bet · GT01SkU20 · 2006-03-23 00:00:00 — I motion Sk416 av m.fl. (fp, m, kd, c) föreslås en utredning om hur man genom ett stöd stimulerar hushållen att byta till energisnåla hushållsprodukter för att därigenom minimera energiåtgången. har i samband med den gångna höstens budgetbeslut beslutat om en skatteväxling på . Skatteväxlingen innefattar höjd fordonsskatt för lätta lastbilar och lätta bussar och höjda skatter på kärnkraftsel, naturgrus och avfall som deponeras samt på el. ställde sig vidare positiv till att under budgetåret som en del i skatteväxlingen införa en skatt på flygresor och att införa en avfallsförbränningsskatt. Budgetbeslutet innebär vidare att de förhöjda energiskattesatserna på el som förbrukas i större elpannor slopas, att avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk fortsätter och att ett första steg tas mot att avskaffa reklamskatten. Sedan skatteväxlingen påbörjades har nya ekonomiska styrmedel tillkommit på energiområdet i form av handel med utsläppsrätter och elcertifikat som innebär en miljöstyrning vid sidan om skattesystemet. Införandet av alternativa styrmedel fordrar en samordning med energibeskattningen. godtog i samband med budgetbeslutet att styrningen mot minskade koldioxidutsläpp för de anläggningar som omfattas av utsläppshandeln skall ske genom handelssystemet och att koldioxidskatten slopas helt fr.o.m. för bränslen som förbrukas i industrianläggningar och effektiva kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet skall i ett första steg sättas ned med belopp motsvarande per kg koldioxid. avvaktar kommissionens godkännande innan lagförslaget antas. I pågår ett arbete med en reformering av näringslivets energibeskattning i syfte att öka miljöstyrningen. Enligt budgetpropositionen bör det fortsatta arbetet samordnas med den tidigare aviserade större översynen av skattesystemet. Redan nu behövs en anpassning av den särskilda begränsningsregeln för uttag av koldioxidskatt som gäller för energiintensiva företag (0,8-procentsregeln). Anpassning skall vara genomförd och en ansökan om stadsstödsgodkännande kommer att ges in i sådan tid att kan behandla frågan . Det kommer vidare att ges in en ansökan om förlängning av statstödsgodkännandena när det gäller den generellt lägre skattenivån för el respektive bränslen för uppvärmning eller drift av stationära motorer inom tillverkningsindustrin och den nämnda 0,8-procentsregeln samt de skattelättnader som gäller för bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk. arbetar också med att anpassa reglerna i energiskattelagen till det nya energiskattedirektivet. har infört minimiskattesatsen för el som används i yrkesmässig verksamhet. Skattefriheten för el i vissa industriella processer har anpassats till den ram som sätts av direktivet. har vidare genomfört en möjlighet för energiintensiva företag att befrias från energiskatten på el i utbyte mot att företaget deltar i ett program för energieffektivisering och åtar sig att genomföra åtgärder som leder till en effektivare elanvändning. Av återstående anpassningar av energiskattelagen har redan nämnts anpassningen av 0,8-procentsregeln för energiintensiva företag. Därutöver återstår mindre justeringar av det skattepliktiga området samt av reglerna för kontroll av främst biobränslen vid mellanstatlig handel. Regeringen har förklarat att man avser att lägga fram förslag i ovannämnda frågor till med ikraftträdande . Utskottet finner mot bakgrund av den pågående reformeringen av energibeskattningen, som ställt sig bakom, inte anledning att närmare gå in på motionerna N441, MJ531 och N436 som mer övergripande ifrågasätter energiskattesystemet och som vill utreda energibeskattningen på nytt. I tre motioner, Sk470, Sk513 och Sk455, om den gröna skatteväxlingen efterlyses utvärderingar utifrån miljöeffekter, inkomstfördelningssynpunkt, regionalt utfall och industrins konkurrenskraft. I motion N439 redovisar motionären vilka effekter den gröna skatteväxlingen enligt hans åsikt haft. Utskottet erinrar om att i samband med budgetbeslutet ställde sig bakom regeringens strategi för grön skatteväxling för . Utgångspunkten var att en grön skatteväxling måste genomföras stegvis och varsamt och att effekterna löpande skulle följas upp. Skatteväxlingen har framför allt inneburit att höjda energi- och koldioxidskatter för hushålls- och servicesektorn växlats mot höjda grundavdrag i inkomstbeskattningen. I skatteväxlingen lades tyngdpunkten på transportsektorn. Den skatteväxling som genomfördes utvärderades inom (prop. 2004/05:1, kap. 8, appendix). Vidare har den gröna skatteväxlingen analyserats av (SOU 2003:2, bil. Utskottet bedömer att höjningen av koldioxidskatten har haft en dämpande effekt på koldioxidutsläppen och att den gröna skatteväxlingen medfört en ökad medvetenhet om kostnaderna för miljöpåverkan. För en miljömässigt hållbar utveckling spelar den gröna skatteväxlingen enligt utskottets mening en central roll. har som framgått ovan i samband med budgetbeslutet beslutat om den fortsatta skatteväxlingen. I fortsättningen skall en avvägning göras av i vilken utsträckning miljöstyrningen skall uppnås med skattesystemet via den gröna skatteväxlingen och i vilken utsträckning miljöstyrningen skall uppnås med andra ekonomiska styrmedel. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen givit och i uppdrag att, i samråd med berörda miljömåls- och sektorsmyndigheter, göra en övergripande, heltäckande utvärdering av dagens ekonomiska styrmedel inom miljöområdet. Myndigheterna skall redovisa sin utvärdering . Arbetet utgör en första del av två i en studie som skall ingå i den fördjupade utvärderingen och utgör ett komplement till miljömålsmyndigheternas arbete med förslag till åtgärder, inklusive ekonomiska styrmedel, inom sina respektive mål. Utskottet anser att ett tillkännagivande till regeringen om utvärdering av eller andra aspekter på den gröna skatteväxlingen inte är påkallat. Motionerna Sk479 respektive Sk388 tar upp tjänstenäringarnas främst hotell- och restaurangnäringens energiskatter. Enligt motionerna bör villkoren bli desamma som för tillverkningsindustrin. I en annan motion, motion Sk466, föreslås att en skyndsam översyn av energiskatten för fordonsindustrin och näraliggande verksamheter i syfte att skapa konkurrensneutralitet. Förslag om en höjning av koldioxidskatten för lätt industri lämnas i motion N338. Som utskottet ovan framhållit pågår ett arbete med en reformering av näringslivets energibeskattning i syfte att öka miljöstyrningen. Arbetet torde innefatta frågan om industrins skattenedsättning och avgränsningen av det nuvarande området för energiskattenedsättning mot andra sektorer. Utskottet anser att resultatet av beredningen bör avvaktas. Utskottet övergår härefter till motionerna Sk362 och MJ292 som gäller skattebefrielse på el för landanslutna fartyg. Här anförs bl.a. att regeringen bör stimulera användningen av elkabel för strömförsörjningen på fartyg i hamn t.ex. genom att skattebefria elen. Utskottet ser stora miljömässiga fördelar i att fartyg i hamn inte använder dieselmotorer för sin elförsörjning. Frågan har internationella aspekter och bör behandlas i ett vidare sammanhang. Enligt uppgift kan frågan komma att stå på dagordningen i samband med det ministerrådsmöte som hålls inom ramen för Nordsjösamarbetet i . Den aktuella frågan är således redan aktualiserad i och ett tillkännagivande är därmed obehövligt. En motion, N476, berör EU-samarbetet bl.a. frågan om en gemensamminiminivå för koldioxidskatt i EU, beslutsordningen för miljöskatter och att beslut skall tas med kvalificerad majoritet i rådet. Som utskottet har redovisat har i EU aktivt stött arbetet med det nya energiskattedirektiv som antogs och som innebär att positiva minimiskattenivåer för el och samtliga energiprodukter, dvs. såväl mineraloljor som kol och naturgas, därigenom gäller fr.o.m. . Direktivet innebär höjda minimiskattesatser på mineraloljor men ökad flexibilitet för medlemsstaterna, bl.a. vad gäller möjligheten till differentiering utifrån bränslets miljöegenskaper. som trädde i kraft innebar att användningen av beslutsfattande med kvalificerad majoritet i rådet utvidgades på en lång rad områden där det tidigare helt eller delvis beslutats med enhällighet. Krav på enhällighet fanns dock kvar t.ex. på skattepolitikens område. Om det konstitutionella fördraget som lades fram vid träder i kraft kommer användningen av kvalificerad majoritet i rådet att ytterligare utvidgas. Även i fortsättningen skall dock enhällighet krävas på skatteområdet. Utskottet anser att den nuvarande ordningen för att fatta beslut i skattefrågor i EU är den som långsiktigt gynnar svenska intressen. Det kan i detta sammanhang framhållas att Amsterdamfördraget som trädde i kraft innebar att miljöfrågorna fick en ökad tyngd inom EU:s målformuleringar och att formerna för beslut om åtgärder för att uppnå miljömålen ändrades. har fått en större roll i lagstiftningsarbetet. Genom fördraget förtydligades även formuleringen av miljögarantin. Miljögarantin innebär att ett medlemsland inte skall behöva sänka en motiverad skyddsnivå i sin nationella lagstiftning till följd av . När det härefter gäller förslaget i samma motion om att belägga dansk kolkraftsproducerad el med miljöavgift vid import till är utskottet övertygat om att elproduktion som inte är miljövänlig kommer att bli dyrare och därmed mindre konkurrenskraftig i samband med att staterna skall minska utsläppen av koldioxid för att säkerställa åtagandena under Kyotoprotokollet. skall inom ramen för EU:s interna bördefördelning minska sina utsläpp av drivhusgaser jämfört med nivå. Enligt den danska genomförandeplanen kommer danska kolkraftverk att kunna exportera el endast om de köper kvoter som uppväger utsläppen. I motion Sk336 anförs att det bör införas positiva incitament för ökad användning av vegetabilisk olja i stället för mineralolja som smörjmedel inom bl.a. verkstadsbranschen. gjorde i sitt betänkande SOU 1994:113 en inventering av biobaserade råvaror och kom fram till att bl.a. vegetabiliska smörjmedel kunde ersätta vissa av de produkter som användes. Utredningen föreslog en miljöavgift på per liter på mineraloljebaserade smörjmedel. Utredningens betänkande behandlades i proposition /98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . Förslaget om miljöavgift genomfördes dock inte. Utskottet anser inte att förslaget bör tas upp på nytt. Slutligen, i motion Sk416 föreslås en utredning av hur man stimulerar till byte av hushållsprodukter för att minimera energiåtgången i hushållen. Utskottet anser att energiskatten på el ger ett tillräckligt incitament för hushållen att byta till energisnålare vitvaror och är inte berett att föreslå en skatterabatt eller att föreslå att frågan utreds. Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtliga i avsnittet behandlade motioner i förekommande fall i motsvarande delar. Jordbrukets miljö- och energiskatter Utskottets förslag i korthet avslår motioner om konkurrensneutrala skatter för jordbruks- och livsmedelsnäringarna och om en utvidgad växtnäringsskatt. Jämför reservation 7 (mp) och särskilt yttrande 1 (m, c). omfattas jordbrukssektorn av samma skattelättnader som tillverkningsindustrin vid förbrukning av el och bränslen. En beskrivning av energibeskattningen har lämnats ovan. I samband med att energiskatten på drivmedel höjdes , som led i den gröna skatteväxlingen, sänktes koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet , vilket innebar en sänkning av dieselskatten med per liter års nivå. Syftet var att skapa likvärdiga konkurrensförutsättningar för det svenska jord- och skogsbruket jämfört med övriga EU. har vidare beslutat att diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet i de stormdrabbade områdena i skall befrias från energi- och koldioxidskatt. Slutligen kan framhållas att fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades . Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984. Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. har efter förslag i budgetpropositionen beslutat om en återföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruks- och växthusnäringen. Skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel återförs till jordbruket via särskilda anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. EU:s jordbrukspolitik reformerades . Reformbeslutet innebär en ökad fokusering på åtgärder som syftar till en hållbar utveckling av landsbygden. Regeringens skrivelse om genomförande av EU:s jordbrukspolitik i (skr. 2003/04:137) till innebar bl.a. en förstärkning av det nuvarande Miljö- och landsbygdsprogrammet genom s.k. modulering, dvs. överföring av EU-medel från produktionsstöd till Miljö- och landsbygdsprogrammet. Den nationella medfinansieringen av EU-medlen sker genom en återföring av skatten på handelsgödsel. Återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel uppburen sker under anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Den fortsatta återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel sker under anslag 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. skall ytterligare av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel återföras under anslaget. Återförda skattemedel skall användas för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Verksamheten skall bl.a. omfatta forsknings- och utvecklingsverksamhet, t.ex. på bekämpningsmedelsområdet. I motion N380 yrkande 2 av och () begärs ett tillkännagivande om de snedvridande konkurrensvillkoren för livsmedels- och jordbruksnäringarna. I motionen talas bl.a. om att skapa bättre och tryggare förutsättningar för människor att kunna arbeta och bo i och att motionärerna kommer att verka för att svenska skatter och avgifter blir konkurrensneutrala i förhållande till konkurrentländernas. I kommittémotion MJ448 yrkande 8 av m.fl. (mp) anförs att en utredning bör ta fram förslag på en utvidgad växtnäringsskatt som både omfattar handelsgödsel och inköpt foder. av växtnäringsämnena cirkulerar via djuren genom det foder djuren äter. Enligt motionen är det på djurgårdar fodret som har störst inverkan på växtnäringsbalansens tillförselsida. I motionen anförs slutligen att alla jordbruksspecifika miljöskatter skall återföras till näringen genom ökade miljöersättningar och satsningar på för det hållbara jordbruket viktiga forsknings- och utvecklingsfrågor (yrkande 9). Utskottet konstaterar att det av motion N380 inte klart framgår vilka skatter som motionärerna av hänsyn till livsmedels- och jordbruksnäringarna anser bör bli mer konkurrenskraftiga, och utskottet utgår från att det främst handlar om dieselskatten och skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Utskottet vill inledningsvis framhålla att är pådrivande i arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. Ambitionen är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft, och arbetar aktivt på EU-nivå för att höja ambitionsnivån inom bl.a. djurskydds- och miljöskyddslagstiftningen med den svenska lagstiftningen som förebild. Punktskatten på diesel utgör ett viktigt styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel utgör också viktiga styrmedel och bidrar till att minska växtnäringsförluster och dämpar riskerna med användningen av bekämpningsmedel. har i olika beslut strävat efter att det svenska jord- och skogsbruket skattemässigt skall ha likvärdiga konkurrensförutsättningar med övriga EU. har jord- och skogsbrukssektorn samma reducerade beskattningsnivå som tillverkningsindustrin vad beträffar diesel som används för uppvärmning och drift av stationära motorer. Detsamma gäller elförbrukningen där skatt betalas enligt en skattesats motsvarande energiskattedirektivets miniminivå, dvs. Fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades 2002. Dieselskatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner sänktes med per liter års nivå. 2005/06:SkU14) har vidare beslutat att diesel som används i vissa arbetsmaskiner i de stormdrabbade områdena i t.o.m. utgången av innevarande år skall vara befriade från energi- och koldioxidskatt. har i samband med budgetbeslutet för (bet. 2005/06:FiU1) och i samband med behandlingen av motioner om vägtrafikbeskattningen (bet. 2005/06:SkU15) tagit ställning till fordons- och drivmedelsskatterna och därvid avvisat förslag om skattesänkningar. avvisade också vid budgetbehandlingen motionsförslag om att avskaffa skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utskottet är inte heller i detta sammanhang berett att föreslå förändringar av vare sig skatten på diesel, skatten på bekämpningsmedel eller skatten på handelsgödsel. Utskottet anser mot bakgrund av vad som redovisats ovan om återföringen av de jordbruksspecifika skatterna att det inte finns anledning för att uttala sig i frågan. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att effektskatten skall sänkas eller avvecklas. Jämför reservation 8 (m, fp, kd). Kärnkraftsskatten är en fast skatt som betalas av kärnkraftsproducenterna och baseras på reaktorernas termiska effekt. Skatten är således oberoende av hur mycket el som produceras. Skatten tas ut för med ett belopp per MW av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Vid en avställning av en reaktor under längre sammanhängande tid än betalas dock ingen skatt för de överskjutande dagarna. beslutade under höstens budgetbehandling om en höjning från av effektskatten på kärnkraft till per MW och månad. Bakgrunden till höjningen var att de elprishöjningar som den inledda utsläppshandeln orsakar hade bidragit till icke obetydliga intäktsökningar för kärnkraftsproducenterna. I motion Sk290 av () anförs att effektskatten bör avskaffas. betalar med regeringens nya förslag i effektskatt. Fler än 10 000 hallänningar är öppet arbetslösa, och även energipolitiken måste inriktas mot att skapa fler jobb. Regeringens politik innebär stigande elpriser och försämrade villkor även för den elintensiva industrin som är så viktig för sysselsättningen, framhåller motionären. I motion N307 yrkande 2 av m.fl. (m) sägs att effektskatten i första hand bör sänkas och avskaffas. Enligt motionen påverkar skatten lönsamhetskalkylen för investeringar som ger förlängd driftstid och högre effekt. Det innebär ett antal tusen förlorade jobb i kärnkraftskommunerna. I kommittémotion N436 yrkande 8 av m.fl. (fp) föreslås att effektskatten fasas ut. Skatten snedvrider konkurrensen mellan olika energislag och gynnar fossila bränslen. Den betraktas i budgeten som en extraskatt eller skattesanktion, och accepterar inte godtyckliga extraskatter på vissa företag. I motion Sk503 av () föreslås också att effektskatten bör avskaffas. Enligt motionen är inget annat energislag utsatt för sådan straffskatt. Det hämmar investeringar i både ny och befintlig kraft. Ett högre elpris försämrar internationella konkurrenskraft. I kommittémotion N476 yrkande 3 av m.fl. (kd) sägs att principiellt är tveksamma till att genom höjningen av effektskatten på kärnkraft pungslå kraftföretagen, vare sig syftet är att svälta ut kärnkraften eller att ta hem det som ses som övervinster. Enligt motionen kommer att hitta former för att avveckla alla produktionsskatter som snedvrider konkurrensen och som skapar incitament att bygga ut kraftproduktion i angränsande länder. I motion Sk491 av och (kd, m) slutligen yrkas också att effektskatten skall avvecklas. Förutom en försämrad konkurrensförmåga för den energiintensiva industrin hotas målet att sänka utsläppen av koldioxid . Kärnkraft tillsammans med vattenkraft är de enda storskaliga elproduktionsalternativen som inte bidrar till koncentrationen av växthusgaser i atmosfären, framhåller motionärerna. har beslutat om en höjning av effektskatten på kärnkraft som led i den gröna skatteväxlingen och som finansiering av bl.a. sänkta inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare med . Utskottet ser nu ingen anledning att sänka eller avveckla effektskatten och avstyrker alla i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att avskaffa torvens energi- och koldioxidskattebefrielse. Jämför reservation 9 (fp). (N 2000:10) anser i sitt betänkande (SOU 2002:100) Uthållig användning av torv att energitorv i nationella sammanhang inte bör inordnas i något klassificeringssystem eller någon viss kategori. Torven är undantagen från koldioxid- och energiskatt. Torven har givits en speciell ställning i systemet med elcertifikat genom att den är certifikatberättigad när den används för elproduktion i kraftvärmeverk. Torven omfattas av kravet på utsläppsrätter när den används i den handlande sektorn. När koldioxidskatten slopas i den handlande sektorn förlorar torven en del av sin konkurrensfördel gentemot kol inom denna sektor. I motion N436 yrkandena 22 och 23 av m.fl. (fp) föreslås att torvens koldioxid- och energiskattebefrielse avskaffas. Utskottet, som behandlade motsvarande yrkande senast i samband med den gångna höstens budgetbehandling, vidhåller att det finns miljöskäl som talar för en fortsatt skattebefrielse för torven och att den skall berättiga till elcertifikat. Om torv inte skulle vara certifikatberättigande skulle torven komma att konkurreras ut av kol som bränsle i kraftvärmeverken, vilket skulle ge ökade miljöstörande utsläpp. Utskottet är inte heller i detta sammanhang berett att nu tillstyrka ett ändrat synsätt på torven och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att slopa miljöbonusen på vindkraftsproducerad el, att utreda produktionsgränsen för skatteavdraget och om att ändra reglerna för beskattning av egenproducerad vindkraftsel. Jämför reservationerna 10 (fp) och 11 (kd). Merparten av de tidigare stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikatsystemet . Elcertifikatsystemet bedömdes behöva kompletteras med övergångsregler för vindkraften, och en avtrappning av miljöbonusen inleddes därför fr.o.m. i stället för att den avskaffades. infördes en produktionsgräns för hur länge vindkraftsproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avdragsrätten upphör när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppgår till 20 000 kWh. beslutade i samband med den gångna höstens budgetbehandling att fortsätta avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk. För landbaserad vindkraft sänktes fr.o.m. avdraget per kWh, och för havsbaserad vindkraft sänktes avdraget per kWh. Den föreslagna avtrappningen har godkänts vid kommissionens statsstödsgranskning . Avtrappningen upphör vid utgången av 2009. För havsbaserad vindkraft avses avdraget bli per kWh . Regeringens avsikt är att hos kommissionen begära ett statsstödsgodkännande för att behålla denna nivå till utgången av 2026.