bet · GT01AU11 · 2006-04-27 00:00:00 — Sådana initiativ bör kunna komma till stånd utan något formellt ställningstagande från sida. Sammanfattningsvis kan något initiativ från sida inte anses påkallat med anledning av de nu behandlade motionerna A2 yrkande 6 (v), A3 yrkande 12 (kd), A6 yrkande 15 (c) och A260 yrkande 1 (v), som därför avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande mål om jämställdhet, punkt 1 - motiveringen (m) av (m), () och (). Moderata samlingspartiets grundläggande idé är alla människors frihet. Det är en självklarhet att alla människor oavsett kön ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Vi anser att detta bör och ska vara det naturliga, övergripande målet i svensk jämställdhetspolitik. Regeringens förslag till övergripande mål är således naturligt och föranleder ingen reservation. Det är först när målet fylls med innehåll, dels genom regeringens och utskottsmajoritetens skrivningar i frågan, dels genom delmålen och hur dessa ska uppfyllas, som skillnaderna framträder mellan nya politik och vänstermajoritetens. Moderata samlingspartiet anser att sättet på vilket regeringens övergripande jämställdhetsmål framställs begränsar politiken. Regeringen tar sin utgångspunkt i alltför snäva begrepp: Feminism och könsmaktsordning är ord som till sitt innehåll är viktiga och intressanta men som använts på ett sätt som uteslutit alla andra politiska lösningar än traditionell vänsterpolitik. För Moderata samlingspartiet utgår jämställdheten från alla människors lika värde och varje människas rätt till respekt för sin person, sina val och sina känslor. Ingen ska särbehandlas på grund av kön eller av andra skäl. All form av diskriminering, förtryck och generalisering måste motverkas. Människor har rätt att betraktas som individer och inte som delar av en viss grupp som godtyckligt tillskrivs vissa egenskaper, behov eller förutsättningar. Vår övertygelse är att alla människor - oavsett bakgrund, kön, religion, sexuell läggning eller etnicitet - vill och kan. Ingen ska betraktas som evigt svag eller oförmögen. Detta är vår politiska drivkraft och grunden till vår jämställdhetspolitik. Detta bör också, enligt vår mening, vara utgångspunkten för jämställdhetspolitikens övergripande mål. Övergripande mål om jämställdhet, punkt 1 - motiveringen (fp) av () och (). har framhållits som det jämställda landet, i sådan grad att inte bara omgivningen utan även vi själva uppfattat det som en sanning. Men jämställdheten har inte bara stått och stampat - den har i flera avseenden tagit steg bakåt. Kvinnor tjänar fortfarande mindre än män. har en av världens mest könssegregerade arbetsmarknader med kvinnor av de anställda inom kommuner och landsting. Fäders uttag av föräldraledigheten har bara förändrats marginellt. Kvinnor står för ökningen av långtidssjukskrivningarna. Kvinnor står för majoriteten av arbetet med hem och barn. Våldet mot kvinnor är utbrett. Regeringen tvingas i propositionen "Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken" att erkänna sina misslyckanden. Regeringens lösningar ser annorlunda ut än liberalernas. Att vara liberal innebär att bryta de strukturer som håller människor fast i kollektiva roller. Att vara liberal innebär därmed att vara feminist. Att vara feminist är däremot inte nödvändigtvis detsamma som att vara liberal. Det är uppenbart när man tar del av regeringens jämställdhetsproposition. Nytänkandet är långt borta. Ofta handlar det om att regeringen konstaterar hur det borde vara men sedan inte erbjuder några konkreta verktyg för att skapa förändring. Vill man åstadkomma verklig förändring i maktfördelningen mellan kvinnor och män fordras politisk dådkraft - inte endast nya myndigheter och ytterligare utredningar. Det ökar inte kvinnors makt. har ingen erinran mot propositionens formulering av det övergripande målet, dvs. att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Att vi accepterar målet som sådant innebär dock inte att vi står bakom regeringens politik på området. I andra reservationer i detta ärende utvecklar vi jämställdhetspolitik. Övergripande mål om jämställdhet, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner att det övergripande målet om jämställdhet ska vara "Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla livets områden". Därmed bifaller motion 2005/06:A3 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A261 yrkande 1. Utgångspunkten för jämställdhetspolitiken bör vara alla människors absoluta och okränkbara värde. Jämställdhet får inte reduceras till en kvinnofråga. Det är ytterst en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Den handlar om kvinnors och mäns lika möjlighet att förverkliga sina rättigheter, men även om deras skyldigheter att respektera andras. Genom historien har kvinnors möjligheter att förverkliga sina rättigheter varit underordnade männens. Även om kvinnans ställning stärkts och hennes situation förbättrats framför allt , lever fortfarande strukturer, värderingar och attityder kvar som missgynnar och diskriminerar. Man måste med kraft arbeta för att undanröja de strukturer, betraktelsesätt och värderingar som förhindrar eller begränsar lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter. Alla ska, oberoende av kön, få göra sina livsval. Det gäller exempelvis val som handlar om utbildning, arbete, livspartner, föräldraskap och boende. Jämställdhetspolitikens syfte måste vara att undanröja sådant som förhindrar och försvårar fria val. Det är inte tillräckligt att enbart fokusera på strukturella förhållanden, utan såväl analys som mål måste kompletteras med enskilda människors ansvar. bör därför fatta beslut om att andra mål än dem regeringen föreslagit bör ligga till grund för jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken som finns bör enligt mening fortsätta att gälla och förtydligas med en målbeskrivning som visar att jämställdhet ytterst handlar om att var och en ges möjlighet att förverkliga sig själv som människa. Det övergripande målet utgör en definition av vad jämställdhet innebär. I sitt innersta väsen handlar jämställdhet om att alla människor ska ha möjlighet att förverkliga de värden som tillkommer var och en. Alla ska ha frihet att förverkliga sina drömmar och utveckla sina personliga ambitioner, intressen och talanger oavsett kön. Detta kan endast ske ifall alla tillförsäkras samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Målet bör därmed vara "Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla livets områden", vilket bör besluta om. Med detta tillstyrks motion A3 yrkande 1 (kd). Andra övergripande frågor om jämställdhet, punkt 2 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A2 yrkande 4, 2005/06:A224 och 2005/06:A225 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:A6 yrkande 1 och 2005/06:A310 yrkande 1. Vi vet mycket om vilka brister som finns och det råder en bred konsensus i offentligheten om orimligheten i de uppenbara könsorättvisorna. Inom vissa områden kan vi också se att viktiga förändringar sker, att det pågår utrednings- och forskningsarbete och att en rad reformer förbereds. som detta är en del av verkligheten står det klart att mycket av strukturerna är intakta och att det återstår både kunskap och prioritering innan vi kan säga oss vara nöjda. gör samma analys som regeringen i fråga om kvinnors underordning och mäns överordning. Det krävs dock ökad kunskap om mekanismerna bakom denna könsmaktsordning. För att få till stånd en förändring av den systematiska underordningen som innebär att kvinnor generellt har en svagare social, ekonomisk och politisk position i samhället än vad män har krävs ett helhetsgrepp på hur denna maktordning manifesteras och återskapas. anser att en utredning bör tillsättas som får i uppdrag att identifiera och analysera mekanismerna bakom strukturell diskriminering på grund av kön. Utredningen ska ge förslag på åtgärder för att motverka dessa mekanismer i syfte att upphäva den ordning som systematiskt gynnar män på kvinnors bekostnad. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är också angeläget att regeringen kan utveckla en strategi för att göra konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor till ett aktivt redskap för förändringsarbete i organisationer, myndigheter m.m. Det anförda innebär att motionerna A2 yrkande 4 (v), A224 (v) och A225 yrkande 1 (v) tillstyrks. Andra övergripande frågor om jämställdhet, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A6 yrkande 1 och 2005/06:A310 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:A2 yrkande 4, 2005/06:A224 och 2005/06:A225 yrkande 1. Jag anser att ojämställdheten bör bekämpas på två fronter. Kvinnors individuella möjligheter bör stärkas och lagstiftningen bör bli skarpare med utkrävbara rättigheter. Ett feministiskt perspektiv betyder att alla människor, oavsett kön, ska ha samma rättigheter och makt över sitt eget liv. Därför måste maktfördelningen mellan kvinnor och män förändras. Politiken måste tydligt klara av att analysera olika förslag utifrån ett genusperspektiv oavsett om det handlar om sjukvård, näringslivsfrågor, skatter, samhällsplanering eller andra områden. Tre områden är centrala i kampen för jämställdhet: Frihet från våld, lika lön för likvärdigt arbete och ökad makt. tankar om detta utvecklas i andra reservationer i detta ärende. Om vi ska lyckas bryta med de invanda maktstrukturerna där kvinnor är underordnade måste det skapas förutsättningar för en jämställdhet som låter både kvinnor och män utvecklas. Systemen får inte konservera fördelningen av makt och resurser utifrån ett könsperspektiv. Samhället har ett ansvar för att inte upprätthålla förtryckande system så att alla människor, både kvinnor och män, ges mer frihet och större möjligheter att forma sina egna liv. Det krävs dock ett arbete på flera plan, alltifrån vilka politiska beslut som fattas, hur myndigheter agerar och i slutändan hur vi som individer gör. Ska vi lyckas förändra människors attityder och värderingar måste jämställdhetsarbetet starta tidigt, så att vi redan som barn lär oss att kvinnor och män är lika mycket värda och att vi har samma rättigheter och samma valmöjligheter. Det anförda innebär att motionerna A6 yrkande 1 (c) och A310 yrkande 1 (c) tillstyrks. Delmål om makt och inflytande, punkt 3 (m) av (m), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om makt och inflytande ska vara: Kvinnor och män ska ha lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter i samhället. Därmed bifaller motion 2005/06:A4 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A3 yrkande 2. Kvinnor och män ska ha lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter i samhället. För oss moderater är det en självklarhet att alla människor är lika mycket värda och därför ska ges lika möjligheter att påverka samhället och medverka i beslutsfattandet. I en demokrati och en rättsstat garanterar likheten inför lagen att alla medborgare behandlas lika och ges samma möjligheter. Något annat är otänkbart. En jämn könsrepresentation är ingen garanti för att den reella makten fördelas jämnt mellan könen. Vi vill understryka att vi motsätter oss varje form av kvotering. Kvotering är endast matematisk rättvisa, som riskerar att cementera en förlegad syn att kvinnor behöver särskilda åtgärder för att ta sig fram. Det är dessutom lika fel att ta in en kvinna i en styrelse för att hon är kvinna, som att ta in en man för att han är just man. Vad som krävs är i stället en öppen diskussion och ett ansvarstagande från oss alla. Långsiktig, hållbar jämställdhet kräver attitydförändringar som inte uppnås genom tvång. Makten och inflytandet börjar i den egna vardagen, dvs. att kunna försörja sig själv och att kunna leva på sin lön. Delmålet om makt och inflytande ska vara: Kvinnor och män ska ha lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter i samhället. I andra reservationer i detta ärende utvecklar vi hur vi vill att man arbetar för att nå de olika delmålen för jämställdhet. Det anförda innebär att vi anser att motion A4 yrkande 1 (m) bör tillstyrkas. Delmål om makt och inflytande, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om makt och inflytande ska vara: Kvinnor och män ska ha samma rätt, möjlighet och skyldighet att vara aktiva samhällsmedborgare och forma villkoren för beslutsfattandet. Därmed bifaller motion 2005/06:A3 yrkande 2 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A4 yrkande 1. Makt, inflytande och delaktighet är nyckelbegrepp i samhällsgemenskapen. I ett jämställt samhälle behöver alla kunna vara aktiva samhällsmedborgare och forma villkoren för beslutsfattandet på samma villkor. Vi kristdemokrater anser att ett aktivt medborgarskap inte enbart handlar om rättigheter och möjligheter. I samhället har vi även skyldigheter gentemot varandra. Det går inte att som regeringen gör skilja dessa skyldigheter från resten av medborgarskapet eller från jämställdhetspolitiken. Delmålet bör, förutom att ta sikte på formella politiska rättigheter, även omfatta det vidare och mer svårgreppbara informella beslutsfattandet. Det är däremot tveksamt om staten bör, eller ens kan, sätta upp mål för den makt som representeras av näringsliv, medier och det civila samhället. Det allmänna bör alltid var ett föredöme. Däremot kan staten svårligen ålägga företag, föreningar eller trossamfund att arbeta för att nå av staten uppsatta mål utan att riskera att kränka grundläggande värden som äganderätt, förenings- och religionsfrihet. Det är inte enbart de rent kvantitativa aspekterna, en jämn numerär fördelning av kvinnor och män på olika maktpositioner, som behöver uppmärksammas. Även de kvalitativa aspekterna av makt, inflytande och delaktighet behöver omfattas av målet. anser att det första delmålet för jämställdhetspolitiken bör vara: "Kvinnor och män ska ha samma rätt, möjlighet och skyldighet att vara aktiva samhällsmedborgare och forma villkoren för beslutsfattandet." bör godkänna detta mål, vilket innebär att motion A3 yrkande 2 (kd) bör bifallas. Frågor med anknytning till delmålet om makt och inflytande, punkt 4 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A259 yrkande 7 och 2005/06:A370 yrkandena 2 och 36. I kan vi glädjas över att ha kommit långt på många områden och att vi har världens mest jämställda parlament kvinnor. När man ser till ledande poster inom myndigheterna ser det annorlunda ut. av myndighetscheferna var kvinnor . I större myndigheter med fler än 1 000 anställda var andelen ännu lägre, . Av SCB:s jämställdhetsstatistik framgår att könsfördelningen bland ledamöter i statliga bolagsstyrelser, dvs. där staten äger , är kvinnor och män. Kvinnor är även underrepresenterade i landsting och kommuner. Bland förtroendeuppdrag i kommuner och landsting är kvinnor och män. På poster med större maktbefogenheter, vilka även gav bättre ekonomisk kompensation, är statistiken än mer nedslående: kvinnor hade ordförandeposten i kommunerna, medan motsvarande inom landstingen var . Inom statlig sektor är av cheferna kvinnor och inom landstingssektorn är av cheferna kvinnor. Endast inom kommunsektorn finns fler kvinnliga än manliga chefer. Där är könsfördelningen kvinnor och män. I den privata sektorn är makten än mer ojämnt fördelad än i den statliga och kommunala. Av statistik som SiS utfört , där 288 företag ingår, innehas enbart 296 av 1 803 styrelseplatser av kvinnor. Av dem är inte en enda styrelseordförande. Andelen kvinnor i chefsposition inom privat sektor är också anmärkningsvärt låg: kvinnorna utgör . Vi kan konstatera att FN i sin granskning av om hur mål och krav uppfylls enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) riktat kritik mot att det finns så få kvinnor på höga poster inom såväl offentlig som privat sektor. I ett dynamiskt näringsliv som skapar jobb och tillväxt har vi inte råd att avstå från stora delar av befolkningens kompetens och skaparkraft. Det är ett samhällsintresse, inte bara ett direkt ägarintresse, att näringslivet i är så framgångsrikt och lönsamt som möjligt. Återkommande i jämställdhetsdebatten är diskussionen om kvotering inom näringslivet. Vi håller med om att utvecklingen går för långsamt när det gäller att få fler kvinnor till toppositioner i samhället. Regeringen undersöker förutsättningarna för att införa någon form av kvoteringsbestämmelse i lagstiftningen när det gäller representation av kvinnor och män i styrelserna i näringslivet. Men vägen till att förändra det går inte genom att kvotera in kvinnor på dessa positioner. Det är inte politikernas sak att säga vem som ska anställas eller väljas till olika uppdrag. Politikernas uppgift är att undanröja hinder och bana väg för möjligheter, medan frågan om vilka personer som ska utgöra styrelse och ledning i privata företag ska avgöras av företagens ägare, aktieägarna. En ökad andel kvinnor i bolagsstyrelserna är beroende av att det finns fler kvinnor med de erfarenheter och den kunskap som är nödvändiga för att få högre styrelseuppdrag, vilket det också finns. Fler kvinnor än män läser på högskolan. Männen dominerar fortfarande på de tekniska utbildningarna men kvinnorna har majoritet på de ekonomiska utbildningarna. Med andra ord kommer förutsättningarna att finnas. Staten bör själv vara ett föredöme när det gäller en jämn könsfördelning i styrelser och myndighets- och bolagsledningar. Regeringen bör ta initiativ till trepartssamtal för att uppnå en ökad representation på såväl styrelsenivå som på ledande poster. Vi tror också på att chefsutvecklingsprogram och rekryteringsprocesser utvecklas så att kvinnors kompetens särskilt lyfts fram och att kvinnliga kandidater målmedvetet övervägs för styrelseposter med målet att öka kvinnorepresentationen avsevärt. De faktorer som kan hämma kvinnor att ta på sig ett ledningsansvar bör kartläggas. Dessutom är det viktigt att den aktiva samhällsdiskussion som pågår mellan medier, politiker, börsbolag och andra berörda parter består. Det anförda innebär att motionerna A259 yrkande 7 (fp) och A370 yrkandena 2 och 36 (kd) bör bifallas av . Delmål om ekonomisk jämställdhet, punkt 5 (m) av (m), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om ekonomisk jämställdhet ska vara: Kvinnor och män ska ha lika möjligheter och villkor i fråga om utbildning, arbete och företagande, för att kunna uppnå varaktig ekonomisk självständighet. Därmed bifaller motion 2005/06:A4 yrkande 2 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A3 yrkande 3. Den kanske allra viktigaste formen av oberoende är att kunna leva på sin lön. Jämställdhetspolitiken handlar till stor del om att ge kvinnor lika möjligheter att skaffa sig ekonomisk makt som män. Dagens skattetryck gör att många har svårt att få ekonomin att gå ihop. Ofta lönar det sig knappt att arbeta. Detta drabbar främst låginkomsttagare, av vilka de flesta är kvinnor. Därför är ekonomisk frihet bland de viktigaste jämställdhetsreformerna. Vi moderater anser att en av de viktigaste prioriteringarna inom jämställdhetspolitiken måste vara att bidra till ökad inkomst för kvinnor. Vi föreslår en skatte- och bidragsreform som skulle innebära betydande skattesänkningar för främst låg- och medelinkomsttagare som arbetar deltid, dvs. framför allt kvinnor. Moderata samlingspartiet föreslår också betydande satsningar på kommunala verksamheter. Vi föreslår mer än regeringen till den kommunala sektorn. Samhällets service värnas, och många kvinnor kommer att få del av de positiva effekterna. Men ekonomiskt oberoende innebär mer än höjd lön. Vi vill också öka möjligheterna för kvinnor att göra lönekarriär och bryta den manliga dominansen inom företagandet. Fler kvinnor borde få chansen att utvecklas inom sina valda yrken och ta sig uppåt på karriär- och lönestegen. Det skulle också innebära fler kvinnor inom sektorer som varit förbehållna männen och på lång sikt bidra till en reell och hållbar jämställdhet. Mer än hälften av yrkesarbetande kvinnor är hänvisade till den offentliga sektorn som arbetsgivare. De saknar i praktiken tillgång till en fri arbetsmarknad. Den offentliga sektorn har blivit en kvinnofälla. Kvinnor arbetar i hög grad i offentlig sektor där konkurrensen är bristfällig. Det är därför viktigt att möjligheter ges för mer konkurrens på området. Moderata samlingspartiet vill ge större frihet för dem som arbetar inom vården att själva organisera verksamheten, utan politisk centralstyrning. Därför föreslår vi en s.k. startlag som gör det möjligt för läkare, sjuksköterskor, undersköterskor m.fl. att skapa nytt och välja inom sin egen arbetsmarknad. De kvinnor som väljer att starta företag måste kunna leva på sitt arbete. Alltför många företagare märker att inkomsterna inte räcker för att ta ut någon lön. Moderata samlingspartiet föreslår därför skattesänkningar för företagare och företag, främst för fåmansbolag. På detta sätt stimuleras fler, både kvinnor och män, att starta företag. föreslår s.k. nystartsjobb. De innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning m.m. . Detta kommer att gynna kvinnorna eftersom de i så stor utsträckning står utanför arbetsmarknaden. Nystartsjobbet kan göra att nya arbetstillfällen växer fram. Det är viktigt att unga kvinnor, och män, snabbt kommer in på arbetsmarknaden. Inom föreslår vi också en skattesänkning på hushållstjänster. Vi vill införa en 50-procentig skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . Reformen möjliggör för nya tjänsteföretag att växa upp inom en sektor där traditionellt sett kvinnor arbetar. Exempelvis kan en kvinnlig företagare starta ett företag för hushållsnära tjänster med anställda i nystartsjobb. Förslaget gör det också möjligt att lyfta av kvinnor en del av hemarbetet och i stället köpa in de tjänster man behöver. Kvinnor får därmed större möjligheter att arbeta och förkovra sig. Vi anser att delmålet om ekonomisk jämställdhet bör vara: Kvinnor och män ska ha lika möjligheter och villkor i fråga om utbildning, arbete och företagande, för att kunna uppnå varaktig ekonomisk självständighet. Detta ska godkännas av . Det anförda innebär att vi anser att motion A4 yrkande 2 (m) bör bifallas av . Delmål om ekonomisk jämställdhet, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om ekonomisk jämställdhet ska vara: Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning, egen försörjning och förmögenhetsbildning som ger egen ekonomisk trygghet livet ut. Därmed bifaller motion 2005/06:A3 yrkande 3 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A4 yrkande 2. Vi kristdemokrater anser det olyckligt att regeringen i sitt delmål om ekonomisk jämställdhet betonar det betalda arbetet. Även om detta begrepp kan antas inbegripa även eget företagande ligger tyngdpunkten på att uppbära inkomst från en anställning.