bet · GT01KrU24 · 2006-06-01 00:00:00 — Folkrörelsefrågor och allmänna samlingslokaler Utskottet behandlar i betänkandet 33 motionsyrkanden om folkrörelsefrågor och 6 motionsyrkanden om allmänna samlingslokaler. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. - folkrörelsepolitikens mål, - spelregler för den ideella sektorn, - utredning av folkrörelsepolitiken, - forskning om ideella föreningar och folkrörelser, - ledare och funktionärer i den ideella sektorn, - stöd till generationsövergripande verksamhet, - FN:s frivilligdag, - allmänna samlingslokaler. I betänkandet finns 10 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2003/04:So36 yrkande 7, 2004/05:Kr358 yrkande 1 och 2005/06:Kr414 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Spelregler för den ideella sektorn avslår motionerna 2002/03:Kr209 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Kr324, 2003/04:Kr336, 2004/05:Kr353 yrkande 1, 2004/05:Kr380 yrkande 1, 2005/06:Kr370 och 2005/06:Kr414 yrkandena 3 och 5. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2003/04:Kr329 yrkande 2, 2003/04:Kr391 yrkande 7, 2004/05:Kr347, 2004/05:Kr358 yrkande 2, 2004/05:Kr363 yrkande 7, 2005/06:So648 yrkande 11, 2005/06:Kr382 yrkande 25, 2005/06:Kr414 yrkande 2 och 2005/06:Kr418 yrkande 13. Reservation 3 (kd) Reservation 4 (v) Forskning om ideella föreningar och folkrörelser avslår motionerna 2004/05:Kr353 yrkande 2, 2004/05:Kr358 yrkande 9, 2004/05:Kr380 yrkande 2 och 2005/06:Kr414 yrkande 6. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Ledare och funktionärer i den ideella sektorn avslår motionerna 2003/04:Kr329 yrkande 4, 2004/05:Kr358 yrkande 5 och 2005/06:Kr414 yrkande 8. Reservation 6 (kd, c) avslår motionerna 2004/05:K293 och 2005/06:K469. Reservation 7 (m, fp, kd) Stöd till generationsövergripande verksamhet avslår motion 2005/06:So470 yrkande 14. avslår motionerna 2004/05:Kr358 yrkande 3 och 2005/06:Kr414 yrkande 11. Reservation 8 (kd) avslår motionerna 2003/04:Kr319, 2004/05:Kr354 yrkande 4, 2004/05:Kr385, 2005/06:Sf336 yrkande 39, 2005/06:Kr300 och 2005/06:Kr336 yrkande 11. Reservation 9 (v) Reservation 10 (c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), (), (), () och (). Den statliga folkrörelsepolitiken är uppdelad i två delar, en s.k. sektorsorienterad del och en mer generell och sektorsövergripande del. Den sektorsorienterade folkrörelsepolitiken bedrivs i stort sett inom samtliga politikområden på statsbudgeten och omfattar specifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken behandlas inom politikområde 30 Folkrörelsepolitik och är inriktad på att dels stimulera och stödja människors organisering i föreningar och liknande sammanslutningar, dels ge dessa föreningar goda förutsättningar att bedriva verksamhet. Inom politikområdet hanteras generella frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar, såsom den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Den generella folkrörelsepolitiken inrättades som ett eget politikområde på statsbudgeten 2001 (prop. 2000/01:1 utg.omr. Ett syfte med åtgärden var att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när det gäller såväl relationer till folkrörelser och föreningar av olika slag som villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett annat syfte var att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. Det övergripande målet för den generella folkrörelsepolitiken är att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. I samband med att den generella folkrörelsepolitiken inrättades som eget politikområde tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att samordna regeringens folkrörelsepolitik. Huvuduppgifterna för arbetsgruppen är att vara ett forum för samråd i frågor som rör föreningslivet och att följa upp vissa gemensamma insatser på området. inrättade regeringen syfte att stärka dialogen mellan staten och föreningslivet. Folkrörelseforum behandlar övergripande frågor som rör bl.a. den ideella sektorns villkor och förutsättningar. tillsatte en särskild utredare med uppgift att utreda den nuvarande statliga folkrörelsen. I uppdraget ingår även att lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. Utredaren ska redovisa uppdraget . Utöver dessa undersökningar pågår en kartläggning om ideella föreningars rättsliga villkor och en studie om nya sociala rörelser. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår tre förslag om att komplettera målet för folkrörelsepolitiken med hänvisning till den pågående utredningen om folkrörelsepolitiken. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). skriver i motionerna 2004/05:Kr358 yrkande 1 och Kr414 yrkande 1 att det nationella målet för folkrörelsepolitiken som har fastslagit är att "människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar". anser att målet inte är tillräckligt. För att synliggöra statens ansvar för utvecklingen av den ideella sektorn bör målet kompletteras med följande tillägg: "att stärka den ideella sektorn och utveckla dess roll i samhället". Samma förslag framför i motion 2003/04:So36 yrkande 7. Motionärerna erinrar om att frivilligorganisationerna har lång erfarenhet av arbete med att förhindra missbruk av alkohol. Enligt visar de flesta ideella organisationer upp goda resultat inom den missbrukarvård de bedriver. I motionen anser att målet för folkrörelsepolitiken bör kompletteras samt att ideella organisationer bör få ett ökat stöd. Målet för folkrörelsepolitiken föreslogs av regeringen i samband med att folkrörelsepolitiken inrättades som eget politikområde i budgetpropositionen . Formuleringen av målet överensstämmer med motionärernas referat och godkändes av (bet. 2000/01:KrU1 s. 113 f.). I motivtexten framhöll regeringen att grundläggande värden för folkrörelsepolitiken är sammanslutningarnas självständighet och oberoende. Regeringen ville värna om dessa värden genom att bevara folkrörelsernas möjlighet till självfinansiering samt tillgång till externt kapital. Utskottet tillstyrkte regeringens målformulering men ansåg att det krävdes ökade insatser från statens sida för att staten skulle kunna leva upp till målet att erbjuda människor bästa möjliga förutsättningar för att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. pågår en utredning om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Mot denna bakgrund anser utskottet att ett tillkännagivande från inte är motiverat. Motionerna 2003/04:So36 (kd) yrkande 7, 2004/05:Kr358 (kd) yrkande 1 och Kr414 (kd) yrkande 1 avstyrks. Spelregler för den ideella sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker nio förslag som behandlar spelreglerna för och relationen mellan den offentliga sfären och den ideella sektorn. Utskottet avstyrker samtliga förslag med hänvisning till den pågående utredningen om folkrörelsepolitiken. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande (v). vill i motion Kr414 yrkande 3 stärka de ideella krafternas inflytande i samhället. anser att samhället består av tre likvärdiga delar: den offentliga, den privata och den ideella. I ett sådant samhälle finns ett väl utbyggt offentligt skyddsnät men också ideella organisationer som fångar upp dem som faller igenom. Även privata företag ges möjlighet att delta i skapandet av den allmänna välfärden. anför att det är ett sådant samhälle som bör eftersträvas. anser i motionerna2004/05:Kr380 yrkande 1 och Kr414 yrkande 5 att det krävs tydligare spelregler för relationerna mellan det offentliga och de ideella organisationerna. Med nuvarande oklara rollfördelning riskerar vi en kaotisk situation med konfliktfyllda diskussioner om ansvar och resurser. Regeringen bör inleda ett arbete i syfte att utveckla spelregler mellan staten och den ideella sektorn. Ett liknande förslag framförs av (). Hon skriver i motion2004/05:Kr353 yrkande 1 att organisationerna bör ses som viktiga forum för en fungerande demokrati. Deras roll både som aktörer inom välfärden och som fristående debattörer i dessa frågor måste säkerställas genom tydliga regler. Regler mellan det offentliga och den ideella sektorn finns i , och . För att utarbeta spelregler för folkrörelserna krävs en analys av hur det svenska samhället och dess problem ser ut. (fp) anser i motion 2002/03:Kr209 yrkande 1 att grupper från ekonomiskt svaga miljöer - som t.ex. vissa invandrarorganisationer eller vissa kvinnoorganisationer - enbart har behandlats som objekt för åtgärder planerade och genomförda av andra. Därför speglar relationerna mellan dem och resten av samhället en kronisk ojämlikhet. Det krävs öronmärkta pengar och tydliga regler för att ett civilsamhälle ska utvecklas och inte stelna till i kända mönster. Detta bör ge regeringen till känna. (fp) tar i samma motion, 2002/03:Kr209 yrkande 2, upp frågan om aktivitetscenter som drivs på entreprenad av de arbetslösa själva. Genom en entreprenad kan de arbetslösa återfå sitt självförtroende och sin tro . Samma typ av entreprenad, tillhandahållen av organisationer bildade inom målgrupperna, kan också tillämpas vid köp av sociala tjänster och kunskapstjänster såsom äldreomsorg inom vissa etniska grupper, stöd för förtryckta flickor och kvinnor samt utbildningsinsatser riktade mot arbetslösa. Narti anser att det här skulle bryta ned de rutinmässiga och hierarkiska relationer som annars hotar att låsa in människor i passivitet och utanförskap. och (båda s) anser i motionerna2002/03:Kr324 och 2003/04:Kr336 att folkrörelsernas arbete för demokrati och sociala insatser för barn och unga ska uppmärksammas. Motionärerna anser att den modell som används vid fördelningen av anslag till idrottsrörelsen, folkbildningen och trossamfunden borde fungera som förebild även för andra folkrörelsers anslagsfördelning. m.fl. (s) tar i motion Kr370 upp problematiken med att definiera folkrörelser. För att få räknas som en folkrörelse har regeringen enligt motionärerna ställt upp nio kriterier som en organisation bör uppfylla. RFSL, och andra liknande sexualpolitiska organisationer uppfyller samtliga dessa kriterier. Motionärerna skriver vidare att det nu har framkommit att dessa organisationer inte har organisationsstöd och inte är nämnda som viktiga för demokratin genom folkrörelsebegreppet. Motionärerna anser att sexualpolitiska organisationer ska räknas till de redan specificerade områden som är av särskild vikt för demokratin och därför bör klassas som folkrörelser. I direktivet till den pågående utredningen framhålls att folkrörelsepolitikens inriktning och utformning måste återkommande diskuteras mot bakgrund av de förändringar som samhället genomgår. Dessa förändringar påverkar i sin tur folkrörelserna och det övriga föreningslivets förutsättningar och villkor. Av direktivet framgår även att det finns behov av att kontinuerligt följa upp och utvärdera de insatser som genomförs för att bedöma om målen för politikområdet uppfylls samt bedöma om den nuvarande politikens inriktning, arbetssätt och arbetsformer är ändamålsenliga i relation till de ursprungliga syftena. Med hänvisning till den pågående utredningen avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr209 (fp) yrkandena 1 och 2, 2002/03:Kr324 (s), 2003/04:Kr336 (s), 2004/05:Kr353 (s) yrkande 1, 2004/05:Kr380 (kd) yrkande 1, Kr370 (s) och Kr414 (kd) yrkandena 3 och 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker nio förslag beträffande utredningen om folkrörelsernas tillkomst och utformning. Med anledning av den pågående utredningen och dess utformning anser utskottet att motionärernas förslag är tillgodosedda. Jämför reservationerna 3 (kd) och 4 (v). framhåller i flera motioner behovet av att utveckla den ideella sektorn. I motion 2003/04:Kr329 yrkande 2 skriver att man under den borgerliga regeringen inledde ett arbete med att utveckla den ideella sektorn med olika forsknings- och utredningsprojekt. Motionärerna vill i sammanhanget framhålla vikten av att representanter från organisationer och föreningar inkluderas i den nu pågående utredningen. Även andra frågor behöver enligt dem belysas, t.ex. folkrörelsernas möjligheter till finansiering. I motionerna 2004/05:Kr358 yrkande 2, Kr414 yrkande 2 och Kr418 yrkande 13 framför liknande synpunkter. Motionärerna skriver att trots regeringens avsikt att starta en arbetsgrupp med uppgift att se över folkrörelsepolitiken hade en sådan, enligt ett svar på en fråga i , ännu inte påbörjats. anser även i samtliga dessa motioner att det arbete med att utveckla och stödja den ideella sektorn som påbörjades bör återupptas av regeringen såsom utlovats. I motionerna 2003/04:Kr391 yrkande 7 och 2004/05:Kr363 yrkande 7 föreslår att regeringen bör informera om den interdepartementala arbetsgruppen för samråd om den ideella sektorns arbete. anser även i dessa motioner att arbetsgruppen i huvudsak bör bestå av representanter för organisationer och föreningar och inte enbart representanter för departementen. ifrågasätter i motion So648 yrkande 11 om de organisationer som skapats av medborgare i syfte att avhjälpa bristerna i statens och kommunernas verksamhet kommer att bli föremål för utredarens intresse. föreslår att begär att dessa organisationer ska ingå i den kommande utredningen. anser i motion Kr382 yrkande 25 att det finns skäl att se över bidragens roll och de lagar som styr de ideella föreningarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Motionärerna anser att det är viktigt att de ideella organisationerna får fortsätta sitt demokratiska arbete med att skapa mötesplatser där folk samlas och umgås på lika villkor. anser att bör göra ett tillkännagivande angående detta. Även ledamöterna (båda s) vill i motion 2004/05:Kr347 att ska göra ett tillkännagivande om behovet av att se över bidragssystemet till folkrörelserna. Motionärerna anser att aktiva folkrörelser är en garant för det mänskliga i samhället. De är därför bekymrade över att bidragen till folkrörelserna minskar. Att se över penningbidragens roll, storlek och fördelning mellan olika organisationer är en mycket viktig fråga för organisationernas möjlighet att bedriva verksamhet. Därför anser motionärerna att bidragssystemet till folkrörelserna ska ses över. Utskottet vill erinra om att det av direktivet för den pågående utredningen om den statliga folkrörelsepolitiken framgår att den särskilda utredaren bl.a. ska utvärdera den nuvarande folkrörelsepolitikens genomförande och resultat i relation till målet för den generella folkrörelsepolitiken och de bakomliggande syftena med att inrätta detta politikområde. I denna uppgift ingår att bl.a. utvärdera valet av insatser inom den svenska folkrörelsepolitiken såsom Folkrörelseforum, de olika statliga utredningar som tillsatts, liksom olika uppdrag som lämnats till universitet, högskolor och myndigheter, visa i vilken utsträckning motsvarande insatser också genomförs inom de sektorsorienterade politikområdena, utvärdera den statliga folkrörelsepolitikens uppdelning i en sektorsorienterad del och en sektorsövergripande del samt samordningen mellan dessa delar och lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. En referensgrupp med representanter för olika organisationer är knuten till utredningen. Utredaren ska redovisa uppdraget . Utskottet kan konstatera att direktiven för utredningen är omfattande och förutsätter att utredningen kommer att beakta de frågor motionärerna tar upp. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionärernas förslag i allt väsentligt är tillgodosedda och avstyrker därmed motionerna 2003/04:Kr329 (kd) yrkande 2, 2003/04:Kr391 (kd) yrkande 7, 2004/05:Kr347 (s), 2004/05:Kr358 (kd) yrkande 2, 2004/05:Kr363 (kd) yrkande 7, Kr382 (mp) yrkande 25, Kr414 (kd) yrkande 2, Kr418 (kd) yrkande 13 och So648 (v) yrkande 11. Forskning om ideella föreningar och folkrörelser Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra förslag som behandlar forskning om den ideella sektorn. Förslagen avstyrks med hänvisning till tidigare ställningstagande och i avvaktan på den pågående utredningen om folkrörelsepolitiken. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). skriver i motionerna 2004/05:Kr358 yrkande 9, 2004/05:Kr380 yrkande 2 och Kr414 yrkande 6 att kunskapen om den ideella sektorn är begränsad. Det är viktigt att skapa bestående och kontinuerliga kontakter mellan den ideella sektorn och forskningsvärlden för att utveckla nya forskningsprojekt kring den ideella sektorn. Motionärerna anser att nya forskningsprojekt bör vara ett prioriterat område för regeringens arbetsgrupp om den ideella sektorn. () skriver i motion 2004/05:Kr353 yrkande 2 att det behövs mer forskning om olika ideella organisationers verksamhet för att utveckla den ideella sektorn. Då dessa organisationer ofta arbetar med avigsidan av statens vinstgenererande verksamheter inom alkoholförsäljning och spel, anser motionären det lämpligt att ta medel från dessa verksamheters intäkter för att finansiera forskning om och utarbetandet av regler för den ideella sektorn. Regeringen bör inleda ett samarbete med sektorn om utarbetandet av regler, om formerna och finansieringen av den processen . Utskottet vill erinra om att under innevarande har behandlat ett 30-tal motioner med förslag om prioritering eller förstärkning av vissa forskningsområden i bet. 2005/06:UbU1 (s. 109-112). Motionerna avslogs med hänvisning till att statsmakterna enbart fattar övergripande beslut om fördelningen av de statliga forskningsmedlen. Den närmare fördelningen av de statliga forskningsresurserna sker via de forskningsfinansierade myndigheterna , , och samt universiteten och högskolorna. presenterade 2003 på uppdrag av regeringen sin rapport forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser (rapportserie 2003:15). Av rapporten framgår att det i forskarkretsar anses vara intressant och relevant att forska om det civila samhällets frivilligorganisationer och deras roll i samhället samt deras inverkan på och förhållande till utvecklingen av svensk demokrati, arbets- och samhällsliv. Forskningen på det här området framhålls som ett nytt och angeläget forskningsområde i . I rapporten anser att forskningen på det här området med en starkare finansiell bas och infrastruktur kan bidra till förnyelse av svensk humaniora och samhällsforskning. Den av regeringen tillsatta utredningen om folkrörelsepolitiken ska enligt sina direktiv lämna förslag om hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas med beaktande av och även folkrörelseområdets egna forskningsinsatser. Utskottet finner inte anledning att ompröva tidigare ställningstagande på detta område. Med anledning av det och i avvaktan på den pågående utredningen avstyrks motionerna 2004/05:Kr358 (kd) yrkande 9, 2004/05:Kr380 (kd) yrkande 2, Kr414 (kd) yrkande 6 och 2004/05:Kr353 (s) yrkande 2. Ledare och funktionärer i den ideella sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre förslag om förenklad administration för den ideella sektorn. Utskottet hänvisar till insatser som redan genomförs och vill även invänta behandlingen av den avslutade utredningen om skattefrågor samt den pågående utredningen om idrottens rättsliga villkor. Jämför reservation 6 (kd, c). anser i motionerna 2003/04:Kr329 yrkande 4, 2004/05:Kr358 yrkande 5 och Kr414 yrkande 8 att ett av målen för den översyn av folkrörelsepolitiken som pågår bör vara att förenkla lagar och regler för den ideella sektorn. Motionärerna skriver att det har kommit flera signaler om att det blivit allt svårare att rekrytera föreningsledare. Det är svårt att få andra engagerade i verksamheten och svårt att hantera ekonomin. anser därför att det är viktigt att den ideella sektorn har en enkel administration som inte ställer krav på ekonomisk utbildning. Detta bör ingå som mål i den översyn som regeringen planerar. I betänkande 2005/06:KrU8 om idrottsfrågor behandlade utskottet motionsyrkanden om idrottsledare. Av betänkandet framgår att utskottet ser med tillfredsställelse att andelen barn och ungdomar som är med i en idrottsförening är hög. Men denna höga andel gör det än viktigare att se till att så många som möjligt också ges förutsättningar att träna och trivas så att de stannar kvar. Här har idrottsrörelsen och dess ledare en viktig uppgift att fylla för att ge alla barn och ungdomar bra alternativ. Utskottet har under innevarande mandatperiod behandlat två motionsyrkanden som är snarlika de nu aktuella (bet. 2004/05:KrU5 s. 24 f.). Utskottet ansåg i likhet med motionärerna att det är viktigt att administrationen och den ekonomiska regleringen av ideella föreningar inte är för krånglig. Av Riksidrottsförbundets (RF) undersökningar framgår att problemet är särskilt akut när det gäller förtroendevalda på administrativa poster. Enligt RF spelar det skattemässiga regelverket stor roll. Idrottens skattefrågor har på uppdrag av regeringen utretts i Nya skatteregler för idrotten (SOU 2006:23). I utredningsuppdraget har ingått att granska inkomstbeskattningen av ideella föreningar som bedriver idrottsverksamhet samt vissa inkomstskattefrågor som berör idrottare, domare och andra idrottsfunktionärer. Betänkandet överlämnades till regeringen . Dessutom pågår en utredning som ska kartlägga ideella föreningars rättsliga villkor, exklusive skatterättsliga villkor. Syftet med kartläggningen är att få en samlad bild samt ett underlag för bedömning av de rättsliga villkoren för ideella föreningar. Uppdraget ska redovisas . Vidare kan upplysas att RF i samarbete med prioriterat utbildning kring föreningskunskap samt att RF ger juridiskt stöd och information bl.a. i skattefrågor till idrottens olika organisationer. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att idrottsrörelsens ledare har en viktig uppgift med att ge alla barn och ungdomar bra alternativ. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att RF har riktat uppmärksamhet till frågan om ledare och funktionärer i den ideella sektorn. Med anledning av de insatser som redan görs samt i avvaktan på behandlingen av det avslutade och den pågående utredningen avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr329 (kd) yrkande 4, 2004/05:Kr358 (kd) yrkande 5 och Kr414 (kd) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag om nationell finansiering av Volontärbyrån. Utskottet anser att finansieringen av Volontärbyrån bäst sker enligt nuvarande former. Jämför reservation 7 (m, fp, kd). m.fl. (m, fp, kd, c) föreslår i motion 2004/05:K293 att Volontärbyrån ska få nationell finansiering för att effektivare kunna kanalisera enskilda medborgares engagemang. behövs en nationell finansiering för att alla i hela landet ska ha lika möjligheter att använda tjänsten. Även () anser i motion K469 att Volontärbyrån bör uppmärksammas. Från att ha varit pilotverksamhet är Volontärbyrån nu en etablerad aktör som dagligdags förmedlar volontärer till viktiga ideella insatser i olika delar av samhället. Motionären anser att regeringen bör överväga de fortsatta förutsättningarna för verksamheten. Volontärbyrån verkarinom organisationen för Frivilligt Socialt Arbete. Den startades på initiativ av . är en organisation som genom sin webbplats förmedlar volontärer till ideella organisationer. Det är framför allt unga människor som använder sig av Volontärbyrån. De populäraste verksamhetsområdena är barn och ungdom samt flykting- och kvinnofrågor. Sedan starten har Volontärbyrån förmedlat över 7 500 uppdrag till drygt 500 organisationer. Organisationen erhöll ett engångsbelopp på av regeringen för att sprida verksamheten till andra kommuner än . Av slutredovisningen framgår att arbetet med att sprida verksamheten var mer tidskrävande än vad man hade förväntat sig. En ytterligare svårighet var att hitta rätt samarbetspartner på lokal nivå.