bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — Ordningen innebär i huvuddrag att sådana förslag av kammarkansliet utan motionsrätt hänvisas till berört fackutskott för bedömning av om förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. Om fackutskottet finner att kommissionens förslag kan strida mot subsidiaritetsprincipen anmäler utskottet frågan till med ett eget yttrande. Om också finner att det aktuella förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen föreslår kammaren att avge ett motiverat yttrande till EU:s institutioner. Om inte finner anledning att föreslå kammaren att avge ett motiverat yttrande meddelar kammaren och fackutskottet det genom ett protokollsutdrag. Om uppmärksammar en fråga som fackutskottet inte anser bör föranleda något motiverat yttrande kan på eget initiativ föreslå kammaren att ett motiverat yttrande bör avges. skall anmodas att yttra sig till innan förslaget till kammaren avges. Om efter att ha inhämtat yttrande från fackutskottet anser att frågan inte bör prövas av kammaren är ärendet därmed avslutat. En enskild ledamot föreslås ha rätt att anmäla till om ledamoten anser att ett kommissionsförslag strider mot subsidiaritetsprincipen. Anmälan bör ske efter det att kommissionsförslaget översänts till . har då att pröva frågan, men behöver inte motivera sitt ställningstagande om det inte anser att någon åtgärd är påkallad. avgör med sedvanliga omröstningsregler i utskottet om utskottet skall avge ett betänkande med förslag om motiverat yttrande till kammaren. Om 115 ledamöter begär att skall avge ett betänkande i en viss fråga skall dock vara skyldigt att göra det. Kommitténs förslag i denna del har föranlett en reservation (kd och fp). Reservanterna menar att bör arbeta med en subsidiaritetskontroll enligt det konstitutionella fördraget, även om det konstitutionella fördraget inte träder i kraft. I ett särskilt yttrande (m och c) anför dessa ledamöter av att de delar den uppfattning som förs fram i den nämnda reservationen men att de anser det svårt att förorda förändringar i riksdagsordningen som uttryckligen hänvisar till ett fördrag som ännu inte trätt i kraft. När det gäller subsidiaritetskontroll pekar även på de möjligheter som står till buds inom ramen för gällande reglering. Inledningsvis erinras om att subsidiaritetsprincipen återfinns i artikel 5 i EG-fördraget och således utgör en del av gällande gemenskapsrätt. Vidare erinras om det gällande protokollet till dagens EU- och EG-fördrag om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. I protokollet anges att Cosac får till , rådet och kommissionen överlämna alla bidrag som man finner lämpliga när det gäller unionens lagstiftande verksamhet, särskilt beträffande tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, området för frihet, säkerhet och rättvisa samt frågor som rör de grundläggande rättigheterna. konstaterar att med dess samlade förslag stärks utskottens ställning ytterligare, och det kommer därför att finnas ökat utrymme för utskotten att aktualisera subsidiaritetsfrågor. Kommittén framhåller att det är önskvärt att utskotten utnyttjar de möjligheter som står till buds. Därvid påpekas att subsidiaritetsprincipen kan aktualiseras om utskottet avger ett utlåtande över t.ex. en vitbok. Vid behandlingen av ett kommissionsförslag kan vidare ett utskott ta upp subsidiaritetsprincipen i kontakter med företrädare för regeringen eller i likhet med vad som redan gäller med stöd av sin initiativrätt ta upp frågan i ett betänkande till kammaren. I motion 2005/06:K4 av () yrkande 1 föreslås att förslaget till begränsning av verksamhet avslås. Däremot tillstyrks förslaget om att riksdagsordningen skall reglera regeringens samråd med nämnden inför . Även samrådet i samband med regeringskonferenser bör enligt motionen regleras i riksdagsordningen. I motion 2005/06:K4 av () yrkandena 2 och 3 föreslås att beslutar att godkänna de i motionen föreslagna riktlinjerna för utskottens och arbete med EU-frågor. Motionären anser att begreppet "beslut" vid ministerrådens möten bör definieras tydligt och klart som innefattande alla ministerrådsbeslut i hela den beslutsskapande fasen i EU. Det bör klargöras att alla faktiska beslut som tas under den beslutsskapande fasen kan bli föremål för utskottens "överläggningar" med regeringen och att dessa faktiska beslut måste få acceptans i inför ministerrådsmöten. Motionärens förslag går vidare ut på att fackutskottet antingen föreslår ett kort och koncist "ja" till den av regeringen föreslagna svenska positionen, eller - om utskottet säger "nej", eller det vill göra ett kompletterande medskick - formulerar en kort yttrandetext om detta på två-fyra rader, som är av rekommenderande karaktär och som justeras i utskottet. Texten, som sänds till och dessutom läggs ut på utskottets hemsida, bör ses som utskottets oförbindande rekommendation inför ställningstagande och ger dessutom regeringen en chans att eventuellt modifiera sig inför samrådet i . I motion 2005/06:K7 av m.fl. (kd) yrkande 1 föreslås att beslutar om subsidiaritetskontroll. Motionärerna anser att redan nu bör besluta om de ändringar av riksdagsordningen som är nödvändiga för att en subsidiaritetskontroll enligt det konstitutionella fördragets tankegångar skall kunna förverkligas. I motion 2005/06:K9 av m.fl. (fp) yrkande 1 och motion 2005/06:U338 av m.fl. (fp) yrkande 4 förs fram förslag med samma innebörd. I motion 2005/06:K9 av m.fl. (fp) yrkande 1 föreslås att beslutar, i enlighet med vad i motionen anförs, om ändringar i riksdagsordningen och regeringsformen för att ge möjligheter för de svenska Europaparlamentarikerna att delta i särskilt anordnade debatter i den svenska . Enligt motionärernas uppfattning bör de svenska Europaparlamentarikerna ges möjlighet att delta i särskilt anordnade EU-debatter i den svenska . I motion 2005/06:U338 av m.fl. (fp) yrkande 5 förs fram ett förslag med samma innebörd. I motion 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 1 föreslås att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att införa motionsrätt på EU-dokument. Motionärerna anser att det bör införas allmän motionsrätt på EU-dokument. I motion 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 3 föreslås att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att debatter om EU och deras inverkan på svensk politik skall öka. Motionärerna anser att inslaget av EU-debatter i bör öka. I motion 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 7 föreslås att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa . Enligt motionen bör i dess nuvarande form avskaffas. I motion 2005/06:K458 av () förs fram ett förslag med samma innebörd. I motion 2005/06:U338 av m.fl. (fp) yrkande 2 föreslås att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att grundregeln bör vara att sammanträden skall vara öppna för allmänhet och medier. I motion 2005/06:K380 av m.fl. (mp) föreslås att beslutar om ändring i riksdagsordningen i den del som gäller möten med utskott och i enlighet med vad som i motionen anförs. Motionärerna anser att huvudregeln bör vara att utskottens och möten skall vara öppna men att utskott och , om särskilda skäl föreligger, kan besluta om att hålla stängda möten. Samhällsvetenskapliga fakultetsnämndenvid tillstyrker förslaget om en fördjupad och organiserad utskottsbehandling av kommissionens grön- och vitböcker samt om nya möjligheter att debattera dessa i kammaren. tillstyrker även de föreslagna bestämmelser som på ett tydligare sätt markerar att utskotten skall arbeta med EU-frågor och som stärker deras rätt att begära och få överläggningar med regeringen samt förslaget om att låta en partigrupp som saknar representant i medverka med en representant från berört utskott. Vidare stöder fakultetsnämnden förslaget om utökade möjligheter för att hålla öppna överläggningar. Däremot vänder sig av föreslagna uppgiftsfördelningen mellan utskott och . Som alternativ utpekar fakultetsnämnden antingen att ett redan existerande utskott får i uppdrag att vara samordnande eller att görs om till ett . förordar den sistnämnda lösningen och hänvisar till att EU-frågor enligt tillgänglig forskning bereds i utskott i de andra EU-länderna, åtminstone i EU-15 (förutom ). Detta verkar också vara den modell som flera av de nya medlemsländerna föredrar. Det är fakultetsnämndens uppfattning att bör ges utrymme att ta del av denna forskning i en eller flera forskarrapporter och utbyta erfarenheter med andra parlament innan den återkommer med ett nytt förslag. hänvisar slutligen till att det finns exempel på att andra parlament har integrerat Europaparlamentariker i beredningen av EU-frågor. utesluter inte att de i ingående partigrupperna och utskotten också skulle kunna dra nytta av ett sådant förfaringssätt. Hovrätten över och anser att det finns skäl att överväga vissa klargöranden och justeringar i kommittéförslaget i de delar som har koppling till beslutsproceduren inom EU. Beträffande den förslagna ordningen med beslut av (kammaren) vid behandling av grönböcker, vitböcker och meddelanden ifrågasätter hovrätten om inte motioner skulle kunna få väckas med anledning av de remitterade samrådsdokumenten. När det därefter gäller den föreslagna texten i riksdagsordningen anser hovrätten att det är tvivelaktigt om det i 10 kap. 4 § använda ordet "granskning" för utskottets uppgift är tillräckligt upplysande. Som en bättre lösning förordas att det i en särskild mening i andra stycket anges att utskottet har att granska dokumentet med möjlighet att redovisa preliminära synpunkter. Därmed markeras klart att beslut blir av konstitutionellt oförbindande slag. Beträffande det "saksamråd" som skall äga rum mellan ett utskott och regeringen efterlyser hovrätten ett motivuttalande om verkningarna av vad utskottet gett uttryck åt. För gränsdragningen mellan utskottens och behörighet att vara kontaktorgan i förhållande till regeringen anser hovrätten att det också vore av värde att motivledes något bättre ange när man har att göra med en fråga som har nått det stadium att den "skall beslutas" i ministerrådet. Slutligen föreslås av pedagogiska skäl vissa omdisponeringar av de berörda reglerna i 10 kap. riksdagsordningen. vid redovisar i sitt yttrande en positiv inställning till förslaget om att strategiska EU-dokument som grön- och vitböcker skall kunna diskuteras i utskott och kammare, men tillägger att praxis får utvisa om förslaget är väl avvägt. Institutionen anser också att förslaget om öppna sammanträden är klokt när det gäller utskottens hantering av strategiska EU-dokument. Möjligheten till öppna sammanträden i lär dock enligt institutionens bedömning bli begränsad, eftersom nämndens arbete nu föreslås bli mer fokuserat på förtroliga överläggningar inför regeringens förhandlingar i rådet m.m. Institutionen ställer sig slutligen tveksam till förslaget om att också andra riksdagsledamöter än ordinarie ledamöter skall kunna tillfälligt delta i nämndens arbete. riktar i sitt yttrande kritik mot att i betänkandet inte i större utsträckning tagit ställning till vilka prioriteringar som kan och bör göras mellan olika typer av riksdagsärenden. En stärkt roll för utskotten i arbetet med EU-frågorna kräver enligt yttrandet framför allt två saker: a) att denna uppgift regleras i riksdagsordningen eller liknande så att den i betydelse kan konkurrera med övriga ärendetyper för vilka beredningstvång råder och b) om nya arbetsuppgifter läggs på utskotten måste något annat i dagens utskottsarbete skäras ned. Förslaget om att det skall bli en obligatorisk uppgift för utskotten att behandla grön- och vitböcker betecknas i sammanhanget som ett steg i rätt riktning. anser dock att det kan finnas goda skäl till att är mer formellt involverad i hela lagstiftningsprocessen inom EU. Det noteras att vanliga lagstiftningsärenden från kommissionen täcks in först genom den subsidiaritetskontroll som införs efter ett godkännande av det konstitutionella fördraget. Förslaget om ett parallellt system för behandling av EU-frågorna i dels fackutskott, dels kunde enligt yttrandet behöva övervägas ytterligare. Närmast till hands ligger att avskaffa och ge respektive fackutskott hela ansvaret för att följa ett lagstiftningsärende från början till slut. Den helhetsbild som en sådan granskning skulle ge utskottet borde även bidra till att förutsättningarna för en subsidiaritetsprövning enligt nuvarande eller kommande regler förbättras avsevärt. I sammanhanget påpekas även att resonemang om vilket organ i som skall utföra en eventuell subsidiaritetskontroll enligt det konstitutionella fördraget inte är så tydliga som kanske vore önskvärt. Avslutningsvis uttrycks i yttrandet kritik mot att förslag inte går tillräckligt långt i fråga om arbetsbesparande åtgärder för att skapa större utrymme för EU-frågornas hantering i utskotten. Kammarrätten i inriktar sig i sitt remissyttrande på de överväganden gör särskilt beträffande ansvarsfördelningen mellan och regeringen. Sammanfattningsvis avstyrker kammarrätten förslagen till ändring i riksdagsordningen såvitt avser dels hanteringen av grön- och vitböcker, dels ordningen för samråd mellan regering och riksdag. Vad gäller dessa frågor konstaterar kammarrätten att betänkandet saknar den konstitutionella infallsvinkel som behövs för att bedöma förslagen och att betänkandet och dess förslag därför är otydligt och problematiskt. Enligt kammarrätten förefaller det egendomligt att utskottens utlåtanden om innehållet i grön- och vitböcker skall bli föremål för kammardebatt, votering och beslut utan att besluten skall ha någon reell innebörd. Det ligger nära till hands att i stället föreställa sig att ett sådant beslut i kammaren i realiteten blir en - troligen ibland svårtolkad - bindning av regeringens agerande i ett tidigt skede av beslutsprocessen. Kammarrätten anför vidare att detta framstår som olyckligt, och att den föreslagna ordningens förhållande till 1 kap. 6 § regeringsformen självklart måste analyseras närmare. Det anförs i sammanhanget att betänkandet är olyckligt tyst när det gäller frågor om den föreslagna ordningen skall ses som en förstärkning av kontrollmakt eller om det är fråga om en ny och utvecklad maktfunktion. Kammarrätten frågar sig också vad det betyder och hur det kommer att fungera när regeringen skall "överlägga" med fackutskotten och "samråda" med . Detta är enligt kammarrätten ytterligare ett exempel på oklarheter i betänkandet. Kommuner och Landsting anser att det i beredning av EU-ärenden skall ingå en analys av om ärendet får väsentliga konsekvenser för verksamheten i de svenska kommunerna och landstingen/regionerna. I anslutning härtill anförs att ambitionen att utveckla kontakterna med företrädare för kommuner och landsting/regioner bäst tas till vara genom ett formellt samrådsförfarande med Kommuner och Landsting. i (LO) delar det synsätt som har vad gäller att involvera fackutskotten och kammaren i arbetet med EU-frågor. Likaså anser LO att det slutgiltiga samrådet även fortsättningsvis bör ske i . Däremot ställer sig LO tveksamt till att tillfälligt skifta ledamöter i . Därvid anförs att det krävs djup kunskap om beslutsprocessen i EU för att framgångsrikt kunna påverka samrådsfasen. För att skall fungera på ett bra sätt är kontinuitet särskilt viktig. hänvisar till sitt yttrande till referensgrupp för EU-frågor, i vilket anfördes bl.a. att trafikutskottet var berett att söka avsätta mer utrymme för EU-frågor på bekostnad av arbetsinsatser för behandling av vissa slags motionsförslag. En tydlig positionering av fackutskottet som ett reellt samrådsorgan för beredning av EU-frågor inom utskottets beredningsområde förordades. sade sig trafikutskottet kunna inse betydelsen av att ha ett samordnat organ i för beredningen av vissa EU-frågor. Till detta organ borde ökade möjligheter finnas för utskottets ledamöter och suppleanter att närvara, exempelvis genom att förordna fler suppleanter i det aktuella beredningsorganet. Beträffande förslaget till ett konstitutionellt fördrag - och då särskilt subsidiaritetskontrollen - förordade trafikutskottet ett samordnat förfarande där fackutskottets synpunkter förenas med en mer övergripande prövning inom . Härutöver menar trafikutskottet att om EU - berättelse om verksamheten i Europeiska unionen fortsättningsvis bör remitteras till , eftersom detta utskott utpekats som det utskott som har ett sammanhållande ansvar i vissa avseenden. majoritet - företrädd av Moderata samlingspartiets, liberalernas, , och ledamöter i utskottet - tillstyrker förslag vad avser behandlingen av grön- och vitböcker. En minoritet i utskottet - företrädd av Socialdemokraternas ledamöter i utskottet - menar att utskottets utlåtande bör anmälas i kammaren av talmannen. När denna anmälan görs kan den ledamot som så önskar begära ordet. Kammarens hantering av EU-dokument bör avslutas med att kammaren utan något ställningstagande lägger utlåtandet till handlingarna. Vidare tillstyrker kulturutskottets majoritet - företrädd av Moderata samlingspartiets, liberalernas, , och ledamöter i utskottet - kommitténs förslag om att ett parti som inte har någon företrädare för kulturutskottet bland sina ledamöter eller suppleanter i tillfälligt bör kunna sätta in en ledamot från kulturutskottet när nämnden samråder i frågor som rör kulturutskottets ansvarsområde. En minoritet i utskottet - företrädd av Socialdemokraternas ledamöter i utskottet - anser att kulturutskottet bör avvisa förslaget. vill kulturutskottet betona värdet av kontakter med företrädare för andra parlament inom främst EU. Utskottet ser därför mycket positivt på kommitténs förslag i det avseendet och ser det som angeläget att det kan förverkligas. avstår från att framföra synpunkter i sak på förslagen om förändringar i arbete med EU-frågor men vill framhålla nödvändigheten av att de praktiska möjligheterna för utskotten att ha en starkare roll i EU-frågor förstärks. I samband därmed hänvisar utskottet till synpunkter som utskottet anförde till referensgrupp för EU-frågor . Av det yttrande som då avgavs framgår bl.a. att med socialförsäkringsutskottets stora arbetsbörda är det knappast möjligt att ägna större del av arbetstiden åt EU-frågorna. Genom förstärkningar av utskottets kansli kan arbetet med EU-frågorna i viss mån underlättas, men det är ändå helt nödvändigt att ledamöterna, som demokratiskt valda, ges tid och möjlighet att sätta sig in i frågorna och göra en bedömning utifrån sitt politiska uppdrag. För det behövs i första hand dels ett bättre skriftligt och välstrukturerat underlag från regeringen, dels en tydligare tidtabell för hanteringen av enskilda EU-frågor. Om det formella samrådet skall ske i fackutskotten behövs särskilda kansliresurser för detta, inte minst för den dokumentering av samrådet som måste ske. I ett särskilt yttrande (m) framhålls att förändringarna visserligen kan vara betungande för utskotten men är nödvändiga för att för del minska det s.k. demokratiska underskottet i EU. välkomnar förslaget om att regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i EU som utskotten bestämmer. Utskottet vill understryka vikten av att saksamrådet med utskotten dels sker på politisk nivå så att utskottens ledamöter ges möjlighet att överlägga med och ge sina synpunkter till berört statsråd, dels sker under tidig fas i EU:s berednings- och beslutsprocess. Det anges vara angeläget att utskottens möten med regeringsföreträdare sker i form av överläggningar, och inte enbart blir av informationskaraktär. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet hänvisar till synpunkter som utskottet anförde till referensgrupp för EU-frågor . I det yttrandet konstateras att utskottet , om det finner det önskvärt, på eget initiativ kan ta upp till behandling de frågor som aktualiseras i en grönbok. Vidare anförs att en utskottsbehandling av både vitbok och därav föranledda motioner skulle kunna bidra till en tydligare och mer strukturerad behandling i . Minoriteten skulle alltid kunna få upp frågorna till prövning, och genom att alla ledamöter skulle ha möjlighet att delta i kammardebatterna skapas öppenhet när det gäller EU-frågornas hantering. Detta skulle även ge en möjlighet till tydligt riksdagsinflytande genom beslut i kammaren med uppmaning till regeringen att driva en viss linje. Beträffande subsidiaritetskontroll konstateras bl.a. i yttrandet att det förvisso kan hävdas att denna bedömning görs bäst av ett organ som är väl förtroget med politikområdet. kan det finnas en risk för att inte uppmärksammas på aspekter av konstitutionellt slag. Vidare kan ifrågasättas om en prövning i fackutskotten förbättrar möjligheterna att uppnå ett enhetligt principiellt synsätt från sida på de olika frågor som kan komma att aktualiseras. I fråga om samråd inför ministerrådsmöten m.m. anförs i yttrandet bl.a. att ett samråd i utskottet med ansvarig minister eventuellt kan ge utskottet större möjlighet att med större effektivitet följa upp regeringens hantering av EU-frågorna. Detta förutsätter dock att ett mer fullständigt protokoll, kanske med stenografisk uppteckning som grund, förs vid dessa samråd. En sådan ordning ställer dessutom ökade krav på utskottet när det gäller bl.a. förberedelser, kunskaper och resurser. Med samråd i utskotten kan det dessutom finnas anledning att överväga en ökad öppenhet, vilket i sin tur kan innebära vissa praktiska svårigheter när det gäller lokaler, dokumentation, etc. Vidare bör även ett samråd i utskottet innebära att grundläggande dokument inför samråden och ett mer utförligt protokoll publiceras. anser att det tydligare bör framgå av riktlinjerna för arbete med EU-frågorna att utskotten bör känna ansvar för att följa utvecklingen inom EU också i den del som rör kommittologin och dess verksamhet, dvs. det system för beslutsfattande inom EU som innebär att kommissionen fattar beslut om hur EU:s politik skall genomföras. I samband därmed hävdas att motsvarande verksamhet, när den bedrivs inhemskt, brukar uppmärksammas av , t.ex. inom ramen för uppföljnings- och utvärderingsverksamheten. avstår från att framföra synpunkter på de delar av förslag som rör konsekvenserna av ett ikraftträdande av det konstitutionella fördraget, men utgår från att det finns anledning och möjlighet att återkomma i frågan om ett ikraftträdande av fördraget skulle aktualiseras. , som välkomnar att förslag har lagts fram om hur arbete med EU-frågor skall kunna förändras och förstärkas, konstaterar dock att förslagen i vissa delar väcker konstitutionella frågor och därför behöver beredas ytterligare. Det gäller t.ex. betydelsen av det föreslagna saksamrådet som utskotten enligt förslaget skall ansvara för. Den föreslagna uppdelningen av regeringens samrådsskyldighet mellan utskotten å ena sidan och å andra sidan behöver också utredas ytterligare. Beträffande tidpunkten för överläggningarna med utskotten framhåller kommittén att dessa inte behöver ske just inför rådsmötena utan snarare innan frågorna kommer upp på ministerrådets dagordning. vill emellertid framhålla att åtskilliga frågor som befinner sig i ett tidigt skede av beslutsprocessen kommer upp på ministerrådets dagordning i form av presentationer, informationer eller lägesrapporter etc. Det finns alltså skäl för utskotten att beakta dessa dagordningar. Vidare måste det också - även om utskottens främsta uppgift är att behandla EU-frågorna i början av beslutsprocessen - finnas utrymme för utskotten att anlägga synpunkter under slutfasen. Erfarenheten har visat att det i vissa frågor kan vara motiverat att sakkunskapen i utskotten kommer till uttryck då frågor tas upp på ministerrådets dagordning vare sig de då befinner sig i beslutsstadiet eller på ett tidigare stadium. I detta sammanhang bör framhållas att i de fall utskotten skall ansvara för behandling av frågor som står på ministerrådets dagordning, dvs. icke-beslutsfrågor, bör detta ske när frågorna har behandlats av Coreper.