bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — En utbildning med denna inriktning, och som bygger vidare på lärarutbildningen, bör därför införas. Den särskilda kursen svenska som andraspråk bör utvärderas . Denna politik lägger grunden för en god kunskapsutveckling inom svenska språket och bör därför ligga till grund för språkpolitiken inom utbildningsområdet. Möjlighet att använda IT vid undervisning av barn som lider av dyslexi, punkt 48 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjlighet att använda IT vid undervisningen av barn som lider av dyslexi. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub279 yrkande 6. Det finns anledning att framhålla de stora positiva pedagogiska fördelar som ett IT-baserat lärande har för elever med dyslexi. Dessa elever kan på ett helt annat sätt hantera bokstäver och siffror när de förmedlas elektroniskt. Dessutom kan föräldrarna involveras i undervisningen på ett helt annorlunda sätt. Slutligen gör IT att skolan kan effektivisera sina arbetsmetoder och sin organisation, och på så sätt hushålla med såväl offentliga resurser som elevers, lärares och föräldrars tid. Funktionshindrade elever, punkt 49 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om funktionshindrade elever. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So552 yrkande 11, 2005/06:So556 yrkande 19, 2005/06:Ub426 yrkande 19 och 2005/06:Ub593 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Ub242, 2005/06:Ub258 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:Ub310. Barn med funktionshinder har ett större behov av stöd och individuell anpassning i skolan för att få en likvärdig utbildning än andra barn har. finns det inga tydliga kriterier på vad som ingår i rätten till stöd och ingen faktisk möjlighet att utkräva denna rätt eller pröva den i domstol. Vi anser att de svenska bestämmelserna i högre grad borde ge den enskilde eleven laglig rätt att få sina behov utredda och tillgodosedda. Vi vill i detta syfte ha en översyn av skollagen. Denna bör kompletteras med en förenkling av bestämmelserna vad avser kommunernas möjlighet att lokalt bestämma hur man skall uppnå dessa mål. Samarbetet är av avgörande betydelse för alla barn med behov av särskilt stöd. Föräldrar och personal i skolan, sjukvårdspersonal, talpedagoger, audiologer, socialtjänst och andra är på olika sätt engagerade i barnet. De har tillsammans god kunskap om eleven och kan utforma de bästa möjligheterna för barnets skolgång. Det är viktigt att eleven själv aktivt engageras i detta samarbete och får komma med önskemål och synpunkter om vilka insatser som skall göras. I detta sammanhang bör också speciallärarnas och specialpedagogernas kompetens betonas. Stödet till elever med funktionshinder i och gymnasiet behöver öka. Speciallärarutbildningen måste återinföras och inriktas mot direkt arbete med elever i behov av särskilt stöd. Alla elever måste utan dröjsmål få de hjälpmedel de behöver för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Det faktum att det finns bra datorhjälpmedel för många funktionshindrade får inte innebära att eleverna lämnas ensamma vid datorn utan lärarstöd. Införande av handikappkunskap i lärarutbildningen skulle bidra till förbättringar i skolan. Barn med svårigheter i det sociala samspelet, punkt 50 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredning rörande de s.k. bokstavsbarnen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub587 yrkande 35 och 2005/06:Ub593 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:Ub264 och 2005/06:Ub277. I har vi utvecklat goda vägar att möta barn som har låg intellektuell förmåga. Vi saknar dock alternativ för de barn som har brister i sin förmåga i kommunikationen och samspelet med andra. Vi måste därför utveckla metoder och former för att möta även dessa barns individuella behov. Det kan t.ex. behövas satsningar på små undervisningsgrupper inom ram. I flera kommuner finns goda exempel på detta. Det kan innebära att barnen får undervisning i särskilda undervisningsgrupper på ett sätt som är särskilt anpassat efter deras behov. Det handlar ofta om små grupper och en lugnare miljö med färre störningsmoment. Det är viktigt att de goda erfarenheterna från denna undervisning tas till vara och sprids. Kommunerna måste också vara beredda att göra satsningar på detta område. De s.k. bokstavsbarnen är en grupp som uppmärksammats mycket . Frågor om adhd, damp och Aspergers syndrom har diskuterats bland politiker, forskare och i medierna. Kännetecknande för dessa barn är att deras handikapp i första hand är socialt och begränsar deras förmåga att hantera relationer till andra människor. Koncentrationssvårigheter och hyperaktivitet är andra kännetecken. Antalet barn med denna typ av störning har ökat kraftigt . Vad det beror på råder det delade meningar om, men klart är att barnen finns och att skolan måste möta dessa barns särskilda behov. Som utredning om särskolan visar står bokstavsbarnen för en stor del av ökningen i särskolan. Det är olyckligt. Särskolan är till för barn med en utvecklingsstörning, barn som saknar den intellektuella förmågan att klara . Bokstavsbarnen tillhör oftast inte denna kategori. De har ofta hög intellektuell kapacitet men saknar förmåga till socialt samspel med andra, vilket får återverkningar på kunskapsinhämtningen. Självklart skall inte dessa barn placeras i särskolan. vill i detta sammanhang lyfta fram vid och . , som har ett internationellt renommé, bör i större utsträckning tas till vara för att förbättra utvecklingen av utbildning för funktionshindrade och utvecklingsstörda i hela landet. anser att en utredning bör tillsättas för att se över behoven på detta område. Rätt att överklaga åtgärdsprogram, punkt 51 (fp, kd, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt att överklaga åtgärdsprogram. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub428 yrkande 14 och 2005/06:Ub593 yrkande 2. Elever som har svårigheter i skolarbetet har rätt att få extra stöd i skolan. Enligt 5 kap. 4 § skollagen skall en elev ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret. behöver ett särskilt åtgärdsprogram utformas. Detta utformas av skolpersonalen i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare. Åtgärdsprogrammen utgör viktiga verktyg för det pedagogiska arbetet i skolan. De fungerar som uppföljnings- och utvärderingsinstrument och skapar pedagogiska diskussioner. Åtgärdsprogrammen bidrar också till att tydliggöra ansvarsfördelningen i arbetet med barnen, både i relationen mellan hem och skola och mellan olika befattningshavare inom och utom skolan. En undersökning som genomförde 2003 indikerar att många som har rätt till åtgärdsprogram inte har fått något sådant. Uppskattningsvis av de elever som får särskilt stöd saknar åtgärdsprogram. I rapporten konstateras också att en femtedel av de elever som bedömts vara i behov av särskilt stöd inte får någon extra hjälp. Elevernas rättssäkerhet måste stärkas genom att möjlighet till överklagan av åtgärdsprogram införs. Eleverna har enligt lag rätt att få kvalitativt extra stöd, men denna rätt berövas dem alltför ofta. Det är enormt viktigt att dessa elever, som utgör dem som har givits sämst förutsättningar att uppfylla målen för utbildningen, får den hjälp de behöver. Den ständigt ökande skara elever som söker individuella programmet till gymnasiet är ett bevis för att detta inte har fungerat. Utvecklingssamtal, punkt 52 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvecklingssamtal. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 15. Föräldrarna skall erbjudas utvecklingssamtal för att bl.a. följa upp och diskutera det skriftliga omdömet. Det är viktigt att kombinationen av tydlig skriftlig information och den dialog som utvecklingssamtalet ger utvecklas till en fungerande helhet. Utvecklingssamtalet skall skapa förutsättningar för maximal utveckling av eleven. Överenskommelser mellan hem och skola har i detta sammanhang stor betydelse. Alla föräldrar skall erbjudas regelbundna utvecklingssamtal. Skriftliga omdömen, punkt 54 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skriftliga omdömen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 14 och avslår motion 2005/06:Ub444 yrkande 1. Föräldrar efterlyser ofta bättre information om hur deras barn "ligger till" i förhållande till målen. Ofta uppfattas skolans information som luddig och undermålig. De försök som har gjorts med tydliga skriftliga omdömen har stoppats av regeringen. Socialdemokraterna verkar anse att tydlig information om elevernas eventuella brister är kränkande, när det snarare är tvärtom. Att föräldrarna får information om elevernas utveckling kan vara avgörande för att nå målen. Alla skolor skall därför vara skyldiga att erbjuda skriftliga omdömen för varje elev fr.o.m. årskurs 1. Omdömena skall omfatta elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. De skall kunna vara betygsliknande och vara tydligt och klart skrivna så att föräldrarna lätt kan ta till sig informationen om sitt barn. I övrigt skall det råda stor frihet för varje skola att utforma omdömena som den vill. Skriftliga, också betygsliknande, omdömen till föräldrarna skall vara obligatoriska från årskurs 1. Betyg, punkt 55 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om betygens utformning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 15, 2005/06:Ub344 yrkandena 16-18, 2005/06:Ub397, 2005/06:Ub426 yrkande 17 och 2005/06:Ub587 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Ub354 yrkande 14 och 2005/06:Ub428 yrkandena 4, 23 och 24. Lärare har ofta mycket information om elevernas utveckling. Det är mycket viktigt att elever och föräldrar garanteras att denna information kommer dem till del på ett tydligt och konstruktivt sätt. Forskning visar att föräldrars intresse för sina barns skolgång är avgörande för hur barnen trivs och efter sina förutsättningar lyckas i skolan. Föräldrar skall ha möjlighet att vara insatta i sina barns skolvardag och har rätt att få fortlöpande information om hur barnen ligger till i skolan. De nationella proven, betygen och de betygsliknande omdömen vi föreslår ger bättre möjligheter att utvärdera kunskapsresultaten i förhållande till målen. De bidrar också till att utvecklingssamtalen blir mer strukturerade och mer givande för elever och föräldrar. föreslår att betygen skall vara obligatoriska 6. De borgerliga partierna föreslog detta . Elever och lärare ger ofta uttryck för att den betygsskala som används har för få steg för att ge en korrekt bild av elevens kunskaper. Vi föreslår därför att fler betygssteg införs, så att betygen uppfattas som rättvisa och ger tydlig information om kunskapsläget. Särskilda bestämmelser om betyg skall gälla för fristående skolor och kommunala friskolor. Alliansen menar att en översyn av skolans mål är nödvändig. Kunskapsmålen måste förtydligas och processmålen bli färre. Eftersom vi också vill tidigarelägga betygen och införa fler betygssteg måste nya betygskriterier tas fram. Vi kommer efter ett regeringsskifte att tillsätta en ny betygsutredning, som får till uppgift att arbeta fram ett förslag med denna inriktning. Elevernas rättssäkerhet kräver att likvärdigheten i slutbetygen säkras. Vi föreslår därför följande åtgärder. För det första behövs år 9 nationella prov i alla teoretiska ämnen, för att kvalitetssäkra slutbetygen. För det andra skall det ingå i utbildningsinspektionens uppdrag att regelbundet granska varje skolas betygssättning. För det tredje skall lärarutbildningarna ges ett tydligt uppdrag att utbilda lärarstudenterna i att bedöma elevers kunskapsläge i förhållande till målen och att sätta betyg. Examensmål om detta skall finnas inte bara för de med inriktning mot senare år och gymnasiet, utan skall också införas som ett krav för lärarexamen med inriktning mot tidiga år. Betyg, punkt 55 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om betyg. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 15, 2005/06:Ub344 yrkandena 16-18, 2005/06:Ub397, 2005/06:Ub426 yrkande 17, 2005/06:Ub428 yrkandena 4, 23 och 24 samt 2005/06:Ub587 yrkande 18. Betygssystemet bygger på att elevers kunskap bedöms i relation till uppsatta mål och kriterier. Betygen skall vara likvärdiga, dvs. elever med kunskap av samma kvalitet skall ha samma betyg, oavsett var de går i skolan. , skolinspektörer och är eniga i bedömningen att det finns betydande brister i betygens likvärdighet. Ändå kan de spela en avgörande roll för en elevs chanser vid skol- och programval eller val till högre studier. Betyg utgör ingen tillförlitlig prognos när det gäller elevers lämplighet för fortsatta, högre studier; inte heller fungerar betygen tillfredsställande som urvalsinstrument. Betygsförespråkarna säger att betygens viktigaste roll är att ge information till eleven och dennes vårdnadshavare. Därigenom sägs eleverna få incitament att vilja lära. anser att den funktionen bättre kan ske med andra medel. En dialog mellan elev, vårdnadshavare och lärare kan aldrig ersättas av några bokstäver på ett papper. När det gäller utvecklingssamtal finns mycket att förbättra, men för oss får de gärna ersätta betygen. För urval till gymnasieskolan bör ett intyg om avklarad grundskola räcka, när det gäller eftergymnasiala utbildningar inklusive högskola bör centralt fastställda urvalssystem kunna utvecklas. pågår utvecklingen av alternativa urvalskriterier. Betygen får i många fall endast en begränsad betydelse. Betyg, punkt 55 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om betyg. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkandena 4, 23 och 24 samt avslår motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 15, 2005/06:Ub344 yrkandena 16-18, 2005/06:Ub354 yrkande 14, 2005/06:Ub397, 2005/06:Ub426 yrkande 17 och 2005/06:Ub587 yrkande 18. har länge drivit frågan att dagens betygssystem avskaffas. Betygen fungerar mycket dåligt som mätare av kunskap och är dessutom djupt orättvisa. konstaterade att dagens betygssystem inte är likvärdigt och att fullständig likvärdighet inte heller är möjlig med nuvarande betygssystem. Vilket betyg en elev får är beroende av en mängd omständigheter som har alltför lite att göra med om eleven uppfyller kunskapsmålen eller ej. Dagens betyg fungerar även mycket dåligt som pedagogiskt instrument, eftersom de säger för lite om vad eleverna kan och vilka utvecklingsmöjligheter de har. En stor del av målen för är relativa och svåra att mäta med traditionella metoder. Svenska grundskoleelever är i internationell jämförelse mycket duktiga på att tänka kritiskt, samarbeta och lösa problem. Trots detta är det de försämrade resultaten i matematik som får uppmärksamhet. Kommuner och Landsting ställer i rapporten skola och barnomsorg sig frågande om betygssystemet över huvud taget är möjligt att tillämpa enligt intentionerna under de förutsättningar som gäller. Lösningen är naturligtvis att dagens system för att bedöma elevers kompetens måste förändras radikalt. anser att regeringen bör låta utreda alternativ till dagens betygssystem. Detta nya system skulle kunna vara uppbyggt i tre steg med stegvis ökad konkretionsgrad. I skolår ett till tre bör det vara enbart muntliga utvecklingssamtal. Från skolår fyra tillkommer en skriftlig rapport till eleven och föräldrarna. Under dessa skolår bör den skriftliga rapporten vara övergripande och ge en samlad bild av elevens kunskaper samt mycket tydligt betona utvecklingsmöjligheter. Rapporten bör sedan utvecklas ytterligare från skolår sju med tydligare och mer konkret information uppdelad på de olika ämnena. Rapporten bör vara i tre delar: en del som talar om vad man gjort, en del som talar om vilken kunskap man uppnått i de olika ämnena och en del som blickar framåt och talar om utvecklingsmöjligheter. Omdömena bör vara utformade av de enskilda lärarna efter en "mall", med relativt styrda frågor för ett rättvist system med lika behandling över landet. Ett system enligt ovan skulle till skillnad från dagens betygssystem på ett bättre och mer seriöst sätt visa på uppnådda kunskaper. Det är ett system som också blickar framåt. Det kommer säkerligen att höja motivationen i minst lika stor grad som dagens betyg. En ytterligare fördel som kan bidra till en mindre stressig situation är att det ej bidrar till tävlan och stress i lika hög grad då det inte alls är så jämförbart mellan elever. Det är dags att skolan skiftar fokus och får eleverna att vilja lära sig för sin egen skull, i stället för att fokusera på betygshets. Problemen med fusk blir allt större. är det möjligt för eleverna att hämta färdiga uppsatser och annat direkt från nätet. Avskaffas betygen försvinner en stor del av motivet till detta beteende. Rätt att få betyg omprövade, punkt 56 (m, kd, c, mp) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt att få betyg omprövade. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 25. Elever skall ha rätt att få sina betyg omprövade. Betygssättning är myndighetsutövning, och bör självklart liksom andra myndighetsbeslut kunna omprövas. Lärarfacken, och sammanslutningen Kommuner och Landsting står enade i kravet om att betyg bör kunna överprövas, vilket också föreslogs i betänkande. Det är en grundläggande fråga om elevernas rättssäkerhet. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som ger eleverna möjlighet att få sina betyg prövade. Förskoleklass, punkt 57 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förskoleklass. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub590 yrkande 23. är kommunerna skyldiga att erbjuda alla sexåringar plats i förskoleklass, men det är frivilligt för barnet att delta. Intentionerna när förskoleklasserna infördes var goda. Tanken var att det skulle skapas en smidigare övergång mellan barnomsorg och skola. En större flexibilitet skulle göra det möjligt för barnen att i sitt eget tempo ta steget från förskolan till skolan. Förskolans pedagogik med mer lek, skapande och utforskande arbetssätt skulle följa med förskoleklassen in i skolan. kom första granskning av resultatet i rapporten förskoleklass, grundskola och fritidshem. Rapportens slutsats är att resultatet blivit ett annat än det som var tänkt. I stället för att skolan påverkats av förskolans pedagogik är det förskolan som påverkats av skolan. Sexåringarna får i hög grad följa skolans riktlinjer med ämnesindelning, lektioner och raster. Problem har dessutom uppstått eftersom skolans lokaler varken är anpassade efter sexåringarnas rörelsebehov eller förskolans arbetsmetoder. Det här är kritik som måste tas på stort allvar. För barn i den här åldern är pedagogisk verksamhet både stimulerande och utvecklande. Men den får inte ske helt på bekostnad av den fria leken och barnens behov av vuxnas närhet och omsorg. Skolplikt från , punkt 58 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolplikt från . Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub233 yrkande 8 och 2005/06:Ub238 yrkandena 5 och 6 samt bifaller delvis motion 2005/06:Ub255 yrkande 16. finns en frivillig skolform för sexåringar som kallas för förskoleklass. Vi anser att förskoleklassen organisatoriskt bör tillhöra för att tydliggöra sambandet mellan förskoleklassens och verksamhet. Skollagen bör ändras så att skolplikten tidigareläggs och infaller fr.o.m. det år barnet fyller , med rätt att påbörjas fr.o.m. det år barnet fyller . Det skall vidare framgå att skolstart under såväl höst som vår är tillåtet. Förskoleklassen övergår därmed till att bli ett nytt obligatoriskt år i , som stort utrymme för flexibel skolstart ges. Genom denna förändring får det som är förskoleklass ett tydligare kunskapsuppdrag och skolans resurser kan utnyttjas mer effektivt. Förskolan är utgångspunkt för barns livslånga lärande och borde vara en självklar väg till en flexibel, elevanpassad skolstart. går praktiskt taget alla barn i den frivilliga förskoleklassen och en stor majoritet går i förskola. Stora möjligheter skall ges för flexibel övergång. Flexibel skolstart, punkt 59 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om flexibel skolstart. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub209, 2005/06:Ub233 yrkande 9, 2005/06:Ub238 yrkande 4, 2005/06:Ub426 yrkande 15, 2005/06:Ub428 yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:Ub587 yrkande 5. Barn mognar i olika takt. Inte bara längd måste därför kunna anpassas efter elevens behov. Också skolstarten skall kunna anpassas efter elevens mognad. Vi vill införa en möjlighet för skolor att införa flexibel skolstart, så att en elev skall kunna börja år ett i på höstterminen eller vårterminen det år barnet fyller sex eller , beroende på föräldrarnas beslut. Detta beslut kan vara svårt att fatta, även som förälder. Därför skall ett skolmognadsprov erbjudas föräldrarna som ett underlag till beslutet. Det är mycket viktigt att barn får en bra start i . Därför kan förskolans verksamhet och förskoleklassen fylla en viktig funktion som måste samordnas med så att övergången sker på ett sätt som gagnar elevernas utveckling. På samma sätt måste skapa en god start för de elever som inte deltagit i förskola eller förskoleklass. Flexibel skolgång, punkt 60 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om flexibel skolgång. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkandena 21, 23 och 25, 2005/06:Ub426 yrkandena 11 och 16, 2005/06:Ub516 yrkande 5 och 2005/06:Ub587 yrkande 6. Skolan har länge byggt på ett alltför kollektivistiskt synsätt som har gett för lite utrymme att anpassa undervisningen efter elevens behov. Tanken har varit att alla elever skall lära sig samma saker, på lika , i samma rum och helst . Detta är naturligtvis helt orimligt eftersom det förutsätter att varje elev har exakt samma förutsättningar och behov. Möjligheten att anpassa skolstart och skolgång efter elevens behov måste därför öka. undervisning skall uppfattas både som en rättighet och en skyldighet. Varje elev har rätt till en skola som ger förutsättningar för eleven att ta till sig den grundläggande kunskap som behövs för att kunna fungera som aktiv medborgare i ett demokratiskt samhälle. skall också lägga den nödvändiga grunden för gymnasiestudier. Dessa grundkunskaper är så viktiga att är belagd med skolplikt.