bet · GT01KU7 · 2006-02-21 00:00:00 — Statlig förvaltning, m.m. I detta betänkande behandlas 48 motionsyrkanden huvudsakligen från den allmänna motionstiden avseende frågor bl.a. om service och samverkan mellan statliga myndigheter och kommuner, omfattningen av statlig verksamhet, dröjsmål hos myndigheter, bemötande hos och utbildning av statligt anställd personal, utredningsväsendet, medborgar- och brukarinflytande på myndigheter, rättsinformationssystemet samt översyn av lagstiftning. Utskottet anser att bör avslå samtliga motioner. Till betänkandet har fogats 15 reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:K300 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:K414. avslår motionerna 2005/06:K320 yrkande 5 och 2005/06:N478 yrkande 19. Bemötande och utbildning av anställda inom statlig förvaltning avslår motion 2005/06:K323. Reservation 1 (fp, kd, c) Fortbildning i de mänskliga rättigheterna avslår motion 2005/06:K473 yrkande 2. Utökat medborgar- och brukarinflytande på myndigheter avslår motion 2005/06:Ju384 yrkande 6. Reservation 2 (mp) Omfattningen av statlig verksamhet avslår motion 2005/06:K313. Avveckling eller omstrukturering av myndigheter avslår motion 2005/06:K451 yrkande 5. Reservation 3 (fp) avslår motion 2005/06:N309 yrkande 1. Reservation 4 (m) Olaglig användning av datorprogram i statlig verksamhet avslår motion 2005/06:K304 yrkandena 1 och 2. Utredningsväsendet och beredning i avslår motion 2005/06:K434. avslår motion 2005/06:K451 yrkande 7. Reservation 5 (fp) Särskilt organ för lekmannaperspektiv på lagarna avslår motion 2005/06:K296. Reservation 6 (mp) Demokratisk insyn i EU:s arbetsgrupper avslår motion 2005/06:K336. avslår motion 2005/06:L375 yrkandena 9 och 11. Reservation 7 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:K272, 2005/06:K284 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:K457. Tidsgräns för genomgång av lagarna i HBT-frågor avslår motion 2005/06:L341 yrkande 6. Reservation 8 (fp, c, mp) avslår motion 2005/06:Ju384 yrkande 15. Reservation 9 (kd, mp) Motionsförslag behandlade i förenklad ordning avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Reservation 10 (m) Reservation 11 (fp) Reservation 12 (kd) Reservation 13 (v) Reservation 14 (c) Reservation 15 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 18 Motionsförslag behandlade i förenklad ordning och (båda fp) Skånberg och (båda kd) m.fl. (mp) m.fl. (kd) m.fl. (fp) m.fl. (fp) 1, 4 och 6 m.fl. (kd) m.fl. (v) m.fl. (v) och (båda mp) m.fl. (mp) m.fl. (fp) m.fl. (c) m.fl. (m, fp, kd, c) de m.fl. (m) Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 48 motionsyrkanden huvudsakligen från den allmänna motionstiden . Ett av motionsyrkandena väcktes med anledning av proposition 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner. Motionerna avser bl.a. service och samverkan mellan statliga myndigheter och kommuner, omfattningen av statlig verksamhet, dröjsmål hos myndigheter, bemötande hos och utbildning av statligt anställd personal, utredningsväsendet, medborgar- och brukarinflytande på myndigheter, rättsinformationssystemet samt översyn av lagstiftning. Motionerna är förtecknade i en bilaga till betänkandet. Vissa motionsyrkanden har samma innebörd som motionsyrkanden som tidigare under innevarande mandatperiod har behandlats i utskottets betänkanden /03:KU23, 2003/04:KU11, 2004/05:KU2 och 2004/05:KU14. Dessa motionsyrkanden ges i detta betänkande en förenklad behandling. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänsyn till pågående projektverksamhet och regeringsuppdrag att avslår motioner om samverkan mellan myndigheter och om att utses till försökslän för utvecklad samverkan mellan olika statliga myndigheter och den lokala kommunen. I motion 2005/06:K300 av () förordar motionären att myndigheter skall samverka mer när det görs nedskärningar hos statliga myndigheter och deras möjligheter att ge kommunmedborgarna god service minskar. Motionären anser att regeringen bör göra till ett försökslän för utvecklad samverkan mellan olika statliga myndigheter och den lokala kommunen (yrkande 1). Motionären anser att det behöver göras en översyn av regelverket för att underlätta sådan samverkan (yrkande 2). Även motion 2005/06:K414 av och (båda s) behandlar ämnet samverkan mellan myndigheter. Motionärerna framför att sju myndigheter på regeringens uppdrag har prövat nya former för samverkan och skrivit en slutrapport om detta arbete. Mot bakgrund av att myndigheterna ansett att samverkan ger bättre förutsättningar för myndigheterna att upprätthålla statlig service i glesbygd, anser motionärerna att regeringen genom uppföljning och utvärdering skall säkerställa att samverkan mellan statliga myndigheter utvecklas och förbättras. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret, , , , , och sedermera också att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokal service- och produktionssamverkan. Arbetet har genomförts i regionala samverkansprojekt i fösta hand inom , , och . Utvecklingsarbetet har givits arbetsnamnet VISAM, vilket står för "Vi samverkar för nytta och effektivitet". Myndigheterna har till regeringen avlämnat rapporten en modern och sammanhållen förvaltning - Dilemma och strategiska vägval i förvaltningspolitiken. I rapporten ges en sammanfattande värdering av vilka resultat som uppnåtts inom VISAM, vilka mekanismer som försvårat samverkan, vilken nytta som uppstår genom samverkan, hur ett framtida medborgarmöte i samverkan kan te sig samt en bedömning av vilka förvaltningspolitiska handlingsalternativ regeringen bör överväga. De myndigheter som ingått i VISAM har enats om att på eget initiativ öka myndigheternas servicesamverkan. De avser att etablera ett gemensamt forum med ansvar för den fortsatta utvecklingen. I rapporten en modern och sammanhållen förvaltning - Åtagande och fortsatt servicesamverkan redovisar myndigheterna grunderna till detta forum samt ett antal prioriterade aktiviteter som de har för avsikt att tillsammans arbeta vidare med. I rapporten en modern och sammanhållen förvaltning - Erfarenheter från sex myndigheters samverkan i 15 projekt redovisar VISAM-myndigheterna bl.a. projekt som har involverat både statliga myndigheter och kommuner. Regeringens uppdrag till i Regeringen har gett i i uppdrag att identifiera samverkansmöjligheter mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting i glesbygdsområden (Fi2005/6412). I uppdraget ingår även att aktivt bör initiera överläggningar med berörda parter för att uppnå ökad samverkan i dessa områden. Arbetet bör syfta till att finna praktiska arbetsformer som också kan användas som goda exempel i andra regioner. När det gäller samverkan mellan stat och kommun konstateras i regeringsbeslutet att samverkan om renodlade servicefunktioner är relativt okomplicerad, medan samverkan mellan stat och kommun kring uppgifter som innefattar myndighetsutövning är svårare att få till stånd. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen () . Den nybildade myndigheten för förvaltningsutveckling, Verva, skall enligt 1 § tredje stycket förordningen (2005:860) med instruktion för Verket för förvaltningsutveckling verka för samverkan mellan statliga myndigheter, mellan stat och kommun och mellan statliga myndigheter och näringsliv. När det gäller service och samverkan mellan myndigheter har lett till en ökad medvetenhet hos myndigheterna om att samverkan leder till positiva effekter vad avser möjligheterna att ge god service till allmänheten. Till detta kommer att regeringen gett i ett uppdrag att identifiera samverkansmöjligheter mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting i glesbygdsområden. Detta arbete är inte avslutat . Mot bakgrund av att det pågår ett arbete inom och hos myndigheter i denna fråga avstyrks motionerna 2005/06:K300 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:K414. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om dröjsmålstalan. I motion 2005/06:K320 av m.fl. (mp) anför motionärerna att det är viktigt att kunna kräva att myndigheterna fattar beslut . Det är också viktigt i en rättsstat att det finns verkningsfulla juridiska vägar att utkräva ansvar. I de fall ett medborgarkontrakt definierar handläggningstider och dröjsmål bör medborgaren kunna föra dröjsmålstalan mot den myndighet som har att fatta beslut. Det offentliga servicen måste deklarera vad man erbjuder medborgaren. Först när det är klarlagt vilken ambitionsnivå en offentlig verksamhet bör hålla har vi möjlighet att ställa krav och utkräva ansvar. Många medborgare känner sig osäkra på vilken service som de kan förvänta sig av offentlig verksamhet. Många vet inte om den service de fått når upp till de krav som man borde kunna ställa. Ett sätt att komma till rätta med dessa problem är att arbeta med medborgarkontrakt. Medborgarkontraktet är en juridiskt icke bindande avsiktsförklaring mellan ett offentligt organ och medborgaren eller brukaren av tjänsten (yrkande 5). I motion 2005/06:N478 av m.fl. (kd) anför motionärerna bl.a. att många företagare upplever att myndigheter har dålig service och att de inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet. Myndigheterna behöver lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende (yrkande 19). Vad gäller handläggningstider och dröjsmålstalan ansåg utskottet i betänkande 2003/04:KU11 att en generell reglering skulle riskera att försvåra anpassningen till enskilda myndigheters förutsättningar. Utskottet uttalade även att det tidigare noterat att det inom ramen för det förvaltningspolitiska programmet, En förvaltning i demokratins tjänst - Ett handlingsprogram (2000), pågår arbete med att utveckla myndigheters service gentemot medborgarna. Enligt utskottets mening hade det inte framkommit något som föranledde utskottet att ändra sin tidigare uppfattning avseende handläggningstider och dröjsmålstalan, varför utskottet avstyrkte motioner därom. I betänkande 2004/05:KU14 behandlade utskottet ett flertal motioner med anknytning till handläggningstider och dröjsmålstalan. Motionärerna ansåg att det i en rättsstat är viktigt att medel står till buds som garanterar den enskilde medborgaren rätt till en säker och snabb handläggning av ett ärende. Motionärerna anförde vidare att medborgarna bör ha möjlighet att utkräva ansvar på juridisk väg. Det kan t.ex. ske genom införande av en s.k. dröjsmålstalan, vilken skulle ge den enskilde en möjlighet att i domstol få prövat om ett förvaltningsärende onödigt uppehålls hos den myndighet som har att fatta beslut i ärendet. Ett annat sätt är att införa straffavgifter för myndigheter som inte korrigerar sina egna misstag inom en angiven tidrymd. Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande i dessa frågor och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottets förslag föranledde en reservation av m, fp, kd, c och mp. biföll reservationen (rskr. 2004/05:153). Med hänsyn till att gett regeringen till känna att den bör lägga fram förslag till åtgärder avseende myndigheters handläggningstider och dröjsmål avstyrker utskottet motionerna 2005/06:K320 yrkande 5 och 2005/06:N478 yrkande 19. Bemötande och utbildning av anställda i förvaltningen Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om bemötandefrågor och utbildning av statligt anställd personal. Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c) och 2 (mp). I motion 2005/06:K323 av och (båda c) anförs att det bör finnas tid i utbildningar av myndigheters personal för bemötandefrågor så att bemötandet skall bli ännu bättre än vad det är . I motion 2005/06:K473 av m.fl. (mp) anför motionärerna att det behöver göras mer för att uppmuntra fortbildning i de mänskliga rättigheterna inom de statliga myndigheterna, inte minst på ledningsnivå. Detta är särskilt viktigt för , och eftersom dessa myndigheters verksamhetsområden berör de flesta människors liv och vardag (yrkande 2). I motion 2005/06:Ju384 av m.fl. (mp, ) anför motionärerna att myndigheter ibland agerar efter att personer eller grupper ur allmänheten påkallat initiativ eller åtgärder av myndigheten, ibland inte. Likaså tar myndigheter ibland upp en dialog med dessa grupper, ibland inte. Därför bör det utredas hur sammanslutningar av enskilda skall kunna tillvarata olika allmänna intressen inom sektorsmyndigheters ansvarsområden om och när myndigheterna underlåter att agera eftersom det behövs ett utökat brukar- och medborgarinflytande (yrkande 6). Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall den offentliga makten utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen skall domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Enligt 4 § förvaltningslagen skall varje myndighet lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen skall lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Frågor från enskilda skall besvaras . Bestämmelsen innebär att myndigheterna skall hjälpa enskilda, varmed inte bara menas enskilda individer utan också företag, organisationer och andra privaträttsliga subjekt (prop. 1985/86:80 s. 59), att ta till vara sin rätt i förvaltningsärenden. Det kan gälla exempelvis upplysningar om hur man gör en ansökan, råd om vilka handlingar som bör bifogas och hjälp med att fylla i blanketter. Bestämmelsen ger uttryck för principen att myndigheter har ett ansvar för att deras ärenden blir tillräckligt utredda. innebär den att myndigheten kan och bör anpassa sin service till den aktuella arbets- och resurssituationen. Försåvitt skäl föreligger som talar emot att en myndighet hjälper en enskild skall dessa vägas mot den enskildes behov av hjälp (prop. 1985/86:80 s. 60). Myndigheterna skall enligt 5 § förvaltningslagen ta emot besök och telefonsamtal från enskilda. Om särskilda tider för detta är bestämda skall allmänheten underrättas om dem på ett lämpligt sätt. En myndighet skall ha öppet varje helgfri för att kunna ta emot och registrera allmänna handlingar och för att kunna ta emot framställningar om att få ta del av allmänna handlingar som förvaras hos myndigheten. Detta gäller dock inte om en sådan dag är , eller nyårsafton. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den framtida statliga förvaltningen. Propositionen antogs av en enig riksdag (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294-296). Utifrån de riktlinjer som angavs i propositionen har regeringen inlett ett flerårigt förvaltningspolitiskt handlingsprogram, En förvaltning i demokratins tjänst - Ett handlingsprogram (2000). I programmet presenteras dels de grundläggande värden och förutsättningar som enligt propositionen är vägledande, dels regeringens åtgärder för en långsiktig utveckling av förvaltningen. Allt arbete i statsförvaltningen skall göras med utgångspunkt i de grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet (s. 9). I programmet betonas att det sätt på vilket förvaltningen fungerar, hur den styrs, leds, organiseras och arbetar har avgörande betydelse för människors förtroende för det demokratiska samhällets funktionsduglighet, men också för välfärd och ekonomisk tillväxt. Handlingsplan för mänskliga rättigheter Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg. omr. 1) mål för politikområdet Demokrati. För det nationella arbetet med de mänskliga rättigheterna är målet att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna (s. 12). överlämnade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . I skrivelsen presenterades ett stort antal åtgärder för genomförande under handlingsplanens giltighetstid 2002-2004. följdes handlingsplanen upp och utvärderades. Regeringen anger i budgetpropositionen att det pågår arbete med att ta fram den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, vilken avses lämnas till . För att öka kunskapen om de mänskliga rättigheterna har regeringen med utgångspunkt i den första nationella handlingsplanen gett olika myndigheter i uppdrag att utbilda sin personal i mänskliga rättigheter eller att förstärka befintlig utbildning. Ett flertal myndigheter har till följd av dessa uppdrag genomfört utbildningar och andra aktiviteter på olika teman inom området för de mänskliga rättigheterna (s. 16). Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat att en andra nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna avses att avlämnas . De uppgifter som myndigheten tidigare svarade för, har flyttats över till den nybildade myndigheten för förvaltningsutveckling, Verva. Verva skall bistå regeringen med det underlag regeringen behöver för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig statsförvaltning. Det skall följa och analysera kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Myndigheten skall fungera som kompetensstöd. Dels skall Verva ge utbildningar av generell karaktär för hela statsförvaltningen, dels skall Verva analysera de kompetensbehov som finns i förvaltningen, och ha möjlighet att föreslå insatser till regeringen. har i sin granskningsplan angett sju frågeställningar som är centrala i granskningsverksamhet . Bland dessa ingår att granska hur myndigheterna genomför sina åtaganden och i vilken mån detta bidrar till en effektiv statlig verksamhet. Centralt i detta sammanhang är hur myndigheterna möter medborgarna. I betänkande 2002/03:KU23 behandlade en motion (c) avseende ändring i förvaltningslagen (1986:223) innebärande att lagen skulle förses med riktlinjer för bemötandet av medborgare. Utskottet avstyrkte motionen. Utskottet menade att det vid eventuella brister i myndigheters bemötande och service gentemot allmänheten borde vara mer effektivt att inom förvaltningen motverka dessa genom utbildning och andra åtgärder än att göra ändringar i förvaltningslagen. Även i betänkande 2003/04:KU11 behandlades bemötandefrågor. Utskottet ansåg att det när det gäller bemötande är av stor vikt med ett långsiktigt och kontinuerligt kompetensutvecklingsarbete inom förvaltningen för dess personal. När det gäller bemötande och utbildning vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande om att det är av stor vikt att ett långsiktigt och kontinuerligt kompetensutvecklingsarbete bedrivs inom förvaltningen för dess personal. Sådan utbildning kan med fördel även ges om mänskliga rättigheter. Motionerna 2005/06:K323 och 2005/06:K473 yrkande 2 avstyrks. När det gäller allmänhetens inflytande på vad myndigheterna skall ägna sig åt konstaterar utskottet att det är regeringen som, utom vid myndighetsutövning, styr myndigheterna och svarar inför . Utskottet finner ingen anledning till ändring av detta förhållande. Utskottet avstyrker motion 2005/06:Ju384 yrkande 6. Omfattningen av statlig verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om avveckling eller omstrukturering av myndigheter, omfattningen av statlig verksamhet samt inrättande av nationellt center för hantering av spam och datavirus i offentlig verksamhet. Jämför reservationerna 3 (fp) och 4 (m). I motion 2005/06:K451 av m.fl. (fp) anser motionärerna att är i behov av en genomgripande myndighetsreform och föreslår bl.a. att ett antal redan existerande myndigheter skall avvecklas eller omstruktureras (yrkande 5). I motion 2005/06:N309 av m.fl. (m) anser motionärerna att det offentligas uppgifter skall utgöras av vissa grundläggande funktioner såsom skydd mot yttre fiender, en fungerande polis och ett fungerande rättsväsende liksom skola och sjukvård. Dessa tjänster skall komma alla till del och vara offentligt finansierade (yrkande 1). I motion 2005/06:K313 av () anför motionären att det i kommun har tagits initiativ till en gemensam organisation för att minska kostnaderna för hantering av spam och datavirus. Motionären föreslår att det bör utredas om det kan inrättas ett nationellt projektcenter i för skydd mot spam och datavirus i offentlig verksamhet. Regeringsformen skiljer mellan två typer av offentliga organ, beslutande politiska församlingar och myndigheter. Myndigheterna lyder antingen under eller under regeringen. I 11 kap. 6 § regeringsformen anges att Justitiekanslern, , de centrala ämbetsverken och länsstyrelserna lyder under regeringen och att annan statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen, om myndigheten inte enligt regeringsformen eller annan lag är myndighet under . Rapport om myndigheternas ledningsformer Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera ledningsformer och organisation vid statliga myndigheter. Statskontoret lämnade rapporten och organisation - Kartläggning och analys av Myndighetssverige (2004:9). I rapporten presenterades en kartläggning av 234 statliga myndigheter. Kartläggningen visar bl.a. att många myndigheter är små; en fjärdedel av myndigheterna har högst 30 årsarbetskrafter. Statskontoret ifrågasatte värdet av att bilda många små myndigheter. Dessa tenderar, menade , att ha höga administrationskostnader och är mer sårbara än större myndigheter. med att många små myndigheter har bildats har förändringsarbetet inom flera områden också koncentrerats till färre och större myndigheter. Inom vissa myndigheter har verksamheten koncentrerats ytterligare genom att de regionala myndigheterna har slagits samman med den centrala myndigheten. Andra uppdrag till Statskontoret Regeringen har i regleringsbrevet för gett Statskontoret i uppdrag att i en särskild rapport ge regeringen en samlad redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen på central, regional och lokal nivå. I uppdraget ingick att lämna förslag till hur utvecklingen långsiktigt skall följas och redovisas. Statskontoret har lämnat rapporten (2005:32) till regeringen. Statskontoret har räknat antalet myndigheter som det antingen finns en instruktion för eller som är reglerad i en särskild lag. Dessa uppgick till 552 stycken. har sysselsättningen i statsförvaltningen minskat. Huvuddelen av minskningen beror på den omfattande bolagiseringen som skedde . Sysselsättningen har dock ökat något. När det gäller antalet myndigheter har de minskat kontinuerligt . I rapporten föreslår Statskontoret att samtliga myndigheter samlas i en databas hos () företagsdatabas och att varje myndighet åsätts ett organisationsnummer. Statskontoret har överlämnat rapporten till regeringen och den är under beredning i . Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Kommittén överlämnade delbetänkandet Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123). I delbetänkandet redovisas bl.a. förslag till inriktning på det fortsatta utredningsarbetet. Dessa förslag tillsammans med de synpunkter på delbetänkandet som inkommit samt kommitténs ursprungliga direktiv har utgjort utgångspunkt för regeringens beslut om den fortsatta inriktningen. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv för kommittén (dir. 2004:93). Av dessa framgår vilka huvudområden det fortsatta arbetet skall avse: - Det samlade kommunala uppdraget; vilka uppgifter den kommunala nivån skall ansvara för. - Hälso- och sjukvård; struktur- och uppgiftsfördelning mellan staten, landstingen och kommunerna. - Regional utveckling och regional samhällsorganisation; fördelning av uppgifter mellan staten och den kommunala nivå.