bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — Staten bör omgående börja använda nationella miljöbilsdefinition i alla sammanhang och kommunerna uppmuntras att ansluta sig till denna. I motionens yrkande 14 anförs attstaten har som mål att av fordonen skall vara miljöbilar, med vissa undantag. Ambitionsnivån bör enligt motionärerna höjas till , med vissa motiverade undantag. Varje större infrastrukturinvestering bör enligt yrkande 36 innehålla överväganden om klimateffekterna av projektet.Även statliga myndigheter som och måste i ökad utsträckning ta hänsyn till framtida klimatförändringar, anser motionärerna. I motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 7 begärsatt inom EU verkar för att praxis för mätning av personbilars koldioxidutsläpp per kilometer blir mer rättvisande och att EU därefter sätter upp obligatoriska krav för de genomsnittliga koldioxidutsläppen per kilometer. Som framgår av propositionen har trafikens utsläpp av växthusgaser successivt ökat. Utsläppen uppgick år , vilket är mer än . Utskottet anser i likhet med regeringen att utvecklingen är bekymmersam och att det är viktigt att insatser sätts in redan nu för att bryta ökningen. I transportsektorn är det, som regeringen framhåller, nödvändigt att minska användningen av fossila bränslen för att motverka de klimatförändringar som orsakas av utsläpp av koldioxid med fossilt ursprung. Enligt propositionen består regeringens insatser för att minska transportsektorns klimatpåverkan och beroende av fossila bränslen bl.a. av åtgärder för att öka användningen av förnybara drivmedel. Som framgått ovan har regeringen även inrättat en kommission för att bryta beroende av olja. Kommissionen utgör statsministerns forum för den fördjupade diskussion och analys av de strategiska frågor som krävs för att inte längre skall vara beroende av fossila bränslen för transporter eller uppvärmning. I propositionen framhålls även användning av ekonomiska styrmedel för att internalisera de externa kostnader som transporter ger upphov till och därmed bidra till ett mer effektivt transportsystem. En ur samhällsekonomisk synvinkel korrekt prissättning av olika transportslag som tar hänsyn till effekter på miljö och människors hälsa gynnar mer miljöanpassade transporter och bidrar till att effektivisera energianvändningen i transportsektorn. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att ytterligare åtgärder krävs inom transportsektorn, i synnerhet inom vägtrafiken, om utsläppen av växthusgaser skall minska. Som framgått ovan anser regeringen att de styrmedel som används i transportsektorn fortsatt bör utvecklas och ses över utifrån samhällsekonomisk effektivitet och i syfte att minska och begränsa utsläppen av växthusgaser. Utskottet delar denna uppfattning. Med vad som ovan anförts om åtgärder inom tranportsektorn föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 15 och 2005/06:MJ414 (v) yrkande 4 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. Utskottet redogjorde i betänkande 2005/06:MJU3 för regeringens skattestrategi för alternativa drivmedel. Huvudkomponenterna för en sådan strategi presenterades i budgetpropositionen för . För att garantera de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft utvecklade regeringen strategin i budgetpropositionen för . Koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . Som regeringen framhållit gäller detta under förutsättning att strategin godkänns såsom förenlig med EG-fördragets regler för statsstöd. Av regeringens budgetproposition för (prop. 2005/06:1) framgår att koldioxidneutrala drivmedel även bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor. Regeringen erinrar om sin förklaring i samband med skattestrategins tillkännagivande att koldioxidneutrala drivmedel även på skall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden som överkompensation undviks. Eftersom långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränslemarknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet är det enligt regeringen angeläget att redan nu ytterligare precisera detta. Utskottet konstaterade att regeringen avsåg att tillkalla en särskild utredare för att med utgångspunkt från befintligt utredningsmaterial och i samverkan med närliggande utredningar ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. ansåg i betänkande2005/06:SkU15 bl.a. att skattestrategin för alternativa drivmedel har medfört att koldioxidneutrala drivmedel fått en bred introduktion i . Utskottet erinrade om att ställt sig bakom regeringens förklaring att koldioxidneutrala drivmedel garanteras konkurrenskraftiga skattevillkor under ytterligare en femårsperiod . Utskottet hänvisade också till den av regeringen aviserade utredningen om att ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. Det anförda visar enligt utskottet att syftet med motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 10 om beskattning av drivmedel kan anses tillgodosett. Motionen avstyrks i berörd del. När det gäller frågan om koldioxidrelaterad förmånsbeskattning vill utskottet anföra följande. Som framgår av propositionen har förmånsbeskattningens utformning betydelse för den svenska bilparkens sammansättning, eftersom av nybilsförsäljningen utgörs av tjänstebilar. konstaterar i sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) att förmånsbeskattningen utgör ett verkningsfullt ekonomiskt styrmedel och att den bör användas för att styra mot trafiksäkerhet och bättre miljö. Nuvarande bilförmånsregler ändrades . Regeländringen syftade till att bilförmånstagare skulle betala drivmedlet för privat körning. Utvärderingen av regeländringen visar enligt regeringen att beslutet att beskatta det fria drivmedlet har haft en signifikant effekt i form av minskad körsträcka. Utsläppen av koldioxid beräknas som följd av detta ha minskat med . Av propositionen framgår vidare att för att främja introduktionen av mer miljöanpassade personbilar finns särskilda regler om justering av värdet av bilförmån för sådana bilar. I budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1) föreslås en förlängning av nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar med . Med det anförda om förmånsbeskattning av bilar föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 17 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. Enligt proposition 2005/06:160 Moderna transporter bör även fortsättningsvis verka kraftfullt inom det internationella arbetet för att minska utsläppen av luftföroreningar från sjöfarten. Vidare bör fortsatt arbeta internationellt för ökad användning av miljödifferentierade sjöfartsavgifter. Som regeringen framhåller innebär sjöfartens internationella karaktär att åtgärder för att minska föroreningar från fartyg i så stor utsträckning som möjligt bör vidtas i samförstånd med andra länder, i första hand inom ramen för den internationella sjöfartsorganisationen . arbete inom EU är också viktigt. har ett system med miljödifferentierade farledsavgifter tillämpats i . Systemet förändrades , vilket innebar en förstärkning av miljödifferentieringen av farledsavgiften. Miljörabatten ökar för fartyg som använder lågsvavlig olja och har låga utsläpp av kväveoxider. Miljödifferentieringen omfattar också fler fartyg . har enligt regeringen arbetat med att sprida miljödifferentiering av sjöfartsavgifter till andra länder. I Europeiska kommissionens vitbok om den gemensamma transportpolitiken, som lades fram (KOM[2001] 370 slutlig), framhölls de svenska miljödifferentierade farledsavgifterna som en potentiell förebild. Kommissionen har dock ännu inte tagit något ytterligare initiativ inom området. När det gäller en översyn av avgifter och miljöskatter för sjöfarten framgår det av proposition 2005/06:172 att regeringen anser att det behövs en grundläggande analys och utvärdering av ekonomiska miljöstyrmedel sett med ett helhetsperspektiv (prop. 2004/05:150). Som framgått tidigare i betänkandet har regeringen därför givit och i uppdrag att, i samråd med och och efter samråd med berörda miljömåls- och sektorsmyndigheter, göra en övergripande, heltäckande utvärdering av dagens ekonomiska styrmedel inom miljöområdet. Myndigheterna skall redovisa sin utvärdering . Arbetet utgör en första del av två i en studie som skall ingå i den fördjupade utvärderingen och utgör ett komplement till miljömålsmyndigheternas arbete med förslag till åtgärder, inklusive ekonomiska styrmedel, inom sina respektive mål. Utskottet har inhämtat att utvärderingen även omfattar ekonomiska styrmedel för sjöfarten. Utskottet har också inhämtat att efter den genomförda utredningen skall en särskild utredare ges i uppdrag att ta fram förslag till förändringar vad gäller befintliga ekonomiska styrmedel eller förslag till nya styrmedel. Målsättningen är att hela arbetet skall vara avslutat . I sammanhanget vill utskottet även hänvisa till den pågående reformeringen av näringslivets energibeskattning som beskrivits i avsnittet om energi- och koldioxidskatt. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att syftet med motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 16 i allt väsentligt kan anses tillgodosett. Motionen avstyrks i berörd del. Utskottet har (bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 49) avstyrkt ett motionsyrkande om skatt på flygbränsle. Utskottet anförde bl.a. att det i likhet med regeringen anser att luftfarten i ökad utsträckning skall bidra till de utsläppsminskningar som behövs för att miljökvalitetsmålen skall uppnås och att därför fortsatt bör arbeta aktivt nationellt och internationellt för en ökad miljödifferentiering av luftfartens avgifter. Olika ekonomiska styrmedel bör övervägas i detta sammanhang. I proposition 2005/06:190 föreslår regeringen att en skatt skall införas på flygresor, utformad som en skatt på transporterade passagerare. Propositionen behandlas i (beräknat riksdagsbeslut ). Av denna framgår att regeringen bedömer att det mest önskvärda vore att finna ekonomiska styrmedel som både påverkar efterfrågan på flygande, valet mellan olika transportsätt samt bidrar till en teknikutveckling för minskad miljöpåverkan och bränsleförbrukning. Sådana styrmedel kan enligt regeringen vara ett handelssystem för utsläppsrätter eller en skatt på flygbränsle. Regeringen arbetar inom EU och för att göra sådana styrmedel möjliga och kommer också att tillsätta en utredning om beskattning av flygbränsle i . Det kan dock enligt regeringen komma att ta tid innan ett system för handel med utsläppsrätter eller en beskattning av flygbränsle kan införas. Med hänsyn till att flyget är det transportslag som bidrar till störst klimatpåverkan i förhållande till utfört transportarbete och dessutom det transportslag som ökar snabbast, anser regeringen att det redan nu är angeläget att vidta åtgärder för att dämpa tillväxten av utsläpp från flyget. Av proposition 2005/06:172 Moderna transporter framgår att om ett effektivare styrmedel än skatt på flygresor senare införs är avsikten att detta skall ersätta skatten på flygresor. Det anförda innebär enligt utskottet att syftet med motion 2005/06:MJ46 yrkande 17 i allt väsentligt kan anses tillgodosett. Motionen avstyrks i berörd del. När det gäller förslaget i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 11 om att använda LBU-medel för att stödja utbyggnaden av tillgången till alternativa bränslen i glesbygden vill utskottet anföra följande. Av ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) framgår att från EU-budgeten kommer att tilldelas medel för miljö- och landsbygdsprogrammet för . Utöver den nödvändiga nationella medfinansieringen anser regeringen att det är angeläget att ytterligare öka programmets omfattning. Regeringen bedömer därför att anslagen för miljö- och landsbygdsprogrammet bör ökas med under nästa programperiod 2007-2013. Till följd av en viss fördröjning i genomförandet under programmets inledande år beräknas dock utgifterna endast öka med och . Utskottet konstaterar att det i samband med budgetpropositionen för blir aktuellt med en precisering av hur dessa medel skall fördelas.I den ekonomiska vårpropositionen föreslårregeringen vidare att anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ökas med . Skälet är att lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel träder i kraft . Utbyggnaden av pumpar med förnybara bränslen skall ske successivt till . Regeringen anser att bidrag skall kunna lämnas för investeringar i utbyggda tankställen för förnybara drivmedel. Utskottet har inhämtat att det inom pågår arbete med att precisera hur dessa medel skall användas. Med det anförda föreslår utskottet att motionen i berörd del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som anförs i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 12 om att tullar inte skall användas för att skydda den inhemska marknaden för t.ex. etanol. Som framgår av propositionen har inom ramen för WTO försökt att åstadkomma förhandlingar om att eliminera tullar och icke-tariffära handelshinder för miljövaror och tjänster. Detta lyckades i och frågan finns nu på förhandlingsdagordningen. En liberalisering av handeln med miljövaror och tjänster, inklusive de med en stor klimatförbättrande potential eller en minskad negativ klimatpåverkan, kan enligt regeringen vara ett ekonomiskt effektivt sätt att lösa de problem med föroreningar och utarmning av miljön som bl.a. följer av ökad befolkningstillväxt och därmed efterföljande ökad produktion av energi samt ökad användning av kemikalier och andra material eller ämnen. Liberalisering på detta område är som regeringen framhåller således viktigt för att främja ett positivt samspel mellan handelsliberaliseringar och miljöhänsyn. Med det anförda avstyrker utskottet motionen i berörd del. Av propositionen framgår att en miljöbil enligt förordningen (2004:1364) definieras som en personbil utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet, alkohol eller annan gas än gasol och tillhör miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att en miljöbilsdefinition utvecklas över tiden så att den fortlöpande kan användas för att främja de miljömässigt bästa bilarna. En miljöbilsdefinition bör därför antingen ha en inbyggd dynamik eller revideras periodiskt. Som framgår av propositionen ändras definitionen för en miljöbil genom att även bensin- och dieselbilar med låg bränsleförbrukning klassas som miljöbilar. Även hybridbilar förs till denna kategori. Dessutom införs ett bränsleförbrukningskrav och energikrav för bilar utrustade med teknik för drift helt eller delvis med annat bränsle än bensin eller diesel (SFS 2005:1228). När det gäller statliga inköp skall för av det antal personbilar som en myndighet köper in eller leasar under ett kalenderår vara miljöbilar. Ändringen beror på den höjda ambitionsnivån för som regeringen lade fram ekonomiska vårproposition (proposition 2003/04:100). Utryckningsfordon, minibussar och skyddsfordon är fortfarande undantagna från kravet. Utskottet är inte berett att föreslå något särskilt uttalande från med anledning av motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkandena 13 och 14. Motionen avstyrks i berörda delar. Beträffande klimateffekter av infrastrukturinvesteringar vill utskottet hänvisa till vad regeringen anför i proposition 2005/06:160 Moderna transporter. I denna framhålls att hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut skall utformas så att de tar hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser på lång sikt. Syftet med transportpolitiken är enligt regeringen att påverka transportsystemet och dess funktion i samhället så att det kan bidra till att uppnå tillväxt- och välfärdsmål där olika aspekter på välfärd och livskvalitet måste kunna balanseras mot varandra. En långsiktigt hållbar transportförsörjning innebär enligt regeringen att transportsystemet skall utvecklas för att tillgodose såväl dagens behov som kommande generationers behov. Utskottet konstaterar att regeringen anser att det övergripande målet för transportpolitiken liksom tidigare bör preciseras i följande långsiktigt inriktade delmål: ett tillgängligt transportsystem, hög transportkvalitet, säker trafik, god miljö, regional utveckling och ett jämställt transportsystem. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 36 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller utsläpp av koldioxid från personbilar vill utskottet anföra följande.För närvarande pågår förhandlingar i rådet om en ny förordning om avgaskrav och om reparationsinformation för personbilar och lätta lastbilar, s.k. EURO 5 (förslag till förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation, KOM[2005] 683 slutlig). Kommissionen föreslår i denna bl.a. att biltillverkaren skall bli skyldig att ange uppgifter om koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning och att mätmetoden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning skall ses över (faktapromemoria 2005/06:FPM49). Utskottet har från inhämtat att stöder båda dessa förslag. Vidare arbetar för att även bilar som drivs med alternativa bränslen såsom biogas, etanol och FAME (fettsyrametylestrar) skall omfattas av reglerna. Det finns inte några lagstadgade krav när det gäller utsläpp av koldioxid från motorfordon. Däremot har den europeiska fordonsindustrin ACEA åtagit sig att uppnå genomsnittliga koldioxidutsläpp från nya personbilar på /km /2009 och på /km . Utöver det anförda vill utskottet erinra om att det vid behandlingen av regeringens miljömålsproposition anförde att det i likhet med regeringen anser att i sitt arbete med avgasfrågor inom EU bör prioritera frågor kring kvalitetssäkring av testmetoder. Eftersom avgaskrav består av olika delar, gränsvärden och testmetoder, är det viktigt att även testmetoderna är rättvisande beträffande utsläppen (bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 49). Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 7 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp) om förbränning av fossilt material i avfallssektorn med hänvisning till vad regeringen anför i proposition 2005/06:125 Beskattning av visst hushållsavfall som förbränns, m.m. Jämför reservation 61 (mp). Enligt motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 20 börregeringen ge i uppdrag att öka ansträngningarna med att återvinna plast. Målet bör vara att minska plastinnehållet i det avfall som går till förbränning med till år 2010.Motionärerna lyfter fram den skatt på förbränning av avfall som införs bl.a. i syfte att öka incitamentet att sortera ut material som kan återanvändas eller återvinnas. Det behövs dock ytterligare åtgärder för att öka materialåtervinningen och biogasproduktionen, anser de. I proposition 2005/06:125 Beskattning av visst hushållsavfall som förbränns, m.m. föreslår regeringen att fossilt kol i visst hushållsavfall skall vara skattepliktigt om det förbrukas för uppvärmning. Propositionen behandlas i (beräknat riksdagsbeslut ). Av denna framgår att det i fråga om de avfallspolitiska målen kan konstateras att skatten oavsett nivå innebär viss styrning. Förbränningen av hushållsavfall blir dyrare genom högre mottagningsavgifter på förbränningsanläggningarna. Detta ger enligt regeringen dels ett incitament för kommunen att minska sådant avfall genom utsortering, dels en förbättrad konkurrenssituation för alternativa behandlingsmetoder. Enligt regeringen torde förslaget ha den positiva följden att företrädesvis plast som lämpar sig för återvinning utsorteras, i stället för all plast oavsett lämplighet. Regeringen bedömer att endast fossilt kol i hushållsavfall som omfattas av den kommunala renhållningsskyldigheten bör beskattas inledningsvis. Halten fossilt kol beräknas enligt en schablon. Det finns enligt regeringen skäl att till en början begränsa införandet av förbränningsskatten till ett visst område i syfte att vinna praktiska erfarenheter. Om erfarenheterna är positiva kan ordningen utvidgas till att även omfatta andra avfallstyper. Utskottet konstaterar att en utvidgning av skatten till att även omfatta andra avfallstyperskulle ge fler incitament till att omhänderta plast i avfall på annat sätt än genom förbränning. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att tillstyrka förslaget i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 20 om ett uppdrag till . Motionen avstyrks i berörd del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (fp, kd, mp) om minskade utsläpp från jordbrukssektorn med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen. Jämför reservationerna 62 (fp, mp), 63 (kd) och 64 (mp). Jordbruksstöden bör utformas så att de i större utsträckning gynnar produktion av förnybar energi, anförs i motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 10. Den skyndsamma utvecklingen när det gäller biomassa och energiproduktion knuten till jordbruket bör vara en viktigt prioritering på kort sikt, anser motionärerna. I motion 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 9 anförs att regeringen bör låta utreda vilka åtgärder som krävs för att minska jordbrukets klimatpåverkan. Jordbrukssektorn står för en relativt stor andel av klimatgaserna och måste bidra till minskade utsläpp, anser motionärerna. Enligt motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 18 bör få i uppdrag att tillsammans med föreslå konkreta åtgärder för att minska jordbrukets användning av fossila bränslen.I motionens yrkande 19 begärs en utredning om minskning av andra drivhusgaser än koldioxid inom jordbrukssektorn. Utredningen bör även identifiera forskningsbehovet vad gäller jordbrukets klimatpåverkan. Av propositionen framgår att utsläppen av växthusgaser från jordbruket har minskat . Detta är enligt regeringen främst ett resultat av minskade djurbesättningar och minskad areal odlad organogen jord. Utvecklingen inom jordbrukssektorn styrs i stor utsträckning av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. träffades en överenskommelse mellan EU:s jordbruksministrar om en reformering av EU:s jordbrukspolitik. I princip innebär reformen att stödet frikopplas från produktionen och stödet styr således inte val av produktion. Enligt regeringen torde reformen på EU-nivå innebära produktionsminskningar, vilket i sin tur bör leda till minskade utsläpp. I vilken grad kan dock först bedömas efter ländernas nationella genomförande av reformen, vilket sker . Möjligheterna att ytterligare minska utsläppen utöver vad som ges av denna politik är enligt regeringen begränsade. Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU har betydelse för jordbrukets omfattning, inriktning och lönsamhet och påverkar därmed utsläppen av växthusgaser från jordbruket. Särskilt viktigt är djurhållningens omfattning och inriktning, kväveanvändningen, i vilken omfattning de organogena jordarna odlas samt odlingen av energigrödor. I propositionen framhålls att det inom det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet för finns en rad åtgärder som har till syfte att medverka till en ekologisk hållbar utveckling på landsbygden. Flera av åtgärderna består av ersättningar för att bevara ett öppet odlingslandskap, bevara biologisk mångfald och kulturmiljövärden samt minska utsläppen av växtnäringsämnen. Någon specifik åtgärd för att begränsa växthusgasutsläppen finns inte, men de åtgärder som genomförs av andra skäl kan enligt regeringen påverka utsläppen av växthusgaser för jordbruket. Enligt regeringen kan enbart kvalitativa bedömningar göras av vilka effekter på utsläppen av växthusgaser som olika bestämmelser och ersättningar inom jordbruket kan resultera i. Som exempel nämns att krav på täckning av flytgödselbehållare som införts i för att minska ammoniakavgången torde ha till följd att metanavgången minskar men kan ge upphov till ökad lustgasavgång. betyder troligen en övergång från fast- till flytgödsel att lustgasutsläppen minskar medan metanavgången torde öka.