bet · GT01MJU21 · 2006-04-04 00:00:00 — Rådet menar dock att eventuella långtidseffekter, som exempelvis cancer, från användning av mobiltelefon bör studeras ytterligare. Avsikten är att SSI skall studera rapporten och diskutera det underlag som rådet lämnat. Enligt vad utskottet nu har inhämtat från SSI pågår en uppdatering av för arbetet på EMF-området. Vidare har en långsiktig plan för miljöövervakning av EMF påbörjats. När det gäller information om strålning från mobiltelefoni gör SSI - tillsammans med andra berörda myndigheter - en översyn av hur sådana texter skall kunna utformas. Såvitt gäller det konkreta kravet i motionen om information om mobiltelefoni har utskottet erfarit att SSI och arbetar på att ta fram en broschyr till allmänheten som går ut på att man skall undvika onödig strålning från mobiltelefoner. Broschyren är främst tänkt för barn och ungdomar, eftersom det är den grupp som sannolikt kommer att utsättas för strålningen . Dessa råd återfinns även på SSI:s hemsida. Dessutom för SSI diskussioner med mobiltelebranschen om hur informationen bäst distribueras till konsumenterna. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ442 (v) yrkande 8. Vad härefter gäller frågan om offentlig upphandling av mobiltelefoner med krav på s.k. TCO-märkning vill utskottet anföra följande. I EG-rätten finns ett antal direktiv som reglerar medlemsstaternas offentliga upphandling. Reglerna har genomförts i genom lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Grundprincipen är att upphandling skall göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genomföras affärsmässigt. Anbudsgivare, anbudssökande och anbud skall behandlas utan ovidkommande hänsyn. Enligt direktiv till (dir. 2004:47) skulle utredaren särskilt beakta den svenska ståndpunkten beträffande miljöhänsyn och social hänsyn på så sätt att integrationen av sådana hänsyn väl återspeglas i de av utredaren föreslagna ändringarna. Genom tilläggsdirektiv uppdrogs (dir. 2005:39) åt utredaren att - utöver de analyser som legat till grund för förslagen i delbetänkandet - göra en fördjupad analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. I direktiven hänvisades till att det i några länder redan finns liknande krav angående miljöhänsyn. Vidare pågår i flera länder arbete med att i lag eller annan författning införa bestämmelser för att långtgående miljöhänsyn skall tas i samband med upphandlingar. En jämförelse i dessa hänseenden med övriga länder skulle därför också göras. I sitt slutbetänkande Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28) behandlar bl.a. frågan om miljökrav, sociala krav och andra särskilda krav i upphandlingssammanhang. Inledningsvis konstateras att det vanligen är svårt att göra några bestämda uttalanden om tolkningen och tillämpningen av gemenskapens rättsakter, och att detta gäller även i fråga om bestämmelserna om upphandling. Utredningen betonar vikten av att en upphandlande myndighet eller enhet gör klart för sig vilket behovet är, eftersom det är en förutsättning för att den skall kunna ställa relevanta och befogade krav. Utredningen behandlar bl.a. möjligheterna att ställa särskilda krav i de tekniska specifikationerna och genom kvalifikationskraven på leverantörerna. Bedömningen av vad som är tillåtna och otillåtna krav görs i huvudsak med utgångspunkt i praxis, som enligt utredningens uppfattning innebär att en upphandlande enhet får ställa krav på en leverantör som inte är av renodlat ekonomisk karaktär och att krav av sådant slag får användas vid bedömningen av vad som är ekonomiskt mest fördelaktigt. Allmänt gäller dock att kravet måste ha något samband med föremålet för upphandlingen och att det måste gå att kontrollera om en leverantör kan uppfylla ställda krav. Beträffande möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav menar utredningen att varken gemenskapsrätten eller nationell rätt hindrar att sådana bestämmelser förs in i upphandlingslagarna. Utredningen har övervägt alternativen "skall-regel" och "bör-regel". Enligt utredningens mening är det inte olämpligt att införa en "bör-regel" i upphandlingslagarna. Om man vill framhålla betydelsen av att miljöhänsyn och social hänsyn tas vid upphandling, framstår lagstiftning som ett effektivt sätt att ge spridning åt denna inställning. Utredningen framhåller att en "bör-regel" inte lägger några skyldigheter på de upphandlande myndigheterna eller enheterna. Det skulle därför inte finnas någon möjlighet att med stöd av en sådan regel tvinga dem att ställa miljökrav eller sociala krav eller att framgångsrikt klandra en upphandling för att sådana krav inte ställts. En "bör-regel" föreslås begränsas till fall där det med hänsyn till upphandlingens art är påkallat med en sådan regel. I sammanhanget vill utskottet också nämna att SSI i en skrivelse till Statskontorets inköpssamordning har redovisat aktuellt forskningsläge om eventuella hälsokonsekvenser vid användning av mobiltelefoni samt myndighetens rekommendationer för att minska onödig exponering för strålning. SSI hänvisar till sin kommande informationsbroschyr till allmänheten och anför att denna kanske kan vara till hjälp även vid mobiltelefonupphandling. övertogs Statskontorets uppgifter på detta område av Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Enligt förordningen (2005:860) med instruktion skall Verva bl.a. svara för samordnad upphandling för offentlig förvaltning inom området informationsteknik, verka för bästa möjliga villkor för anskaffning och användning av informationsteknik inom offentlig förvaltning och tillse att den offentliga förvaltningen använder gemensamma funktioner och lösningar. Statskontoret har getts i uppdrag av regeringen att på nytt utreda möjligheterna och de rättsliga förutsättningarna för att inför den kommande upphandlingen av mobila terminaler upphandla enbart lågstrålande mobiler som uppfyller bestämda miljö- och hälsokrav. Arbetet skall bedrivas i samråd med (), och . Uppdraget, som överfördes till Verva, redovisades . Av rapporten framgår sammanfattningsvis att det inte finns någon standard eller något vetenskapligt begrepp som entydigt definierar en "lågstrålande" mobiltelefon. När det gäller krav på mobiltelefoner kan inte Verva konstruera regler eller värden som det inte finns stöd för i . Verva har dock rätt att i de tekniska specifikationerna föreskriva att föremålet för upphandlingen skall uppfylla vissa miljökrav, t.ex. med avseende på tillsatskemikalier. Verva kan också ställa hälso- och miljökrav som avser strålning från mobiltelefoner och dect-telefoner. I princip skulle Verva även kunna använda sig av specifikationer som hänför sig till ett miljömärkningssystem. Detta skulle då fungera som ett bevis på att kraven i en specifikation tillgodoses. är detta emellertid inte praktiskt möjligt eftersom det ännu inte finns några certifierade telefoner, enligt miljömärkningsorganisationerna. Avslutningsvis konstaterar att verket i den kommande telefoniupphandlingen har möjlighet att upphandla mobiltelefoner som ett eget anbudsområde. Exempel på tänkbara krav är att leverantören skall ange användbarhet och ergonomi, innehållet i produkten, energiförbrukning, förberedelse för återvinning samt miljödeklarationer enligt ISO 14021 och nivå på SAR-värdet. Verva kan avsluta upphandlingen med att i avropsinstruktionerna till myndigheterna informera om hälso- och miljöegenskaper hos de mobiltelefoner som omfattas av avtalet. förslag och rapporten bereds i . Mot den nu angivna bakgrunden föreslås att motionerna 2005/06:MJ442 (v) yrkande 9 och 2005/06:Fi316 (mp) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. förhållande till kärntekniklagen och strålskyddslagen, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förhållande till kärntekniklagen och strålskyddslagen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ14 yrkandena 1 och 2. Regeringens proposition bygger på ett antal utredningar, och i dessa berörs ett antal frågor som regeringen valt att antingen inte ta upp i propositionen eller inte lägga förslag kring. Frågeställningarna i utredningarna pekar på problem som bl.a. berör . Utredaren föreslår dels att förtydligas vad avser dess förhållande till kärntekniklagen och strålskyddslagen, dels att verksamhet som kräver tillstånd enligt inte blir tillståndspliktig under strålskyddslagen. anser att det är viktigt att lagstiftningen är lätt att tolka. Det faktum att utredaren pekar på behovet av förtydliganden är en stark indikation på att osäkerhet råder i tolkningen av lagen hos näringsutövare eller myndigheter. Ett förtydligande är därför önskvärt. Än viktigare är det att minimera antalet lagar som styr olika verksamheter. Ett ständigt återkommande problem för företag är att samma verksamhet styrs av olika regelverk, och behovet av förenklingar är därför stort. Utredningens förslag om undantag för prövning av tillståndsplikt enligt strålskyddslagen för verksamheter som prövas enligt är mot denna bakgrund intressant. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur lagen skall tydliggöras i förhållande till kärntekniklagen och strålskyddslagen. Regeringen bör även överväga möjligheten att undanta prövning av tillståndsplikt enligt strålskyddslagen för verksamheter som prövas enligt Detta bör ges regeringen till känna. Kompetensförsörjning inom kärnkraftsområdet m.m., punkt 3 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kompetensförsörjning inom kärnkraftsområdet m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ14 yrkande 3. I betänkande Kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd (SOU 2003:100) tas frågan om kompetensförsörjning inom området upp. Utredningen redovisades 2003, dvs. före beslutet om nedläggning av . såg utredaren problem med kompetensförsörjningen endast vad gäller strålskydd, särskilt på myndighetssidan. Industrin för sin del angavs lita till att en kompetensbrist skall kunna täckas av utlandsrekryteringar. Man kan dock tvingas konstatera att situationen för industrin kan ha förvärrats ytterligare i och med stängningen av . I en omvärld där land efter land omprövar sin tidigare inställning till kärnkraften och blir mer positivt till kärnkraftsproduktion, finns det skäl att befara att teknisk kompetens inom kärnkraftsområdet kan bli en bristvara. Därför måste regeringen noga följa behovet av utbildning och forskning inom kärnkrafts-, kärnsäkerhets- och strålskyddsområdena. Detta bör ges regeringen till känna. Rapporteringsvilja hos kärnkraftverkens personal, punkt 4 (fp, v, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rapporteringsvilja hos kärnkraftverkens personal. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ14 yrkande 4. I betänkandet Kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd (SOU 2003:100) behandlas frågan om huruvida nuvarande formulering i 29 § kärntekniklagen kan hämma rapporteringsviljan hos kärnkraftverkens personal. En av grundpelarna för utveckling av en verksamhet är att fel och misstag rapporteras. Detta är extra viktigt för en verksamhet med höga säkerhetskrav. Om nuvarande utformning av 29 § kärntekniklagen skulle anses motverka detta bör regeringen återkomma till med ett förslag till ändring av lagen. Detta bör ges regeringen till känna. Radioaktiv nedsmutsning i , punkt 5 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om radioaktiv nedsmutsning i . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ257 yrkandena 1 och 2. , vårt gemensamma innanhav, utsätts för hård miljömässig påfrestning. har man mest uppmärksammat utsläpp av kemikalier och ämnen som exempelvis skapar syrebrist och därigenom hotar livet under vattenytan. Men till detta kommer också ett allt kraftigare radioaktivt hot. beslutade (Helcom) att utarbeta en strategisk handlingsplan för för att åtgärda skadorna på havsmiljön. Vi anser att detta initiativ även bör omfatta den radioaktiva nedsmutsning av som sker kontinuerligt och som hotar att öka . Det kan konstateras att halterna av radioaktivitet är stigande även efter haveriet i Tjernobyl. är det - enligt uppgifter från de danska experterna på radioaktivitet vid Risölaboratoriet - de svenska nukleära anläggningarna som ger det största bidraget till kollektivdoserna till befolkningen runt . Det har också rapporterats att lagret i Forsmark för låg- och medelradioaktivt avfall läcker vatten som är tio gånger mer radioaktivt än "normalt". Detta bådar inte gott inför bygget av det lager för högaktivt utbränt kärnbränsle som planeras. Det finns också ett stort antal nukleära anläggningar i övriga länder runt , både sådana som är i drift och sådana som tagits ur drift. Dessutom planerar man att bygga fler. Vidare kommer uranbrytning att startas i anslutning till sjöarna och med förväntade utsläpp till . Samtliga nu nämnda verksamheter runt förutsätter transporter av olika slag, oftast sjövägen. Antalet hamnar med tillstånd för radioaktiva laster är stort. I detta sammanhang bör man heller inte underskatta hotet om ett stort haveri med radioaktiva utsläpp i vattnet, vare sig det rör sig om en radioaktiv last som sjunker på djupt vatten och förorsakar fördröjda utsläpp eller ett reaktorhaveri som får omedelbara följder. Inte heller vet vi helt säkert vad som döljer sig under ytan, dvs. vad som under tidigare decennier eventuellt dumpats på djupt vatten av radioaktivt militärt material. har man även uppmärksammat risken för terrorangrepp mot nukleära anläggningar och de följder ett sådant skulle kunna få för omgivningen. Förtäring av fisk är den överlägset främsta orsaken till att människor får i sig radioaktivitet. Förhöjda halter av cesium-137 har noterats i fisk fångad utanför bl.a. Forsmark och men även norr om . Men vi vet att exempelvis cesium och strontium förekommer i olika höga halter i hela och i . Med tanke på att det finns ca 10 000 fiskefartyg från åtta länder som är verksamma i och mångdubbelt fler hushåll som är beroende av inkomsterna från fisket är detta givetvis förutom en miljö- och hälsofråga även en näringspolitisk fråga. beslutade (Helcom) att utarbeta en strategisk handlingsplan för för att åtgärda skadorna på havsmiljön. Vi anser att detta initiativ även bör omfatta den radioaktiva nedsmutsning av som sker kontinuerligt och som hotar att öka . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänsyn tagen till de många nukleära anläggningarna och den sammanlagda mängden radioaktivt material som lagras runt , vore det lämpligt att verkar för att införa ett moratorium för ytterligare kustnära placeringar av nya reaktorer och anläggningar för radioaktivt avfall. Även effekthöjningar på befintliga reaktorer ökar risken för radioaktiv belastning. Detta moratorium bör införas i avvaktan på en heltäckande plan för hur spridningen av radioaktivitet i skall hindras. Det bör också ingå i planen att i möjligaste mån återställa havsmiljön till den status som gällde före nedfallet från den exploderade reaktorn i Tjernobyl . Detta bör ges regeringen till känna. Information m.m. avseende mobiltelefoner, punkt 6 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om information m.m. avseende mobiltelefoner. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ442 yrkande 8. Alltfler använder mobiltelefon, inte minst barn och unga. har det kommit några fallrapporter om människor som utvecklat olika symtom vid användning av mobiltelefon, främst GSM-telefoner. Utifrån detta har en större studie gjorts med hypotesen att symtomen skulle vara vanligare hos dem med GSM-telefoner i förhållande till dem med NMT-telefoner. Visserligen kunde hypotesen inte bekräftas, men man fann däremot att den tid som en person talar i mobiltelefon hade betydelse för olika symtom, såsom värmekänsla vid örat och huvudvärk. Vidare har forskare i vid experiment på möss visat att mobiltelefonstrålning kan passera blod-hjärnbarriären. Detta resultat har väckt stort intresse. Trots att man ännu inte kunnat upprepa studierna finns det all anledning att iaktta försiktighet tills ofarligheten kan bevisas. I har beslutats att mobiltelefoner skall förses med varning om hälsorisker. Vidare uppmanar hälsoministeriet konsumenterna till försiktighet vid mobiltelefonanvändning, eftersom det anses att man inte kan utesluta skadliga hälsoeffekter till följd av den elektromagnetiska strålningen. Det bör framhållas att varningstexten är särskilt riktad till barn. I sammanhanget kan också nämnas att chefen för det numera sammanslagna () och () hävdar att telekombranschen tiger om mobilstrålningsnivåerna. Han menar att vissa mobiltelefoner strålar upp till tio gånger mer än vad som angetts, vilket gör att konsumenterna inte kan välja de modeller som är minst skadliga för hälsan. Det är också värt att nämna att sladdlösa digitala telefoner, s.k. dect-telefoner, kan ha lika hög grad av strålning som mobilmaster. Till skillnad från mobiltelefoner, som bara avger strålning när de används, sänder de sladdlösa telefonerna ut strålning . Experter kan inte garantera att det är ofarligt. Mot den nu angivna bakgrunden bör även införa varningstext på såväl mobiltelefoner som dect-telefoner. Detta bör ges regeringen till känna. Offentlig upphandling av mobiltelefoner, punkt 7 (kd, v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentlig upphandling av mobiltelefoner. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Fi316 och 2005/06:MJ442 yrkande 9. Enligt regeringens egna miljömål innebär en säker strålmiljö att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. Staten har en viktig roll vid upphandling av olika produkter. Genom sitt agerande kan staten vara föregångare för den egna politiken på bl.a. miljöområdet. Det skulle också vara möjligt när det gäller elektromagnetisk strålning och hälsoeffekter. TCO Development har utvecklat ett märkningssystem vad gäller den mobila arbetsplatsen där bl.a. mobiltelefoner ingår. De har testat strålningsvärden, utformning och ämnesval av själva telefonen och utformat rekommendationer. TCO Development var det företag som framgångsrikt stod bakom kampanjen som lett fram till säkra datorskärmar på många arbetsplatser. har man alltså tagit nästa steg och gjort motsvarande arbete med avseende på mobiltelefonerna. Märkningen har emellertid mött motstånd från mobiltelefontillverkare. Det finns enligt vår mening all anledning att staten går före och visar att man vill premiera säkra produkter även när det gäller elektromagnetiska strålningskällor. Statens upphandling spelade en viktig roll för att få genomslag för märkningen på datorer. Staten bör således i samband med upphandlingar tillämpa de värden som TCO Development utformat för mobiltelefoner. Får den samma betydelse som märkningen på datorer och bildskärmar skulle det betyda mycket för miljön både inom och utanför . Vi vill emellertid betona vikten av att staten i sin framtida upphandling av mobiltelefoner ställer "skall-krav", dvs. att telefonernas egenskaper avseende miljö, ergonomi och strålning motsvarar åtminstone de krav som ställs för att få TCO-märkningen. Det krävs ett tydligt uttalande redan nu från statens sida om att man i nästa upphandling kommer att ställa dessa krav för att producenter skall få tid att anpassa sin produktutveckling till kraven. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:76 Kärnsäkerhet och strålskydd: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220), lag om ändring i lagen (2006:000) om ändring i sekretesslagen (1980:100), lag om ändring i lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. 2005/06:MJ14 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra förhållande till kärntekniklagen och strålskyddslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från prövning av tillståndsplikt enligt strålskyddslagen för verksamheter som prövas enligt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning och forskning inom kärnkrafts-, kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en ändring av 29 § kärntekniklagen för att öka rapporteringsviljan hos kärnkraftverkens personal. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fi316 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig upphandling av mobiltelefoner. 2005/06:MJ257 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att arbetet i Helcom även skall omfatta ett initiativ om minskning av den radioaktiva nedsmutsning av som sker kontinuerligt och som hotar att öka . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att införa ett moratorium för ytterligare kustnära placeringar av nya reaktorer och anläggningar för radioaktivt avfall i . 2005/06:MJ442 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar för information och testning avseende mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör utgå ifrån TCO Developments riktlinjer för strålvärden m.m. avseende mobiltelefoner vid upphandling.