bet · GT01AU3 · 2006-02-16 00:00:00 — Deltidsarbetet har både klass- och könsmarkörer. Arbetsgivare i både privat och offentlig sektor diskriminerar kvinnor genom att de oftare än män hänvisas till deltidsarbete. Det behövs därför en lagstiftning som gör att heltidsarbete blir en rättighet och deltidsarbete en möjlighet. Deltidsanställda har en rätt till utökad arbetstid. Rätten är dock begränsad till den egna driftsenheten. Det innebär t.ex. att anställda i en butikskedja med flera butiker inte kan utnyttja sin företrädesrätt när det finns lediga timmar hos samma arbetsgivare i butiken i kvarteret intill eller att anställda i verksamhet inte har rätt att kombinera två deltidsarbeten inom t.ex. barnomsorgen. Inskränkningen till driftsenheten är helt omotiverad och urholkar företrädesrätten till utökad arbetstid. Företrädesrätten är också begränsad såtillvida att den anställde måste ha tillräckliga kvalifikationer för de nya arbetsuppgifterna. Det borde räcka med att den deltidsanställde efter en rimlig fortbildning kan anförtros nya arbetsuppgifter. Detta är av särskilt stor vikt eftersom deltidsanställda ofta inte får del av kompetensutveckling och allmänt sett har en svagare ställning på arbetsplatsen. menar att företrädesrätten för deltidsanställda till utökad arbetstid bör utvidgas till att omfatta samtliga driftsenheter hos arbetsgivaren och att kvalifikationskravet bör mildras. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:A245 yrkande 10 (v) och 2005/06:A269 yrkande 3 (v) bör bifallas. Vetoreglerna, punkt 11 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A245 yrkande 20 och avslår motion 2005/06:A220. Den svenska modellen innebär bl.a. att arbetstagarnas lönevillkor bestäms i avtal och inte i lag. Det är viktigt att slå vakt om parternas ansvar för löne- och arbetsvillkor. Det är också viktigt att slå vakt om kollektivavtalen så att inte utländsk arbetskraft utsätts för diskriminering då de arbetar i . Flera fackförbunds medlemmar har problem då utländsk arbetskraft utnyttjas som billig arbetskraft i . Det innebär både att utländsk arbetskraft diskrimineras och att svenska kollektivavtal undergrävs. Ett företag utan kollektivavtal kan på ett helt annat sätt än en kollektivavtalsbunden arbetsgivare ensidigt förändra löne- och anställningsvillkor. Om ett företag har skrivit under ett kollektivavtal innebär detta mer än att rätt lön betalas ut och att den anställde omfattas av samtliga försäkringar. är en ömsesidig förpliktelse som gäller för hela avtalsperioden. Vid en 38 § MBL-förhandling kan ett fackförbund lägga in sitt veto i fackliga frågor om företaget för en politik som anses strida mot god sed på arbetsmarknaden. Avsaknad av kollektivavtal anses emellertid i sig inte strida mot god sed på arbetsmarknaden utan är endast en del i den helhetsbedömning som görs. Ett fackförbund har ett intresse av att kunna lägga in sitt veto mot ett företag som bedriver social dumpning. God sed på arbetsmarknaden är dock ett alltför vagt begrepp för att vetorätten ska kunna utövas i ett sådant fall. anser att avsaknad av kollektivavtal i sig ska kunna utgöra grund för facklig vetorätt enligt 3840 §§ MBL. Det anförda innebär att motion 2005/06:A245 yrkande 20 (v) ska bifallas. konvention nr 94, punkt 15 (m, fp, kd, c) av (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: avslår motion 2005/06:A362 i denna del. Utskottets majoritet anser att motion 2005/06:A362 (s) bör bifallas delvis. I motionen anförs bl.a. att bör ratificera konvention nr 94. Frågan om vilka krav som får ställas vid en offentlig upphandling är omdebatterad. Risken är att ett krav på svenskt kollektivavtal vid offentlig upphandling skulle utestänga ett mycket stort antal anställda och företag i och särskilt många jobb och företag i den egna kommunen. Många mindre svenska företag, exempelvis familjeföretag, har nämligen inte kollektivavtal. Så var det med ungefär hälften av alla småföretag , och så är det sannolikt även . gällde det av samtliga företag. Dessa företag har uppskattats anställa av alla arbetstagare i privat sektor. konstaterade för sin del i betänkande 1997/98:FiU7 att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () inte ger utrymme för en upphandlande enhet att begära in upplysningar om en anbudsgivare har tecknat kollektivavtal. Socialdemokraterna instämde i den bedömningen. Frågan har prövats rättsligt . Såvitt vi har oss bekant finns ännu inget avgörande från Regeringsrätten. Kammarrätten i fann dock att krav på att en entreprenör skulle vara bunden av kollektivavtal i en offentlig upphandling stod i strid med 1 kap. 4 § . Länsrätten i har vid en laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900) upphävt ett fullmäktigebeslut om att en kommun vid offentlig upphandling ska kräva att alla leverantörer som deltar i den har kollektivavtal eftersom beslutet stred mot (mål 2434-05-E). I 1 kap. 4 § stadgas att en upphandling ska göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genomföras affärsmässigt. Anbudsgivare, anbudssökande och anbud ska behandlas utan ovidkommande hänsyn. Likabehandlingsprincipen som kommer till uttryck i bestämmelsen syftar bl.a. till att förhindra att en snedvriden konkurrens uppkommer. Som nämnts har (Fi2004:04) fått tilläggsdirektiv att pröva om nr 94 är förenlig med de två EG-direktiven om offentlig upphandling vid byggentreprenader m.m. respektive upphandling avseende vatten, energi, transporter och posttjänster. Utredningens slutbetänkande väntas . Vi anser att detta bör avvaktas och vi avstyrker därför motion 2005/06:A362 (s) i denna del. Företagsnedläggning, punkt 16 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A245 yrkandena och 2005/06:A308 yrkandena 14 och avslår motionerna 2005/06:N431, 2005/06:A216, 2005/06:A263, 2005/06:A351 och 2005/06:A353. Det sker en ständig omvandling av arbets- och näringsliv som varken kan eller bör stoppas. I har inte strukturomvandlingar setts som något negativt. Det är viktigt med en bred skattebas som kan finansiera offentliga satsningar i t.ex. infrastruktur, kultur, utbildning, vård och omsorg. Genom en stark offentlig sektor kan skillnader i livsbetingelser utjämnas över landet. Kostnaderna för företagens nedskärningsbeslut finansieras främst via offentlig verksamhet. Såväl anställda som företagsägare betalar via skatter och avgifter dessa kostnader. Åtgärder vid enskilda företags nedskärningar och nedläggningsbeslut bekostas främst av skattebetalarna kollektivt. bör ta ett ökat socialt och finansiellt ansvar för omställningskostnader i arbetslivet. Det behövs långsiktiga riskbedömningar av orter/regioner som kan drabbas hårt av företagsnedläggningar och av att företag flyttar. Ett förebyggande arbete bör inledas för att bredda näringslivet på orter/i regioner med ett ensidigt näringsliv. En utvecklingsfond bör finansiera satsningar och lönsamma storföretag ska betala en omställningsavgift till denna fond. Löntagarna bör också ges en ökad möjlighet att ta över hotad produktion. En offentlig infrastruktur med investeringskapital bör byggas upp för att stimulera löntagarägande med start . På lika sätt bör löntagarägande stöttas i olika skeden i övertagande och drift av verksamhet. Internationella erfarenheter bör tas till vara, t.ex. från . Enligt främjandelagen ska en arbetsgivare varsla länsarbetsnämnden vid driftsinskränkningar där minst fem anställda är drabbade. Om fler än 100 personer berörs ska varslet ske uppsägningar kan bli verklighet. Tanken är att varslet ska förbättra arbetsförmedlingens möjlighet att hjälpa den som drabbas. Om varsel försummas kan en varselavgift tas ut. För varje påbörjad vecka är avgiften 100 till per anställd som berörs av driftsinskränkningen. Denna låga avgift ska ställas mot lönekostnaden för en löntagare. Försummelse med varsel är därför en mycket lönsam handling. anser att denna avgift bör höjas så att den överskrider genomsnittliga lönekostnader för en löntagare. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:A245 yrkandena (v) och 2005/06:A308 yrkandena 14 (v) tillstyrks. Företagsnedläggning, punkt 16 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N431 och 2005/06:A216 samt avslår motionerna 2005/06:A245 yrkandena , 2005/06:A263, 2005/06:A308 yrkandena 14, 2005/06:A351 och 2005/06:A353. har inga lagar som hindrar ett företag att flytta utomlands. Det bör därför införas en lagstadgad skyldighet för en företagsägare som överväger att lägga ned en enhet eller en fabrik att först bjuda ut den till försäljning till, i tur och ordning, enhetens arbetare, ortens befolkning och den allmänna marknaden. Försäljningssumman ska vara skälig, och ingen utrustning som krävs för att driva enheten vidare ska kunna undantas från försäljningen. Det behövs en offensiv politik från den sida, inget mjäkande och ingen . Svenska regler ska inte göra det enkelt för företag att flytta härifrån. Storföretagen måste ta ett större ansvar vid företagsnedläggningar. Det finns goda erfarenheter där företag, lokala myndigheter och fackföreningar tillsammans tagit ansvar i samband med nedläggningar och utlokalisering av verksamhet. Frågan är hur vi kan uppmuntra och skapa incitament för företag att ta ett större ansvar i samband med företagsnedläggningar och utflyttningar av verksamhet. Det är möjligt att lagstiftningen måste skärpas så att storföretag inte ska få lägga ned fabriker och verksamhet som går med vinst. Exempelvis kan man kräva att ett företag måste motivera inför någon ansvarig myndighet, fackförbund och den eller de orter som drabbas varför företaget tänkt lägga ned verksamhet. Det organ som beslutet ska motiveras inför ska få makt att neka en tänkt nedläggning. Alternativt kan man kräva att storföretagen ekonomiskt ska ansvara för t.ex. en ny utbildning eller inkomstgaranti under ett visst antal månader. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:N431 (mp) och 2005/06:A216 (mp) bör bifallas. Ett ökat arbetstagarinflytande över arbetstiden, punkt 17 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 5, 2005/06:A259 yrkande 1 och 2005/06:A369 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:So554 yrkande 5, 2005/06:A307 yrkande 6, 2005/06:A331, 2005/06:A370 yrkande 16, 2005/06:A379, 2005/06:A395, 2005/06:A418 yrkande 1 och 2005/06:A420 yrkande 25. upplever många människor stress över att få ihop vardagen med arbete och familj. Ett ökat inflytande över den egna arbetstiden skulle betyda mindre stress för många och även göra det möjligt för fler att orka med arbetslivet och att utföra ett tillfredsställande arbete. Flexiblare arbetstid och mer makt över det egna arbetet är också en förutsättning för ett jämställt arbetsliv. vill ha en ny arbetstidslag som uppmuntrar till arbetstidsflexibilitet och ger fler människor möjlighet att arbeta på sina egna villkor. Lagen ska utformas så att arbetstiden läggs upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill ska kunna använda timbanken för att korta sin normala arbetstid under längre eller kortare perioder. Det ska också vara möjligt att ta ut tiden i timbanken som lön. Timbanken skulle vara särskilt värdefull för dem som inte har avtal om flexibel arbetstid . En arbetsgivare ska ha starka skäl för att neka en anställd förändrad arbetstid. motsätter sig en lagstadgad allmän arbetstidsförkortning eftersom den skulle hota både tillväxt och välfärd och inte heller ge den valfrihet som vi eftersträvar. Problemet är inte att vi som kollektiv arbetar för mycket i , utan för lite. I denna fråga finns en tydlig skiljelinje mellan liberal och socialistisk politik. Den socialistiska lösningen består i en ökad belastning på den generella välfärden och en politik som anser sig ha rätten att bestämma över individens tid. Vi liberaler ser däremot behovet av fler arbetade timmar i för den generella välfärden och företräder en politik som ger människor rätt att själva bestämma över sin tid. Det måste vara möjligt för den enskilde att variera omfattningen av sin arbetstid. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 5 (fp), 2005/06:A259 yrkande 1 (fp) och 2005/06:A369 yrkande 8 (fp) bör bifallas. Ett ökat arbetstagarinflytande över arbetstiden, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A370 yrkande 16, 2005/06:A418 yrkande 1 och 2005/06:A420 yrkande 25 och avslår motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 5, 2005/06:So554 yrkande 5, 2005/06:A259 yrkande 1, 2005/06:A307 yrkande 6, 2005/06:A331, 2005/06:A369 yrkande 8, 2005/06:A379 och 2005/06:A395. Människor har olika behov under olika perioder av livet och arbetstiden måste därför betraktas ur ett livscykelperspektiv. En 20-åring har andra önskemål och behov när det gäller arbetstidens omfattning och förläggning än en person som är 35 eller . Småbarnsföräldrar har ofta önskemål om kortare arbetstider. Under andra perioder av livet kan det finnas andra önskemål. Gemensamt för de flesta förvärvsarbetande är behovet av flexiblare arbetstider. Arbetslivet måste vara förenligt med att bl.a. vara förälder och att odla ett intresse. Det är också viktigt att skapa möjlighet för ett långvarigt deltagande i arbetslivet. anser att distansarbete bör uppmuntras. Vi ser positivt på så kallad job-sharing där två personer med likartad kompetens delar på ett jobb för att klara t.ex. barnomsorgen på ett familjenära sätt. En generell arbetstidsförkortning med bibehållen lön skulle skada konkurrenskraft. avvisar därför en sådan. alternativ till den lagstadgade generella arbetstidsförkortningen kan sammanfattas i följande tre punkter: Underlätta för barnfamiljer att gå ned i arbetstid Svårigheterna att förena föräldraskap och arbetsliv kräver särskild uppmärksamhet. Staten bör via lagstiftning göra det möjligt för småbarnsföräldrar att minska sin arbetstid. finns laglig rätt att reducera arbetstiden för den som har barn . Rätten till tjänstledighet för vård av egna barn bör förlängas till dess barnet är . Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. För arbetstagaren är det positivt att, utifrån verksamhetens behov och arbetslagets möjligheter, få förlägga arbetstiden på ett sätt som gör det möjligt att kombinera med exempelvis studier, tid med barnen eller fritidsaktiviteter. Möjlighet till säsongs- eller efterfrågeanpassad arbetstid ökar chansen att behålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vid minskad orderingång. Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Staten och kommunerna bör föregå med positivt exempel när det gäller att låta personalen på varje arbetsplats utifrån sina och verksamhetens behov påverka hur arbetstiden ska förläggas. Ett ökat löneutrymme har under historiens skede till viss del tagits ut i form av förkortad arbetstid. Semester utöver ska kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov och ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Denna del blir då möjlig att ta ut också som arbetstidsförkortning per dag, eller , eller att spara till en riktigt lång semester. Det anförda innebär att motionerna 2005/06:A370 yrkande 16 (kd), 2005/06:A418 yrkande 1 (kd) och 2005/06:A420 yrkande 25 (kd) tillstyrks. Arbetstidsförkortning, punkt 18 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A307 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 1 och 2005/06:A275. har drivit frågan om en förkortning av veckoarbetstiden med målet 6-timmarsdag. Kvinnor och män arbetar totalt sett lika mycket, men kvinnor utför mer obetalt arbete och män mer betalt arbete. Arbetstiderna är anpassade efter en traditionell arbetsdelning mellan könen. Kvinnorna betalar genom att arbeta deltid, och därmed blir inkomsten, ersättningen från socialförsäkringssystemen och den framtida pensionen lägre. Den 40-timmarsnorm som finns i arbetstidslagen är föråldrad. En förkortning av veckoarbetstiden, med bibehållen lön, skulle ge förutsättningar för en jämn fördelning av avlönat och oavlönat arbete mellan kvinnor och män, tid för återhämtning och plats för fler i arbetslivet. Friåret ger ledighet till en liten grupp som lyckas få vikarie till sin tjänst. Ledigheter bör antingen vara generella eller fördelas till en viss grupp med specifika skäl, t.ex. föräldrar. Att avskaffa friåret kan bidra till en finansiering av en generell arbetstidsförkortning. Erfarenheter visar att det är möjligt att kombinera de tre delfaktorerna: fler människor i arbete, mindre arbetad tid per person i sysselsättningen och ett högre antal arbetade timmar totalt i ekonomin. anser att under kommande mandatperiod bör fatta beslut om att inleda en förkortning av veckoarbetstiden genom sänkt norm i arbetstidslagen. Det anförda innebär att motion 2005/06:A307 yrkande 1 (v) bör bifallas. Arbetstidsförkortning, punkt 18 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So699 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:A275 och 2005/06:A307 yrkande 1. Att sänka veckoarbetstiden har varit en viktig välfärdsreform . då 40-timmarsveckan infördes har det dock inte hänt någonting. Arbetstidsförkortning är en reform som motiveras av bl.a. jämställdhetsskäl, hälso- och livskvalitetsskäl och för att öka människors möjligheter att orka arbeta. anser att det är viktigt att generellt sänka normalarbetstiden i ett första steg men . En generell arbetstidsförkortning ger, till skillnad från t.ex. längre semester, förutsättningar för mer tid för barnen . Det anförda innebär att motion 2005/06:So699 yrkande 1 (mp) bör bifallas. Mertid m.m., punkt 19 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A307 yrkandena 4 och 5 samt avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 5 och 2005/06:A359. Mertidsbegreppet i arbetstidslagen stimulerar inrättandet av deltidsanställningar och bör därför tas bort ur lagen. Bara ett entydigt begrepp bör finnas för vad övertid är, dvs. sådan arbetstid som överstiger ordinarie arbetstid i det enskilda anställningsavtalet. Nattarbete och skiftarbete sliter hårdare på människor. LO-medlemmar är den grupp som oftast arbetar på obekväma och oregelbundna tider. 24-timmarssamhället gör det viktigare att öka möjligheterna att förbättra skyddet för personal i dessa sektorer. Arbetstidslagen innehåller också ett förbud mot nattarbete. En utgångspunkt är att nattarbetsförbudet ska omfatta tid mellan och 06 till skillnad från då förbudet enligt 13 § arbetstidslagen gäller mellan och 05. Det anförda innebär att motion 2005/06:A307 yrkandena 4 och 5 (v) bör bifallas. Mertid m.m., punkt 19 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So699 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:A307 yrkandena 4 och 5 samt 2005/06:A359. Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid, tills barnet fyllt . Den tiden bör utsträckas tills barnet fyllt . Även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ned för att bättre finnas till hands för sina barn. Det anförda innebär att motion 2005/06:So699 yrkande 5 (mp) bör bifallas. Övertid, punkt 20 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A307 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2005/06:A235 och 2005/06:A332. Av en framgår att dagens nivå på övertidsuttaget motsvarar nästan 20 000 jobb. All övertid går inte att omvandla till nya arbeten. Däremot bör mer av permanent övertid omvandlas till nya jobb. Tudelningen på arbetsmarknaden ökar: få jobbar mycket och övertid medan andra står helt utan arbete eller ofrivilligt arbetar deltid. Det ser olika ut i olika branscher, men genomgående är det småbarnsföräldrar som har det högsta övertidsuttaget. Jag menar att övertidstaket innan dispens krävs bör sänkas . innebär att EU-gränsen om maximalt . Efter den tillåtna övertiden kan dispens medges under ett kalenderår. Alla arbetstidsregler är till för att skydda löntagares hälsa. En dispensansökan bör innefatta ett yttrande från företagshälsovården. Det anförda innebär att motion 2005/06:A307 yrkandena 2 och 3 (v) bör bifallas. Tjänstledighet för att prova annat arbete, punkt 21 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A368 yrkandena 9 och 12 samt avslår motion 2005/06:Sf335 yrkande 12. En rad undersökningar bekräftar att rörligheten på arbetsmarknaden är otillräcklig. Det är sannolikt att den ohälsa har ökat som kan uppstå då människor trots att de vantrivs och saknar utvecklingsmöjligheter på sitt arbete ändå stannar kvar eftersom de inte har möjlighet att byta arbete. Förutsättningar, arbetsrättsliga, studiemässiga och ekonomiska, behöver skapas som underlättar rörligheten på såväl externa som interna arbetsmarknader. föreslår därför en arbetsrättslig regeländring som ger anställda och sjukskrivna en rätt till ledighet för att pröva annat jobb. Det anförda innebär att motion 2005/06:A368 yrkandena 9 och 12 (v) bör bifallas. Tjänstledighet för att prova annat arbete, punkt 21 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf335 yrkande 12 och avslår motion 2005/06:A368 yrkandena 9 och 12. De höga sjukskrivningstalen är delvis ett resultat av en för låg rörlighet på arbetsmarknaden. Människor söker sig inte i tillräckligt stor utsträckning bort från arbetsplatser där de vantrivs eller bort från arbetsuppgifter som har en negativ effekt på deras hälsa. En strategi för att minska sjukfrånvaron är att uppmuntra människor att ställa sig frågan om de befinner sig på rätt plats i arbetslivet. Denna fråga bör väckas såväl före sjukskrivningen som i rehabiliteringsarbetet. Med en möjlighet att vara tjänstledig för att pröva ett nytt jobb sänks tröskeln att lämna den trygghet som en fast anställning innebär. Det anförda innebär att motion 2005/06:Sf335 yrkande 12 (c) bör bifallas. Tjänstledighet för vård av anhörig, punkt 22 (kd) av ().