bet · GT01SkU17 · 2006-02-21 00:00:00 — En svensk variant på detta skulle kunna vara att gynna investeringar i företag med maximalt ett visst antal anställda, t.ex. tio, eller med en begränsning i omslutning eller värde. Hur ett sådant här system som gynnar investeringar i små onoterade lokala bolag kan utformas bör utredas. Företagare är oftast bra på att bedöma andra företags möjligheter till utveckling. Företagare känner den lokala marknaden och har insikter i utbud och efterfrågan och ser vilka behov som finns för nya produkter och tjänster. Företagare bör därför uppmuntras att själva investera i nya företag. Ett förslag som förts fram av företagare själva handlar om att företag som använder sin egen vinst till investeringar i nya små företag bör kunna få skjuta upp beskattningen av de medel som investeras. Detta skulle också bidra till att kapital stannar kvar i och återinvesteras i det regionala och lokala näringslivet. anser att ett sådant här system bör utredas. För att skapa bra förutsättningar och goda villkor för företagande är det viktigt att gynna ett långsiktigt ägande. Ett långsiktigt ägande där investeringar görs i övertygelsen om att ett företag har en långsiktigt god förutsättning är ett bra ägande. Tyvärr har utvecklingen gått åt motsatt håll i vissa delar av ekonomin. Kopplingen mellan aktiehandel och ägande av företag är ofta ganska svag. Aktiehandeln har delvis frånkopplats det långsiktiga ägandet av företag, och aktievärdet i många stora företag speglar snarare förväntningar om hur aktiemarknaden skall utvecklas än hur företagen skall utvecklas. Företag bedöms efter och aktiehandeln grundas i kvartalsvisa redovisningar snarare än långsiktiga analyser. En utveckling som kommit att kallas kvartalskapitalism och som kan vara skadlig och kan motverka en långsiktig ekonomisk och social utveckling. Ett sätt att motverka denna typ av spekulationsekonomi är att ge incitament till långsiktigt ägande som mer handlar om att göra investeringar i företag som kan växa och utvecklas än att tjäna pengar på kortsiktiga tillfälliga börsuppgångar. Många länder har ett sådant här system där beskattningen av kapitalvinster är beroende av aktieinnehavets längd. I EU är genomsnittet för långa aktieinnehav , medan det för korta innehav är . Bland annat beskattar inte aktievinster om innehavet är längre än och understiger av bolagets aktiekapital. Vid långa innehavstider utgår skatt på kapitalvinst i bara 16 länder av 36 i . anser att det är viktigt att gynna ett långsiktigt ägande och att det därför bör utredas hur ett skattesystem där långsiktigt ägande gynnas kan utformas. Jag förordar att ställer sig bakom de förslag om utredning som lagts fram i motionerna Sk450 yrkandena 1, 2 och 4 samt N387 yrkandena 1 och 2. Pensionskostnader, punkt 19 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avdrag för pensionskostnader och privat pensionssparande. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sf332 yrkande 6 och 2005/06:A364 yrkandena 7 och 8. Vissa system för avtalspensioner är utformade så att de motverkar anställning av medelålders och äldre eller stimulerar tidig pensionering. Det gäller särskilt för personer med något högre inkomster, och avtal med sådana egenskaper finns främst på den privata tjänstemannasidan och - märkligt nog - hos staten själv som arbetsgivare. Skattelagstiftningen ger avdragsrätt för tjänstepensioneringen enligt avtal på arbetsmarknaden. En tänkbar ändring är att endast medge avdrag för pensionsplaner där de grundläggande principerna är desamma som i det nya offentliga pensionssystemet. Lägsta ålder för uttag från privat pensionssparande har varit . Återstående medellivslängd har ökat med . Normalt är det inte sak att reglera hur folk förvaltar sitt sparande. Men i detta fall finns en avdragsrätt i skattelagstiftningen, och det är som reglerar villkoren för denna avdragsrätt. Det finns tecken på att 55-årsgränsen bidrar till att tidigarelägga den faktiska pensionsåldern. Lägsta ålder för uttag bör därför höjas till , samma ålder som gäller för uttag av den allmänna pensionen. Friskvård, punkt 20 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avdragsrätt för hälsokontroller. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf428 yrkande 4, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk500 och 2005/06:MJ528 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Sk224, 2005/06:Sk387 och 2005/06:Sk521 yrkandena 1-3. definieras inte hälsokontroller av personal på en arbetsplats utförda av privata vårdgivare som "företagshälsovård". Därmed kan arbetsgivaren inte heller göra avdrag för kostnaden. anser att vad som är hälsoundersökningar relaterade till arbetsmiljön är snävt definierat. För att kunna bedöma sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa bör regelbundna hälsokontroller utföras. Därför finns det starka skäl att hälsokontroller omfattas av företagshälsovården och därmed avdragsrätt för arbetsgivaren. Det finns även anledning att se över vilka aktiviteter som skall kunna omfattas av skatteförmånlig behandling. Yrkesfiskare, punkt 21 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den fortsatta hanteringen av ett yrkesfiskaravdrag. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ451 yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk212, 2005/06:Sk351, 2005/06:MJ349 yrkande 2 och 2005/06:MJ446 yrkandena 35-37. har vid två olika tillfällen beslutat bifalla införandet av ett yrkesfiskaravdrag. Senast detta skedde var på motionsförslag från , , . Den första motionen om att införa detta yrkesfiskaravdrag väcktes av . Mer än har gått sedan det sista riksdagsbeslutet där enhälligt uttalade sig för att ett särskilt yrkesfiskaravdrag skall införas. I riksdagsbeslutet uttrycktes att det svenska yrkesfiskets förhållande bör likställas med yrkesfiskets ställning i våra viktigaste konkurrentländer, t.ex. och . Det är självfallet nödvändigt att våra svenska yrkesfiskare inte missgynnas på grund av lagstiftningen i vårt land utan ges samma möjlighet att konkurrera på lika villkor som våra grannländer. EU har notifierats om det svenska beslutet, men ett nödvändigt godkännande därifrån har ännu inte kommit. Hanteringen i EU är helt oacceptabel. Den bör självfallet med största skyndsamhet driva på handläggningen av yrkesfiskaravdraget inom EU i . lönsamhet har försämrats på grund av den snabba prisökningen på bränsle. Betydelsen av ett yrkesfiskaravdrag har därmed ökat ytterligare. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhet, punkt 25 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nya avdragsregler för sponsring. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk322 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk341, 2005/06:Sk345 yrkande 1, 2005/06:Sk383, 2005/06:Kr281 yrkande 13, 2005/06:Kr381 yrkande 7, 2005/06:Kr382 yrkande 43 och 2005/06:Kr418 yrkande 10. Gällande skatteregler tillämpas på ett sätt som innebär att ett företag, för att få avdrag för sponsring, måste få direkta motprestationer i form av t.ex. inträdesbiljetter och lokalutlåning motsvarande den summa som företaget betalat. Indirekta vinster för företaget som att dess namn förknippas med en kulturinstitution, s.k. imageskapande sponsring, bedöms olika från fall till fall. Detta drabbar särskilt sponsring av kultur. Kulturen får på så sätt inte ta del av näringslivets marknadsföringspengar, vilket är olyckligt. Vid sponsring av idrottsarrangemang är det oftast lättare att ge direkta motprestationer, t.ex. i form av stora reklamskyltar, men detta gäller inte utan vidare för sponsring av mindre idrottsarrangemang. Regeringen har i skrivelse 2003/04:175 sagt sig ha förståelse för att det kan upplevas som svårt att i olika situationer förutse om avdrag får göras och i så fall med vilket belopp. Emellertid ställer regeringen i skrivelsen sitt hopp till att skall bringa klarhet genom riktlinjer som gör frågan om t.ex. kultursponsring tydlig för näringslivet. Vi är inte övertygade om att kommer att lyckas med denna uppgift. De riktlinjer som lämnats löser inte problemen. Vi anser att klara och tydliga regler på sponsringsområdet skulle ge ett ökat incitament för företag att i större utsträckning än vad fallet är vara med och finansiera framför allt kulturaktiviteter. Med regeringens lösning blir reglerna fortsatt otydliga och oförutsägbara. Det är därför önskvärt att regeringen formulerar ett förslag till lagregler som erkänner att värdet av imageskapande sponsring är minst lika högt som annan typ av reklam. En sådan regel bör kunna utformas på ett sätt som gör att den inte skall behöva hindra att rättspraxis fortlöpande anpassar sig till företagsekonomiska realiteter och hur sponsring faktiskt används i näringslivet. Vi tillstyrker därför motionärernas förslag om ett nytt tillkännagivande till regeringen om behovet av tydliga och förutsägbara lagregler om sponsring. Lagreglerna skall vara utformade så att de klargör att avdrag skall medges även för s.k. imageskapande sponsring och så att de bidrar till att företag i ökad utsträckning kommer att vilja engagera sig i denna form av sponsring. Konstinköp, m.m., punkt 26 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattevillkoren för konstnärlig verksamhet. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Kr289 yrkande 4, 2005/06:Sk322 yrkande 5, 2005/06:Kr252 yrkande 2, 2005/06:Kr334 yrkandena 31 och 35, 2005/06:Kr382 yrkande 33, 2005/06:Kr409 yrkandena 7-9 och 2005/06:Kr410 yrkandena 1 och 9. Många konstnärer har en ansträngd ekonomisk situation och speciella arbetsvillkor. För att ge konstnärer en fördelaktigare marknadssituation och bidra till ett ökat entreprenörskap hos konstnärer bör incitament till och uppmuntran för företag att köpa konst ges. Ett sätt är att ge företag avdragsrätt vid köp av konst. Det kan ge flera positiva effekter. Konstnärernas försäljning kan öka, vilket bidrar till en utveckling av konstmarknaden. Fler människor får också möjlighet att njuta av konst på sina arbetsplatser. anser att företag bör ges rätt att göra avdrag för kostnaden för inköp av konst när inköpet görs direkt av konstnären eller dennes ombud. Skatteavdrag på kapitalinkomster, punkt 29 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skatteavdrag på barns kapitalinkomster. Därmed bifaller motion 2005/06:L339 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:Sk420. Den beloppsmässigt största delen av barns registrerade skulder hos kronofogdemyndigheten utgörs av skatter. Många barn har medel på bankkonton, där skatten på räntan dras automatiskt av den som betalar ut räntan. Liknande är det med barns innehav av aktier och fonder, där skatten på utdelningarna dras automatiskt. Annorlunda förhåller det sig med kapitalvinster vid försäljning av aktier eller fondandelar, där försäljningarna måste deklareras och skatten betalas . De största skatteskulderna emanerar från sådana försäljningar och förorsakas av förmyndarnas bristande ansvar för deklaration och skattebetalning. Ett sätt att komma till rätta med detta problem är att införa ett preliminär-skatteavdrag på kapitalvinst vid värdepappersförsäljning. Detta är inte särskilt svårt att genomföra eftersom bankerna har uppgifter om såväl anskaffningsvärde som försäljningsvärde. Emellertid finns komplikationer beträffande t.ex. möjligheten att kvitta vinster mot förluster. Vi ser ingen helt färdig lösning av detta problem i den ovannämnda utredningen utan kräver på denna punkt en fortsatt utredning om möjligheterna att införa ett preliminärskatteavdrag vad gäller barns kapitalvinster. Fåmansföretag, punkt 3 (v) () anför: Vid genomförandet av nya fåmansföretagsregler hade det varit önskvärt med en mjukare övergång till den nya ordningen med enbart tjänsteinkomstbeskattning upp till 100 inkomstbasbelopp vid avyttringar av kvalificerade andelar. En möjlighet hade varit att gradvis förändra dagens uppdelning 50/50 mellan tjänst och kapital till 70/30 första året och sedan fortsätta med 80/20 respektive 90/10 följande år. Detta kunde emellertid inte rymmas inom den statsfinansiella ram för reformen som tidigare hade avsatt för ändamålet. Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringar, punkt 6 (mp) () anför: Ur samhällets perspektiv är det viktigt att bostadsbeståndet underhålls på ett adekvat sätt. Detta kan vara problematiskt, särskilt på orter med en stor andel bostadsrätter med åldrande befolkning. Sådana föreningar kan vara obenägna att göra investeringar i underhåll som kan medföra högre månadsavgifter, särskilt om inte tillräckligt med pengar fyllts på i underhållsfonderna . Nuvarande skatteregler kan också missgynna bra underhåll på ett olyckligt sätt, då underhåll beskattas som investeringar. Det kan vara befogat att skapa en möjlighet för bostadsföretag att avsätta en del av vinsten eller överskottet till investeringskonton för att kunna finansiera underhåll med medel som man inte behövt skatta för. Skogsbeskattning, punkt 9 (mp) () anför: Staten har och har haft en ambition att fastigheter skall bli större och ekonomiskt rationellare. Det är därför skattemässigt fördelaktigare för en som redan har skog jämfört med en som inte har det att köpa ny skog. anser inte att det finns ett egenintresse i stora fastigheter, tvärtom kan det från miljösynpunkt ibland vara bra med ett splittrat ägande med olika intensitet i brukandet. Därför anser vi att särreglerna vid rationaliseringsförvärv skall bort. Utredningar har visat att skogsavdragen bidrar till dyra fastigheter. De dyra köpeskillingarna finansieras sedan ofta med stora föryngringsavverkningar. Även de liberalare avverkningsreglerna har i och med lagstiftning inneburit att skogsfastighetspriserna har ökat överallt i landet. Det är viktigt att avdragsregler och lagstiftning inte bidrar till exploaterande virkesuttag i samband med fastighetsöverlåtelser. En skogsfastighets pris påverkas i hög grad av den kortsiktiga avkastning man kan förvänta sig från fastigheten. En av de tråkigaste effekterna av detta är att den samvetsgranne skogsfastighetsspekulanten som inte vill kalavverka maximalt antingen måste ha mycket god ekonomi eller helt enkelt avstå från köpet. anser att en översyn av lagstiftningen vid överlåtelse bör göras i syfte att främja småskaligt långsiktigt ägande och brukande. Dessutom måste lagstiftningen skärpas så att möjligheterna för s.k. skogsklippare att skövla fastigheter begränsas. Allt skogsbruk måste baseras på långsiktigt tänkande. En ägare som låtit skogen växa på fastigheten och därmed skapat ett mervärde får vid försäljning betala vinstskatt på värdeökningen. Den nye ägaren kanske bestämmer sig för att hugga ned de träd han just köpt för skattade pengar. Det blir då moms på virket och sedan inkomstskatt på det som är kvar av försäljningsbeloppet. Det är något märkligt att försäljning av just virke ses som ren förtjänst och inte som en försäljning av en vara. I normalfallet kan en näringsidkare som köper och sedan säljer vidare en vara dra av skatten. anser att en översyn av beskattning vid virkesförsäljning bör göras i syfte att göra den rättvisare och mer jämställd med övrig näringsverksamhet. Ersättningar för naturvårdsavtal, punkt 10 (mp) () anför: I samband med ersättningar för områdesskydd i form av biotopskydd eller reservatsbildning uppkommer i många fall en för ägaren inte oväsentlig vinstbeskattning. Denna beskattning gör att en stor del av ersättningen äts upp, vilket ägaren ibland vill ha täckning för i ett högre intrångsbelopp. Därmed försvåras, fördyras och försenas ofta skyddsprocessen på ett onödigt sätt. anser att vinstbeskattning inte skall ske vid intrångsersättningar eller i samband med områdesskydd. Ideella föreningar och stiftelser, punkt 14 (v) () anför: Det pågår en ständig diskussion om och analys av den ideella sektorns skatter och uttolkningen av regelverket. Det kan t.ex. handla om mervärdesskattens tillämpning. På finns en hel del av de skattetekniska problemen inom idrotten redovisade. Det är givetvis väsentligt att ledare och idrottsutövare följer gällande skattelagstiftning, men det är i sammanhanget viktigt att poängtera att skattereglerna skall vara tydliga och möjliga att förstå. Det är inte rimligt att begära att ideellt arbetande kassörer i landets föreningar skall vara mer insatta experter på skatteområdet än det lokala skattekontoret! visar i en undersökning att så många som av intervjuade ledare, främst kassörer, funderade på att sluta. Den största orsaken till detta syntes vara en rädsla för att göra fel, vilket kan skada den förening de verkar i och dem själva. Vi vill hävda att den ideella sektorn är produktiv och att ideellt arbete skall uppmuntras, inte försvåras. har i en beräkning visat att den samlade ideella insatsen i landet motsvarade ca 300 000 heltidsarbeten. skriver på sin hemsida att värdet av idrottens ideella ledarskap motsvarar ca om det skulle betalas av samhället. Andra undersökningar kommer fram till att den ideella idrottsrörelsen drar in betydligt mer pengar till staten än vad som betalas ut i andra riktningen. anser att beskattningen av den allmännyttiga ideella sektorn skall utformas på ett sätt som underlättar och stimulerar ideell verksamhet, ideellt engagemang och ideellt ledarskap så att den ideella sektorn kan bevaras och utvecklas. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhet, punkt 25 (mp) () anför: vill se ett starkt offentligt stöd till kulturen. Vi är dock inte negativa till att kulturstödet kompletteras med privat sponsring, men kulturlivet får inte göras beroende av sponsring. I stället skall sponsringen fungera som ett värdefullt komplement till ordinarie finansiering av kulturverksamhet. Sponsring kan också medföra att t.ex. museerna når nya besöksgrupper. Ett problem som ofta framhålls i samband med sponsring av kultur är att reglerna är otydliga och att idrotten gynnas på bekostnad av kulturen eftersom företag har lättare att få avdrag för sponsring av idrott. Regeringen har efter förslag från flera partier, däribland , utrett frågan, vilket utmynnat i att gett ut nya riktlinjer för sponsring. Jag är inte övertygad om att de nya riktlinjerna är tillräckliga för att ge den tydlighet kring kultursponsringen som vi har efterlyst. Vi är från sida inte främmande för att gå vidare med förtydligande lagstiftning om det visar sig att riktlinjer inte får den eftersträvade effekten. Konstinköp, m.m., punkt 26 (v) () anför: Ett skäl till att de ekonomiska villkoren är så dåliga är att konstnären betraktas som egenföretagare. Möjligheterna för konstnären att verka som arbetstagare eller som frilansare är mycket begränsade. Det är orimligt att samhället medverkar till att tvinga in konstnärer i en egenföretagarroll, med allt vad detta innebär, när hon eller han inte själv kunnat välja den form som det konstnärliga yrkesarbetet skall grunda sig på. Vi vill i aktualisera frågan om en förenklad företagsform för konstnärer. Vi vill också utreda hur ett system kan se ut som ökar den sociala tryggheten för alla konstnärer - såväl de med A-skatt som de med F-skatt - och som tillåter konstnärerna själva välja om de vill bli egna företagare. Vi anser också att handläggare av skatte- och socialförsäkringssystemen måste bli bättre på att tolka sina egna regelverk i situationer där konstnärer är inblandade. Här bör frågorna om inrättande av nationella resurscentrum med kunskap om konstnärernas situation och hur reglerna skall tolkas för konstnärer tas upp. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av prop. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera beskattningen av företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka det riskvilliga kapitalet. Motioner väckta med anledning av händelse av större vikt 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utjämning på skogsskadekonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna kring skogsskadekonto och skogskonto i samband med generationsskifte. 2004/05:MJ6 av m.fl. (kd): begär att regeringen lägger fram förslag om ändringar i skogskontolagen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillfälligt stormskogsavdrag. 2004/05:MJ7 av m.fl. (m): begär att regeringen återkommer med förslag om ändrade regler för skogsskadekonto och taxeringsvärden i enlighet med vad i motionen anförs. 2004/05:MJ8 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att minska skadeverkningarna för skogsnäringen och enskilda skogsbrukare av stormen i denna del. 2004/05:MJ9 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beakta möjligheten att ändra i reglerna för skogsavdrag och skogsskadekonto. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:Kr289 av m.fl. (v): begär att regeringen tillsätter en utredning om hur ett system kan se ut som inte tvingar frilansande artister att bli egna företagare. 2004/05:MJ434 av m.fl. (mp): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att särreglerna vid rationaliseringsförvärv försvinner. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen gällande överlåtelser av skogsmark i syfte att främja småskaligt, långsiktigt ägande och brukande. begär att regeringen gör en översyn av beskattningen vid virkesförsäljning i syfte att göra den rättvisare och mer jämställd med övrig näringsverksamhet. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att reavinstbeskattning vid intrångsersättningar eller i samband med områdesskydd utgår. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att se över hur skattelagstiftningen kan reformeras på ett sätt som bättre tar till vara den sociala ekonomins intressen. 2005/06:Fi319 av Per m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om schablonbeskattning av vissa tjänstebranscher. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att ersätta bolagsskatten med en tonnagebaserad skatt för rederier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvarvarande pomperipossaeffekter med anledning av fåmansbolagsreglerna. 2005/06:Fi321 av Per m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt utreda det skatterättsliga läget för allmännyttiga stiftelser. 2005/06:Sk207 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatter vid omarronderingar. 2005/06:Sk212 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av yrkesfiskaravdrag. 2005/06:Sk224 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till avdrag för företagare inom friskvårdsområdet. 2005/06:Sk239 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att ta bort flyttskatt på fondsparande. 2005/06:Sk247 av och (båda m):