bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — Eftersom statsråd missbrukar denna möjlighet till sista ord bör den riksdagsledamot som frågar ha sista ordet. Det är statsråden som kommer till ledamöterna i för att utfrågas, inte tvärtom. I motion 2005/06:K233 av () begärs teckentolkning av frågestund. Att kunna ta del av det offentliga samtalet är enligt motionären inte lätt för dem som har nedsatt hörsel. Att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare och ta sitt demokratiska ansvar måste därför underlättas så långt som möjligt. Frågestunderna sänds i SVT men är inte textade och därmed inte tillgängliga för människor med hörselproblem. Riksdagsvoteringarna tas upp i motion 2005/06:K241 av (). bör enligt motionen utreda och inleda försök med e-votering via riksdagsledamöternas hemutrustning i enlighet med vad som anförs i motionen. Det enklaste sättet vore förmodligen att inrätta fasta voteringstider, omfattande , under vilka ärenden kan avgöras. Ledamoten kan alltså logga in via sin e-legitimation, identifiera sig och sedan fylla i ett formulär där utskottets huvudförslag och eventuella reservationer finns angivna. Ledamoten skulle kunna rösta oavsett var i landet han eller hon befann sig och t.o.m. kunna befinna sig utomlands. Resultatet av omröstningen skulle kunna redovisas på precis samma sätt som . Ytterligare en fördel är att kvittningssystemet i stort skulle bli obehövligt eftersom alla ledamöter faktiskt skulle kunna avge sin röst. LO ser det som naturligt att sammanträder mer kontinuerligt under riksdagsåret. Arbetet i EU, som bl.a. innebär att beslut tas vanligen inte sammanträder, ställer krav på förändring. Men även samhällsutvecklingen leder fram till att bör sammanträda kontinuerligt . Arbetet i valkretsarna bör enligt LO inte få stå tillbaka för behovet av ökad kontinuitet i utskotten och kammaren. Av det skälet bör inte den totala tidsåtgången för kammare och utskott öka, utan i stället spridas mer jämnt över året. Enligt utskottets mening tillgodoses yrkandet i motion 2005/06:K440 (s)om att skall öppnas av förslag om kortare sommaruppehåll och inplanerade sommarsammanträden. Utskottet delar kommitténs bedömning i detta avseende. Eftersom ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen inte behövs avstyrks motionen. har ingående behandlat frågor kring debattformerna i . Bland annat har frågan om utmanardebatter diskuterats. Med utmanardebatter skulle det införas en möjlighet för en ledamot att ställa en fråga riktad till en partiledare eller annan företrädare för en partigrupp som inte är i regeringsställning och på sätt få fram en debatt i kammaren. Förslaget i motion 2005/06:K222 yrkande 1 (m) om att en interpellation även skall få framställas till ordföranden i respektive utskott i ligger nära tanken med utmanardebatter. Kommittén har dock stannat för att inte nu aktualisera en sådan debattform. Utskottet har inte skäl att göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka motion 2005/06:K243 (m) om att interpellationer skall få framställas och besvaras . Talmannen fastställer enligt tilläggsbestämmelsen 6.1.1. i riksdagsordningen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna den dag under ett då interpellationer senast får ges in till kammarkansliet. Om det finns särskilda skäl får dock talmannen medge att en interpellation får framställas även om den ges in efter denna dag. Grundtanken med uppehållen i riksdagsarbetet skulle enligt utskottets mening gå förlorad om särskilda interpellationsdebatter ändå fick hållas. Utskottet vill hänvisa till att bedömning i fråga om förkortning av sommaruppehållet i viss mån tillgodoser önskemålen i motionen. När det gäller motion 2005/06:K202 (m) om en förändring av debattordning vid frågestunder kan nämnas att enligt reglerna skall frågor och svar i princip inte överstiga en minut. En partiföreträdare kan normalt räkna med att få ordet för minst en följdfråga eller kommentar. Normalt får statsministern det sista inlägget i ett replikskifte, men talmannen kan när han finner det befogat ge frågeställaren ordet för ett avslutande inlägg om en halv minut. Övriga ledamöter kan normalt räkna med att få ordet bara en gång. anser att försöket med statsministerns frågestund som inleddes varit lyckad och funnit en form som fungerar väl. Utskottet har inte skäl att göra en annan bedömning och avstyrker motionen. Den fråga om teckentolkning som tas upp i motion 2005/06:K233 (fp) har varit föremål för diskussioner inom riksdagsförvaltningen. Teckenspråkstolkning av några debatter i kammaren skedde i () . Två av debatterna sändes i SVT:s båda analoga kanaler , och teckentolkningen visades i den ena. En av debatterna, en EU-debatt, sändes i endast en kanal med teckentolkningen i en liten infälld ruta i ena hörnet. Rutan var så pass stor att den störde den icke-teckenspråkige tv-tittaren och flera tittare ringde till SVT och klagade. En lösning som diskuterats är att själv låter teckentolka vissa debatter. Av sändningstekniska skäl skulle denna lösning kunna vara svår att genomföra om teckentolken står framme vid podiet och ledamöterna ställer frågor i sina bänkar. Med den digitala tekniken kan förutsättningarna för teckentolkning förbättras avsevärt. Utskottet som förutsätter att riksdagsförvaltningen följer utvecklingen avstyrker motionen. I motion 2005/06:K241 (m) begärs en utredning och försök med e-votering via riksdagsledamöternas hemutrustning. Ledamoten skulle kunna rösta oavsett var i landet han eller hon befann sig och kvittningssystemet skulle i stort sett bli obehövligt. Utskottet är med hänsyn bl.a. till legitimitetsaspekten inte berett att ställa sig bakom en så långtgående ordning och avstyrker därför motionen. Utskottet föreslår att godkänner riktlinjerna för förändringar av arbetet i kammare (avsnitten 6.2.5, 6.3.2-6.3.5, 6.3.7 och 6.4.1-6.4.3). Därmed tillstyrks punkt 8 i framställningen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner riktlinjerna för arbete med en jämställd riksdag (avsnitt 7.3 i betänkande). Därmed tillstyrks punkt 9 i framställningen. Ett motionsyrkande om åtgärder mot osynligt förtryck av kvinnliga ledamöter avstyrks med hänvisning till det fortsatta arbetet. I riksdagsstyrelsens framställning 2005/06:RS3 punkt 9 begärs att godkänner riktlinjer för arbete med en jämställd riksdag. Kommittén anser att rapporterna Jämställt? Röster från (2005/06:URF2) och 15 förslag för en jämställd riksdag (2004/05:URF1) utgör ett led i arbetet med att förverkliga målet om en jämställd riksdag och bör tjäna som underlag för fortsatta diskussioner i bl.a. partigrupperna och i arbetet med att bredda och fördjupa kunskapen på området i . Det handlar då inte bara om attityder och förhållningssätt i det interna arbetet utan även om hur en djupare insikt på detta område mer långsiktigt kan avspegla sig i behandlingen av olika sakfrågor. Det är enligt kommittén av största vikt att jämställdhetsarbetet i bedrivs planmässigt och kontinuerligt. Kommittén anser att riksdagsstyrelsen även fortsättningsvis skall ta ett särskilt ansvar för detta, främst genom att fastställa ett handlingsprogram för varje mandatperiod och genom att följa upp och utvärdera jämställdhetsarbetet. m.fl. (mp) begär i motion 2005/06:K10 yrkande 4 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om behovet av att bekämpa härskartekniker och annat osynligt förtryck mot kvinnliga ledamöter i . Det är enligt motionen mycket positivt att representationen av kvinnliga ledamöter i förbättrats och börjar närma sig 50-procentsstrecket. Det är dock viktigt att riksdagsstyrelsen parallellt med att arbeta mot den synliga och uppenbara diskrimineringen av kvinnor, som vid representation, arbetar hårdare för att avveckla den osynliga diskrimineringen mot kvinnor. Den osynliga diskrimineringen gäller således användandet av härskartekniker i kammaren, utskottsmöten och i övriga forum där ledamöterna träffas för att föra fram sina ståndpunkter. Att kvinnor inte åtnjuter samma respekt, trovärdighet och synlighet som män vid möten är inte acceptabelt. Detta problem är svårt att sätta en exakt statistik på. Men det är viktigt att riksdagsstyrelsen arbetar aktivt även mot detta problem. LO anser i likhet med kommittén att jämställdhetsarbetet i bör stärkas. Genom att planmässigt och kontinuerligt låta jämställdhetsperspektivet genomsyra all verksamhet och att riksdagsstyrelsen även fortsättningsvis tar ett särskilt ansvar för handlingsprogram med uppföljning och utvärdering bör utvecklas så att kvinnor och män ges samma möjligheter att bli respekterade. har understrukit att det är av största vikt att jämställdhetsarbetet i bedrivs planmässigt och kontinuerligt. Kommittén anser att riksdagsstyrelsen även fortsättningsvis skall ta ett särskilt ansvar för detta, främst genom att fastställa ett handlingsprogram för varje mandatperiod och genom att följa upp och utvärdera jämställdhetsarbetet. Utskottet förutsätter att sådana synpunkter som förs fram i motion 2005/06:K10 yrkande 4 (mp) om bl.a. osynligt förtryck av kvinnor kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet. Något tillkännagivande till riksdagsstyrelsen i denna fråga är enligt utskottets mening inte nödvändigt. Motionen avstyrks följaktligen. Utskottet föreslår att godkänner kommitténs förslag till riktlinjer för arbete för en jämställd riksdag (avsnitt 7.3). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner riktlinjerna för forskning om och riksdagsarbetet (avsnitt 8.1. i betänkande). Därmed tillstyrks punkt 10 i framställningen. I framställningen begärs (punkt 10) att godkänner riktlinjer för forskning om och riksdagsarbetet. diskuterade om har behov av att mer regelbundet göra egna undersökningar om och riksdagsarbetet. Enligt kommitténs mening kan det ifrågasättas om riksdagsförvaltningen bör ägna sig åt att beställa forskning och sådana regelbundna undersökningar om som i nuvarande situation genomförs av forskningsinstitutioner och opinionsföretag. Ansvaret för den långsiktiga och djupgående forskningen ligger på universiteten och forskningsinstitutionerna. har ett särskilt ansvar för forskning på riksdagsområdet. Kommittén understryker vikten av goda kontakter mellan och forskarvärlden respektive . kan enligt kommittén ha behov av egna undersökningar om och riksdagsarbetet som underlag för överväganden om behovet av förändringar. Det kan också bli aktuellt att framöver tillse att gjorda undersökningar följs upp för att få ett jämförande material med långt tidsperspektiv, särskilt det som universitet och forskare inte fullföljer. Det gäller också nya undersökningar som kan komma att initieras . bör enligt kommittén också hålla sig väl informerad om den forskning och de undersökningar om som görs på annat håll. understryker behovet av ytterligare forskning rörande jämställdhet i riksdagsarbetet. Utskottet som förutsätter att behov av att kunna genomföra egna undersökningar som underlag för överväganden om vilka förändringar som bör göras också omfattar frågor om jämställdheten inom delar bedömningar när det gäller forskning om och riksdagsarbetet. Utskottet föreslår att godkänner riktlinjerna för forskning om och riksdagsarbetet (avsnitt 8.1 i betänkande). Därmed tillstyrks punkt 10. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner vad som i framställningen anförts om erforderliga resurser för att genomföra förslag (avsnitten 8.2 och 8.3 i betänkande). Därmed tillstyrks punkt 11 i framställningen. Jämför reservation 4 (s). framhåller att dess förslag får konsekvenser för . Det handlar framför allt om en förstärkning av resurserna på EU-området, i första hand inriktad på gemensamma funktioner inom beslutsprocessen. Men även andra områden som t.ex. utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor och interparlamentariska samarbete, aktualiserar resursförstärkningar. Var och hur resurserna fördelas bör enligt kommittén ankomma på riksdagsförvaltningen att besluta om, inom ramen för de resurser ställer till förfogande. En arbetsgrupp under ledning av riksdagsdirektören bör enligt kommittén få riksdagsstyrelsens uppdrag att bereda frågorna vidare. Kommittén anser att den skall kunna fortsatta sitt arbete framöver när så är påkallat, i stället för att nu avvecklas. Utskottet föreslår att godkänner vad som i framställningen anförts om erforderliga resurser för att genomföra kommitténs förslag (framst. 2005/06:RS3 punkt 11 avsnitten 8.2 och 8.3). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om jämlikhet i med hänvisning till riksdagsstyrelsens uppgifter. I motion 2005/06:K443 av () begärsåtgärder för en mer jämlik riksdag. Det är enligt motionären ofrånkomligt att inte reagera över alla de normer och osynliga regler som så påtagligt existerar i . Det finns ett slags hierarkisk ordning för det mesta. I toppen av denna ordning finns de ledamöter som har flest år i . Det kan handla om hur och var man blir placerad vid mötesbordet eller vilken plats man får i valkretsens riksdagsbänk. Denna ordning har även varit avgörande för tilldelningen av övernattningsbostäder. Också inom de politiska partierna finns olika sätt att rangordna. Unga och nya ledamöter tvingas alltid se sig omkörda i den fil de inte ens visste fanns. Detta är enligt motionären en ojämlik ordning. Alla sådana strukturer bör upphöra i . Frågor om turordningen vid placering i kammare (bortsett från valkretsvis placering), vid sammanträden, i kön till övernattningsbostäder m.m. regleras inte i riksdagsordningen eller andra lagar. Enligt utskottets mening kan det självfallet finnas fördelar med en i förväg beslutad turordning eftersom det undanröjer osäkerhet och ger en viss förutsebarhet. Utskottet anser att det är en fråga för talmannen respektive riksdagsstyrelsen att om det anses påkallat, efter vederbörligt samråd, ta ställning till frågan om det finns ett behov av att ändra de turordningsregler som kan finnas i skilda sammanhang. Utskottet avstyrker därför motion 2005/06:K443 (v). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om HBT-kompetens i med hänvisning till att ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen inte är nödvändigt. m.fl. (mp) begär i motion 2005/06:K10 yrkande 5 ett tillkännagivande för riksdagsstyrelsen om att arbete bör genomsyras av HBT-kompetens. Motionärerna understryker vikten av att det finns en HBT-kompetens närvarande i riksdagsarbetet i t.ex. kammaren och utskotten. För att undvika diskriminering av HBT-personer är det viktigt att det finns en kunskap om vad HBT är för att öka förståelsen och riva ned fördomsbarriärerna. Det är vitalt att ingen HBT-person känner sig diskriminerad i sitt arbete i . Riksdagsstyrelsen bör således lägga upp en handlingsplan för att uppnå HBT-kompetens liknande den som gjorts i jämställdhetsfrågor. Utskottet har tidigare behandlat frågor om de statliga myndigheternas kompetens i frågor som rör homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor (HBT-frågor) (bet. 2005/06:KU7). Utskottet har betonat att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet, enligt regeringsformen, skall beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Myndigheter och deras personal får således inte låta sig påverkas av en önskan att gynna eller missgynna vissa enskilda intressen, och de får inte ta hänsyn till ovidkommande omständigheter. Vidare har utskottet framhållit att det i regeringsformen finns uttryckliga bestämmelser om att myndigheter skall motverka diskriminering på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etiskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. Utskottet ansåg dock att kompetenshöjande insatser kunde vara nödvändiga. Utskottet har således lagt vikt vid att det finns en kompetens i HBT-frågor. Det saknas enligt utskottets mening anledning att anta att riksdagsförvaltningen inte har samma inställning. I samband med det fortsatta arbetet med handlingsplaner för jämställdheten i kan det finnas anledning för riksdagsstyrelsen att ta upp frågan om behovet av och förutsättningarna för en handlingsplan för att uppnå HBT-kompetens. Utskottet är inte berett att nu föreslå att fattar ett beslut om att det skall upprättas en sådan handlingsplan. Motion 2005/06:K10 yrkande 5 avstyrks således. Frågor om lokaler, seminarium, utlåning av cyklar, information samt tobaksrökning Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till riksdagsstyrelsen en rad motioner i skilda frågor som lokalanvändning, seminarium, cyklar, information samt om tobaksrökning. I motion 2005/06:K221 av () begärs att 100-årsjubileum uppmärksammas genom att ett rum för stillhet i skapas. Motionären hänvisar till att när han invigde meditationsrummet i FN förklarade: Inom oss alla finns en kärna av stillhet omgiven av tystnad. Här i denna byggnad, där så många arbetar och debatterar för fred, behövs ett rum, som är avskilt för tystnad i yttre mening och stillhet i inre mening. Här finns inga andra symboler, inget som distraherar eller stör stillheten i vårt inre. Stunder av stillhet har enligt motionen mycket positiva resultat, såsom minskad sjukfrånvaro och ökat självförtroende samt ökad förmåga till koncentration. () begär i motion 2005/06:K239 en utveckling av kvinnorummet vid den södra övergången i . Det vore enligt motionen upplyftande för många besökare - inte minst kvinnor - att få se starka, modiga, framgångsrika svenska kvinnor avbildade i rummet. Många kvinnor har kanske inte alltid varit aktiva politiker men har haft ett viktigt politiskt budskap eller varit värdefulla opinionsbildare - t.ex. eller (och hennes starka flickor eller ) som är välkända för många, både svenska och utländska gäster. I motion 2005/06:K252 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivande om att skall anordna en konferens eller ett seminarium med temat . () begär i motion 2005/06:K258 korttidsutlåning av cyklar i till ledamöter och personal. Genom cykling kan ledamöterna kombinera effektiva persontransporter i innerstaden med ett tillfälle till motion. Förslagsvis kunde ett antal cyklar ställas upp utanför för korttidsutlåning. Motionären hänvisar till att det i infrastrukturbeslut för tiden fram bestämts att cyklandet skall öka, både i absoluta och relativa tal. Med möjlighet till korttidsutlåning av cyklar för både personal och ledamöter finns en praktisk möjlighet att bidra till förverkligandet av denna vision. () begär i motion 2005/06:K442 ett uppdrag till riksdagsstyrelsen om ett totalt rökförbud i . Problemet med störande cigarettrök kvarstår enligt motionen i anslutning till kvarvarande rökrum. I motionen anförs också att flera ledamöter och även anställda bryter mot rökförbudet i arbetsrummen. Den enda lösningen är enligt motionären att följer de lagar som gäller andra områden i samhället och inför ett totalt rökförbud i alla . Därmed skulle föregå med gott exempel. I motion 2005/06:K450 yrkande 3 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande för regeringen om att öppna den politiska debatten, inrätta fler regionala riksdagskontor och utöka informationen om viktiga politiska förslag. I motionen framhålls att den politiska debatten i allmänhet och debatten i demokratifrågor i synnerhet, måste bli öppnare. Det är ett problem att det uppfattas som att det finns ett stort avstånd mellan debatten i , i tv-sofforna och på dagstidningarnas debattsidor och de kanaler medborgarna kan göra sig hörda genom. Det är enligt motionen viktigt att åter föra ut den politiska debatten från kanslier och tv-huset och till platser där medborgarna kan delta. Ytterligare en åtgärd som kan öka närheten och tillgängligheten till den pågående politiska processen, är om fler regionala riksdagskontor öppnades på olika orter i landet, liknande det som invigdes i . Viktiga politiska frågor, som förslag om att ändra i grundlagarna, bör kunna presenteras för medborgarna t.ex. genom ett förfarande med förebild i kommunala planärenden. I samarbete med de regionala riksdagskontoren eller på större bibliotek, kan förslagen presenteras i utställningsform och på så vis föras ut till en långt bredare krets av människor än de som följer den dagliga politiska debatten i kammare. Tillfälle bör också ges för att ta vara på människors synpunkter och redovisa dessa i den fortsatta behandlingen av förslagen. När det gäller yrkandet i motion K221 om ett rum för stillhet kan nämnas att det inom fastigheter finns ett andaktsrum samt ett närliggande rum som inte på samma sätt är kristet präglat. För användningen av de båda rummen svarar kristna grupp. När det gäller den i motion K258 upptagna frågan om korttidsutlåning av cyklar kan nämnas att det finns två cyklar i godsmottagningens lokaler för utlåning till ledamöter och tjänstemän. Beträffande konsten i södra övergångsrummet (motion K239) kan nämnas att riksdagsförvaltningens avsikt är att det skall finnas en större flexibilitet i utställningen av konstverk. En utställning skall återspegla moderna kvinnor i samhället. Konstverk skall också kunna spegla mäns syn på kvinnor. Enligt 2 § tobakslagen (1993:581) gäller rökförbud bl.a. i lokaler dit allmänheten har tillträde. Enligt 8 § svarar arbetsgivaren för att en arbetstagare inte mot sin vilja utsätts för tobaksrök i den arbetslokal eller det liknande utrymme där arbetstagaren är verksam. Enligt ett direktionsbeslut (prot. 1998/99:8) är rökning endast tillåten i de särskilt iordningställda rökrum som finns i hus. Rökning är därför inte tillåten i arbetsrum. Kombirummen i ledamotshuset var dock undantagna från denna bestämmelse i de fall de också var bostadsrum. Vid större arrangemang beslutar talmannen, efter samråd med servicechefen, var rökning är tillåten. På stadsbiblioteken i , , och finns riksdagshörnor. I riksdagshörnorna kan man träffa lokala riksdagsledamöter och samtala, diskutera och ställa frågor kring det politiska arbetet. Det är också möjligt att använda datorer för att själv söka information via webbplats och även att titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv. Det finns dessutom tillgång till allt tryckt informations- och undervisningsmaterial från . Tanken är att på så sätt stärka demokratin, ge riksdagspolitiker en lokal bas för möten med allmänheten, öka förståelsen för de politiska processerna och föra riksdagsarbetet närmare medborgarna. Utskottet vill hänvisa till att frågorna om användningen av riksdagslokalerna, anordnandet av en konferens eller ett seminarium, utställningar av konst, utlåning av cyklar och omfattningen av rökförbudet i är sådana frågor som det ankommer på riksdagsförvaltningen att hantera. Inom riksdagsförvaltningen finns planer på att se över den handlingsplan för arbetsmiljön i riksdagsförvaltningen som också omfattar frågan om rökförbud. Utskottet förutsätter att det inom riksdagsförvaltningen och riksdagsstyrelsen finns en lyhördhet för önskemål från skilda ledamöter och att det görs de avvägningar som kan krävas. Utskottet är inte berett att ta ställning i frågorna och avstyrker följaktligen motionerna 2005/06:K221 (m), 2005/06:K239 (fp), 2005/06:252 yrkande 2 (c), 2005/06:K258 (fp), 2005/06:380 yrkande 2 (kd) och 2005/06:K442 (v). Också frågan om utvecklingen av riksdagshörnorna är en uppgift för riksdagsförvaltningen. Resultat från verksamheten har varit positiva och det finns enligt uppgift från riksdagsförvaltningen planer på att etablera ytterligare riksdagshörnor på fler orter i landet. Något tillkännagivande till riksdagsstyrelsen är enligt utskottets mening inte behövligt. Utskottet avstyrker således motion 2005/06:450 yrkande 3 (fp). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner den förteckning över vad som innefattas i utgiftsområdena som finns i bilaga 6. Därmed tillstyrks proposition 2005/06:100 punkterna 2-5 och två motioner, den ena delvis. Jämför reservation 5 (s).