också i betänkande 2004/05:UbU6 till att regeringen beslutade att ge ett uppdrag till Verket för näringslivsutveckling () att genomföra ett utökat nationellt program för att främja entreprenörskap. Programmet skall genomföras perioden till och syfta till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i grund- och gymnasieskolan samt i högskolan. Utskottet vill nu också peka på att Yrkesutbildningsdelegationen och Myndigheten för skolutveckling samverkar i en satsning på idéskolor inom yrkesprogrammen med syfte att engagera skolor i ett nationellt nätverk för att sprida kunskaper och erfarenheter från ett eller flera särskilt prioriterade utvecklingsområden. Målet är bl.a. att stärka ett entreprenöriellt förhållningssätt hos dem som lämnar de yrkesinriktade programmen för att öka nyföretagandet och utvecklingen i arbetslivet och öka de ungas valmöjligheter. Yrkandena om inrättande av ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap har utskottet behandlat senast i betänkande 2003/04:UbU13. Utskottet menade då att möjligheten att fastställa lokala inriktningar inom nationella program, och det kommande entreprenörskapsperspektivet som kommer att införas, var tillräckligt för att tillgodose behovet av entreprenörskap. Utskottet har ingen annan uppfattning . Vissa ämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om särskilda insatser för att upplysa om kommunismens illdåd, privatekonomi, modersmål, sex och samlevnad samt alkohol, narkotika och tobak (). Även yrkanden om volontärverksamhet inom det individuella valet, körkortsutbildning, hjärt- och lungräddning samt kost- och näringslära bör avslås. Jämför reservation 26 (kd). har i motion 2005/06:Ub555 framställt en rad yrkanden om ämnen och kunskapsområden man anser bör ingå i gymnasieskolan. I yrkande 10 föreslås att särskilda insatser skall göras för att upplysa om kommunismens illdåd mot mänskligheten. I yrkande 16 föreslår att en utredning skall klarlägga hur privatekonomiska kunskaper bättre skall kunna erhållas i gymnasieskolan. föreslår vidare i yrkande 25 att elever bör kunna fortsätta läsa sitt modersmål i gymnasieskolan. Undervisningen i modersmål bör dessutom ge lika många poäng som undervisning i moderna språk. Sex- och samlevnadsundervisningen bör enligt (yrkande 27) inte enbart fokusera på den biologiska dimensionen utan behandlas i en rad ämnen. Undervisningen bör också genomsyras av värdegrunden. När det gäller ANT-utbildningen menar (yrkande 28) att samhället har intagit en mer drogliberal inställning och att skolorna därför måste ta ett större ansvar och förbättra sin ANT-undervisning. I yrkande 32 föreslår att det - för att tillvarata ungdomars engagemang - skall finnas en möjlighet att ingå i volontärverksamhet inom ramen för det individuella valet. I motionerna 2005/06:Ub388 (s) och 2005/06:Ub558 (s) menar motionärerna att teoretisk körkortsutbildning skall kunna ges inom gymnasieskolans ram. I motion 2005/06:Ub442 (s) föreslås att civilförsvarsutbildning, i form av information och utbildning i krishantering, bör införas för alla ungdomar i skolan. Utbildning i hjärt- och lungräddning föreslås i motion 2005/06:Ub405 (s) ges i större omfattning i gymnasieskolorna. I motion 2005/06:Ub365 (s) föreslås att kost- och näringslära blir ett självständigt ämne inom hotell- och restaurangprogrammet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Vad gäller yrkandet om insatser för att upplysa om kommunismens illdåd menar utskottet - liksom i betänkande 2003/04:UbU13 - att sådan undervisning kan ges inom de samhällsorienterande ämnena. Utskottet erinrar också om att historia efter beslut blir kärnämne i gymnasieskolan . Ett yrkande om att konsumentkunskap skall vara ett obligatoriskt ämne i gymnasieskolan behandlades i betänkande /04:UbU13. Utskottet föreslog då att yrkandet borde avslås då det inte enligt utskottets uppfattning fanns utrymme för ytterligare obligatoriska ämnen i gymnasieskolan. beslutade i enlighet med förslaget. Utskottet har ingen annan uppfattning nu och menar därför att inte heller någon utredning om detta bör tillsättas. Vad gäller tidsbegränsningen av rätten till modersmålsundervisning menar utskottet att detta främst är en fråga för regeringen då detta regleras i gymnasieförordningen. Om eleven har ett särskilt behov av modersmålsundervisning har han eller hon, enligt gällande bestämmelser, rätt till sådan . har fått i uppdrag att göra en översyn för målen för sex- och samlevnadsundervisningen i grund- och gymnasieskolan. En redovisning som avser kursplanerna för gymnasieskolan har lämnats i samband med den ovan nämnda redovisningen av uppdraget avseende ämnesbetyg för gymnasieskolan m.m. anser det önskvärt att sex- och samlevnadsperspektivet speglas i så mänga kärnämnen som möjligt så att området sex och samlevnad på så sätt stärker sin position i gymnasieskolan. I läroplanen för gymnasieskolan (Lpf 94) betonas rektors ansvar för skolans resultat för vissa utpekade områden. Bland annat ansvarar rektor för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad samt om riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger. Efter att 1999 genomfört en kvalitetsgranskning av undervisningen om tobak, alkohol och andra droger som visade på flera brister har gjort ett material riktat till rektor för att inspirera och stödja skolans arbete med grundläggande värden och de ämnesövergripande kunskapsområdena. Vidare stöder Myndigheten för skolutveckling, i samverkan med , och Mobiliseringen mot narkotika, skolorna i deras verksamhet med att informera om alkohol och narkotika. Utskottet vill också peka på det arbete som pågår inom Utbildnings- och med en ny skollag. Inom ramen för arbetet övervägs rektors roll och uppgifter. Utskottet konstaterar vidare att reglerna för lokala kurser innebär att styrelsen för utbildningen får besluta om att inrätta sådan kurser. Vidare skall en lokal kurs ge kunskaper i ett eller flera ämnen inom ett bestämt kunskapsområde och svara mot sådana behov som inte tillgodoses genom en nationellt fastställd kursplan. Utskottet vill peka på vikten av att lokala kurser har ett innehåll som är av hög kvalitet och välkomnar därför - i enlighet med vad regeringen meddelat i proposition 2003/04:140 - att skall pröva och fastställa lokala kurser. Vad gäller yrkanden om att införa nya ämnen anser utskottet att den kursplaneöversyn som ännu inte är avslutad bör avvaktas. Övriga yrkanden om att införa nya kunskapsområden i gymnasieskolan är enligt utskottets mening inte en fråga för då de antingen kan rymmas inom befintliga ämnen eller kan anordnas som en lokal kurs. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om att upphäva beslutet att återinföra ämnesbetyg. Även yrkandena om förändringar av ämnesbetyget bör avslås. Jämför reservationerna 27 (fp, kd, c) och 28 (m). föreslår i motion 2005/06:Ub283 yrkande 17 att upphäver beslutet att återinföra ämnesbetyg Man menar att införandet av ämnesbetyg kommer att få långtgående konsekvenser och är ett steg i att avskaffa valfriheten och den kursutformade gymnasieskolan. Vidare pekar dels på att en ny målhierarki måste skapas, dels att ämnesbetyg kan hindra elever från fördjupningar i ett ämne om man därmed riskerar att sänka ett högt betyg från tidigare. anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 19 att ämnesbetyg bör införas. Man föreslår att varje skolämne skall ha slutmål som är anpassade till programmets karaktär och att delmål sätts upp som skall följa på varandra i en stegvis kunskapsprogression. Slutbetyget i ett ämne skall visa kvaliteten på elevens kunskaper i förhållande till slutmålen för ämnet. anser i motion 2005/06:Ub555 yrkande 8 att en övergång från kursbetyg till ämnesbetyg bör ske. Man förespråkar en modell där betyg sätts efter varje avslutad kurs och att kursbetygen sedan vägs samman till ett ämnesbetyg. Ämnesbetyget föreslås sedan viktas mot andra ämnesbetyg utifrån de ingående kursernas svårighetsgrad och poängtal för att få fram ett medelvärde i slutbetyget. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. beslutade att ämnesbetyg skall införas för dem som börjar i gymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). Ämnesbetyget innebär att ett nytt betyg sätts varje gång en elev avslutar en kurs i ett visst ämne och ersätter ett tidigare betyg i ämnet varvid ett nytt ställningstagande till elevens samlade kunskaper görs i förhållande till kunskapsmålen. Det som slutligt avgör ämnesbetyget blir elevens kunskaper då det sista betyget i ämnet sätts. Utskottet anser - liksom tidigare - att införandet av ämnesbetyg kommer att förbättra studiesituationen för eleverna i gymnasieskolan, bl.a. genom att risken för stress minskar då det finns möjligheter att i ett senare skede påverka sina betyg genom att de olika kurserna vägs samman när ämnesbetyget sätts. En ökad helhetssyn på studierna kommer att bli möjlig genom att fragmentiseringen minskar till förmån för helheten. På studievägar där flera kurser i ett ämne ingår kan studierna läggas upp mer långsiktigt och med slutmålet i fokus om ämnesbetyg införs. I ett system där ämnesbetyg sätts efter varje kurs bedöms elevens kunnande i hela ämnet. Fler steg i betygsskalan Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om fler steg i betygsskalan med hänvisning till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 29 (m, fp, kd, c). anser i motion 2005/06:Ub283 yrkande 18 att betygssystemet kräver fler betygssteg för att bli rättvist. Man menar att ju färre steg, desto trubbigare är betygssystemet och det urholkas därmed som informationskälla om elevens kunskapsutveckling. anför i motion 2005/06:Ub343 yrkande 20 att en sexgradig målrelaterad betygsskala bör införas. Eftersom flertalet kurser i gymnasiet kommer att förlängas och omfatta minst 100 poäng kommer det att bli lättare att göra differentierade bedömningar än för kortare kurser. föreslår i motion 2005/06:Ub555 yrkande 7 att sex betygssteg införs. Man menar dels att det inte får vara för långt mellan stegen i betygsskalan om betygssystemet skall motivera eleven att försöka uppnå nästa steg, dels att betygssystemet inte får vara alltför trubbigt eftersom informationen som då ges blir bristfällig. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Yrkanden om fler betygssteg har avslagits av på förslag av utskottet (senast i bet. 2004/05:UbU7 Betyg). I betänkande 2002/03:UbU12 pekade utskottet på att skillnaden mellan olika betyg skall vara kvalitativ och att detta innebär att skillnader skall formuleras som kunnande av olika kvalitet. Ett betygssystem som baseras på verbalt beskrivna kvaliteter gör det betydligt svårare att ha många betygssteg. Antalet steg i betygsskalan bygger på att kunskapskvaliteter för olika steg kan identifieras och beskrivas i betygskriterier. En förändring av antalet steg skulle innebära en genomgripande förändring av betygssystemet. Utskottet hänvisade också till utvecklingssamtalen och den möjlighet som finns inom ramen för dessa att utbyta information om elevens framsteg liksom att komma överens om vilka åtgärder som behövs för att stödja eleven i det fortsatta arbetet. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om nationella prov med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservationerna 30 (fp, kd) och 31 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub343 yrkande 18 att nationella prov skall införas i fler ämnen eftersom man menar att proven är ett sätt att säkerställa en rättvisare och mer likvärdig betygssättning. framhåller i motion 2005/06:Ub555 yrkande 9 att - även om upplägget i gymnasieskolans kärnämnen bör variera beroende på program - de nationella proven inte bör ha olika svårighetsgrad beroende på om provet är avsett för ett yrkesprogram eller ett studieförberedande program. anser att bör ha denna utgångspunkt i den revidering av de nationella proven som kommer att genomföras. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. När det gäller yrkandet om nationella prov i fler ämnen hänvisar utskottet till det uppdrag att vidareutveckla det nationella provsystemet som regeringen gav (U2004/5293/S). Uppdraget består i att vidareutveckla det nationella provsystemet. Enligt uppdraget skall det nationella provsystemet bestå av nationella ämnesprov för år 5 och år 9 i och nationella kursprov för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning, en provbank med prov inom olika ämnesområden och för olika åldrar i respektive för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen samt diagnostiskt material för .