bet · GT01BoU9 · 2006-06-01 00:00:00 — bör avslå lagförslaget i propositionen och begära att regeringen återkommer med ett nytt, och i väsentliga avseenden omarbetat, förslag. Jag anser att utgångspunkten för en omarbetning av lagförslaget måste vara de synpunkter som framförts av bostads- och fastighetsmarknadens aktörer på hur ett deklarationssystem lämpligen bör utformas. Till stora delar råder enighet mellan dessa aktörer både vad gäller kritiken mot regeringens förslag och om inriktningen av ett önskvärt system för deklarationer. Detta framkom bl.a. vid en uppvaktning av bostadsutskottet när bostadssektorns samtliga stora organisationer gemensamt framförde sina synpunkter på propositionen. Det finns en generell uppfattning bland dessa organisationer att energideklarationer är bra, men att det krävs förenklingar på flera punkter i förhållande till regeringsförslaget. Regeringen bör således ta fasta på denna kritik i bl.a. de avseenden som här kortfattat skall återges. Ett omarbetat förslag bör inriktas på de möjligheter till frivillighet som EG-direktivet ger. Åtgärder som vidtas frivilligt och inte som ett sätt att tillgodose olika statliga eller andra krav har givetvis bäst förutsättningar att leda fram till de energibesparingar som eftersträvas. En genomgående strävan efter enkelhet och tydlighet bör också prägla ett omarbetat lagförslag. Särskilt i tre centrala delar bör förändringar i föreliggande lagförslag utarbetas. Det gäller systemet med besiktning, oberoende experter och deklarationsregister. Regeringens förlag innehåller ett krav på att alla byggnader skall besiktigas, oavsett hur bra byggnaden är ur energisynpunkt. Bestämmelserna är dessutom i denna del otydligt utformade och ger utrymme för olika tolkningar av vilka krav som ställs på formerna för besiktning. I EG-direktivet finns däremot inget krav på att byggnader skall besiktigas. Ett omarbetat lagförslag bör ta fasta på de synpunkter som bostadsmarknadens organisationer framfört i denna fråga. Det innebär att första steget i arbetet med en energideklaration bör vara att byggnaden deklareras med hjälp av uppmätta värden. Därefter kan i ett andra steg de byggnader som uppvisar dåliga energiprestanda besiktigas och få byggnadsspecifika åtgärdsförslag som kan leda till energieffektiviseringar. Regeringens förslag utgår från ett system med certifierade experter som riskerar att fördyra deklarationsförfarandet och göra det onödigt komplicerat. Inte heller på denna punkt finns det något krav i EG-direktivet som nödvändiggör den lösning som regeringen föreslagit. Jag anser att deklarationssystemet bör inriktas på att ta vara på den kompetens som många fastighetsägare själva besitter. Det ligger även i fastighetsägarens eget intresse att inhämta den sakkunskap som behövs för att utarbeta kostnadseffektiva förslag till energiförbättringar. Mot denna bakgrund är det mycket tveksamt om det behöver ställas specifika krav i lag eller andra föreskrifter om vilken sakkunskap som krävs vid deklaration av olika fastigheter. Ett system byggt på frivillighet bör eftersträvas även i detta avseende. Nyttan med ett energideklarationsregister, sett i relation till kostnaderna, har ifrågasatts av flera berörda parter. Jag anser att även denna del av lagförslaget bör omprövas. Mitt förslag till riksdagsbeslut Sammanfattningsvis anser jag att bör avslå förslagen till lag om energideklaration för byggnader respektive ändring av . bör även begära att regeringen återkommer med ett lagförslag som bättre tillgodoser bostads- och fastighetssektorns synpunkter i bl.a. de avseenden som tagits upp ovan. Mitt förslag innebär i första hand ett bifall till motion 2005/06:Bo17 (kd) yrkandena 2 och 3, men även förslagen i flera andra motioner blir därigenom tillgodosedda. Energideklaration för byggnader, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag enligt bilaga 2 till 1. lag om energideklaration för byggnader, med de ändringarna att a) i 8 § första stycket orden "besiktigas på det sätt som" skall bytas ut mot "besiktigas, om det", b) i 8 § andra stycket orden "besiktningens omfattning" skall bytas ut mot "besiktning", c) i 12 § första stycket orden "6, eller" skall bytas ut mot "6 eller", d) i 12 § första stycket orden "besiktningen enligt 8 eller 11 § och därefter" skall bytas ut mot "en besiktning enligt 8 eller 11 § och", e) i 25 § tredje stycket ordet "kronofogdemyndigheten" skall bytas ut mot "", f) punkt 4 i övergångsbestämmelserna får lydelsen "I fråga om andra byggnader än flerbostadshus skall bestämmelsen i 5 § 2 tillämpas . 2. lag om ändring i (1987:10), samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo16 yrkandena 8 och 9, bifaller delvis proposition 2005/06:145 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Bo17 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Bo18 yrkandena 10, 12, 19 och 20 samt 2005/06:Bo19 yrkandena 3-7. Utformningen av ett deklarationssystem för byggnader I propositionen föreslås en lag om energideklarationer som innebär att EG-direktivet om byggnaders energiprestanda genomförs. Ett system med energideklarationer innebär att varje fastighetsägare får ett mått på sin bostads energieffektivitet. Framför allt medför ett sådant system att den som skall köpa en fastighet får information om fastighetens energiförbrukning och driftskostnad. är därför förespråkare av energideklaration av byggnader. Energideklarationer i sig kommer inte att ge någon energieffektivisering. Deklarationssystemet öppnar emellertid en oerhörd potential då möjligheterna till energieffektiviseringar i fastighetsbeståndet synliggörs. En förutsättning för att detta också skall leda till faktiska åtgärder är att systemet med energideklarationer utformas på ett sådant sätt att det blir enkelt att förstå och använda för den enskilde fastighetsägaren. Tyvärr har regeringen valt att delvis bortse från den kritik som riktats mot det föreslagna systemet i dessa avseenden från i princip samtliga berörda parter. Ett genomförande av systemet med den utformning som föreslås i propositionen riskerar därför att skapa ett regelverk som den enskilde fastighetsägaren och övriga berörda parter uppfattar som en pålaga med byråkratiska krav, i stället för det verktyg för energieffektiviseringar som det borde vara. Jag anser således att deklarationssystemet bör omarbetas i flera avseenden. Det gäller framför allt de krav som ställs på besiktningar och oberoende experter i regeringens lagförslag. Det är emellertid angeläget att möjligheten att energideklarera sin byggnad införs . Även skyldigheten att implementera EG-direktivet i svensk lagstiftning inom den uppsatta tidsfristen talar för att lagen bör träda i kraft det datum som regeringen föreslagit. Mot denna bakgrund anser jag att bör anta regeringens lagförslag med de mindre ändringar som utskottsmajoriteten föreslagit, men begära att regeringen återkommer med ändringsförslag i de avseenden som jag redogör för nedan. Regeringsförslaget innebär att en byggnad alltid skall besiktigas av en oberoende expert innan en energideklaration upprättas. Detta krav har av alla berörda parter uppfattats som onödigt och kostnadsdrivande. För att systemet skall få avsedd verkan bör i stället ett förenklat förfarande utformas där en fastighetsägare själv skall kunna lämna in underlag till en energideklaration. Därefter bör endast de byggnader som uppvisar dåliga energiprestanda behöva besiktigas av en expert. En deklaration som baseras på ett sådant förenklat förfarande bör få en kortare giltighetstid, förslagsvis . Efter att systemet med energideklarationer har införts kommer deklarationerna troligtvis att utgöra ett viktigt inslag vid överlåtelse av fastigheter. Såväl säljare som köpare av fastigheter kommer därför att vara angelägna om att en deklaration med hög kvalitet finns upprättad. Det bör vara möjligt för den fastighetsägare som så önskar att genomföra en komplett energideklaration med besiktning av en oberoende expert. Denna fullskaliga deklaration skall finnas som ett alternativ till det förenklade förfarandet och ha en giltighetstid . Genom ett system som medger både ett förenklat och ett komplett förfarande ökar valmöjligheten och införandet av energideklarationerna kommer att gå smidigare. Denna ordning innebär också att resurserna huvudsakligen satsas på den del av byggnadsbeståndet där potentialen för energieffektivisering är som störst. Regeringens förslag ställer krav på utnyttjande av oberoende experter som skall ha genomgått en särskild utbildning och vara certifierade och verksamma vid ett ackrediterat kontrollorgan. Det kommer att ta innan dessa experter finns att tillgå i tillräcklig utsträckning. Införandet av energideklarationer riskerar därför att hämmas av en brist på certifierade experter med den rätta behörigheten att utföra deklarationer. Det kan ifrågasättas om certifierade experter anknutna till ackrediterade företag verkligen är en nödvändighet för att energideklarationer skall kunna genomföras. Det är inte heller något krav enligt EG-direktivet. Energideklarationer skall fungera som en vägledning för att höja energieffektiviteten i byggnader på ett kostnadseffektivt sätt. Det är därför av yttersta vikt att också energideklarationssystemet utformas så att det minimerar kostnaderna och pålagorna för den som är deklarationsskyldig. Ett system med ackreditering och certifiering av oberoende experter bidrar till såväl ökade kostnader som ett mer komplicerat förfarande. Lagförslaget bör därför förenklas i denna del. Mitt förslag till riksdagsbeslut Sammanfattningsvis anser jag att ett energideklarationssystem bör införas. Det av regeringen föreslagna systemet bör antas med vissa mindre ändringar, men bör begära ett ändringsförslag med omarbetningar och förenklingar på de ovan angivna områdena. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo16 (c) yrkandena 8 och 9. Energideklaration för byggnader, punkt 4 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om energideklaration för byggnader, med de ändringarna att a) i 8 § första stycket orden "besiktigas på det sätt som" skall bytas ut mot "besiktigas, om det", b) i 8 § andra stycket orden "besiktningens omfattning" skall bytas ut mot "besiktning", c) i 12 § första stycket orden "6, eller" skall bytas ut mot "6 eller", d) i 12 § första stycket orden "besiktningen enligt 8 eller 11 § och därefter" skall bytas ut mot "en besiktning enligt 8 eller 11 § och", e) i 25 § tredje stycket ordet "kronofogdemyndigheten" skall bytas ut mot "", f) punkt 4 i övergångsbestämmelserna får lydelsen "I fråga om andra byggnader än flerbostadshus skall bestämmelsen i 5 § 2 tillämpas . 2. lag om ändring i (1987:10), samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo18 yrkandena 10, 12, 19 och 20, bifaller delvis proposition 2005/06:145 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Bo16 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Bo17 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:Bo19 yrkandena 3-7. Utformningen av ett deklarationssystem för byggnader Jag anser att det är mycket värdefullt att ett system för energideklarationer av byggnader nu skall införas. Energideklarationerna kommer att kunna fungera som ett underlag för beslut om olika åtgärder för energibesparingar och en miljövänligare energianvändning. Jag anser emellertid att systemet kunde har gjorts mycket tydligare på flera punkter. bör därför i ett tillkännagivande till regeringen peka på behoven av klarlägganden och eventuella lagändringar. Det är dock viktigt att deklarationssystemet kan börja tillämpas . Det finns därför inte skäl att avslå lagförslaget i dess nuvarande utformning i avvaktan på detta arbete. I det följande pekar jag på de förändringsbehov i deklarationssystemet som även framhållits i motion 2005/06:Bo18 (mp). Vilka byggnader skall energideklareras? Regeringen föreslår att utgångspunkten vid bedömning av vilka byggnadskategorier som skall undantas från kravet på energideklaration i huvudsak skall vara att tillämpa de undantag som EG-direktivet medger. Jag anser att detta är för vidlyftigt och kommer att innebära att en stor energibesparingspotential inte tas till vara. Det bör således inte medges undantag från deklarationsskyldigheten för byggnader som används för industriella ändamål och verkstäder. Inte heller byggnader som används för religiösa ändamål eller försvarets byggnader bör vara undantagna. Det förutsedda undantaget för fritidshus är problematiskt av flera skäl. Det finns uppenbara gränsdragningsproblem för denna byggnadskategori. Det är också uppenbart att effektiviseringspotentialen är stor i fritidshus som används . Villkoren för olika former av fritidshus bör därför övervägas ytterligare. När skall en byggnad energideklareras? anser att energideklarationer bör göras vid fler tillfällen än vad som anges i lagförslaget. Kravet på energideklaration bör även gälla vid ombyggnation och dessutom vara ett krav vid statliga stöd och stimulanser för energieffektivisering eller energibesparing om inte särskilda skäl för undantag finns. Ett sådant skäl skulle kunna vara om stimulansen gäller en mycket begränsad åtgärd som är av vikt i alla byggnader. Energideklaration bör alltså vara en förutsättning för att kunna få bl.a. investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme eller stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus. Detta bör föras in i systemet . Slarv kan ha stor effekt på byggnadens behov av energi för uppvärmning. En del effekter av detta slarv märks inte förrän , då det ger sig till känna i form av hög energiförbrukning och dålig komfort. Energideklarationer för nya bostäder bör därför kompletteras med uppgift om energianvändning vid praktiskt bruk efter en vinter. För många konsumenter säger inte en uppgift om energiförbrukning i termer av t.ex. antalet förbrukade kilowattimmar särskilt mycket. Många riktar i stället in uppmärksamheten på de ekonomiska konsekvenserna av en hög energiförbrukning. Ett stort problem inom bostadssektorn är att det finns en tendens att i första hand se till inköpspris i stället för till den totala driftskostnaden. Därför bör uppgiften om energiförbrukning i deklarationen kompletteras med uppgift om energikostnad och per tioårsperiod, vid rådande energipriser. Detta skulle underlätta för användarna av deklarationen att göra en avvägning mellan inköpspris och driftskostnad och ge större tyngd åt åtgärder som ger en lägre energiförbrukning. anser att de övergångstider som föreslås i propositionen är för långa. Särskilt gäller det att skyldigheten att energideklarera byggnaden inte skall gälla om bygganmälan har gjorts före . Möjligheten att förkorta övergångstiderna bör därför övervägas närmare. Mitt förslag till riksdagsbeslut Jag anser att bör anta regeringens förslag till ny lag om energideklaration för byggnader med de mindre ändringar som föreslagits av utskottsmajoriteten. bör också anta regeringens förslag om ändring i . bör ge regeringen till känna vad jag ovan anfört om behov av vissa förtydliganden samt lagöversyn. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 10, 12, 19 och 20. Övriga motionsförslag avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande: antar regeringens förslag till 1. lag om energideklaration för byggnader, 2. lag om ändring i (1987:10), 3. lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag, dels godkänner regeringens förslag till nytt mål för energieffektivisering i bebyggelsen (avsnitt 6.2). 2005/06:Bo15 av de m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energieffektiviseringsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energieffektiviseringsåtgärder. avslår regeringens förslag om energideklarationer. avslår regeringens förslag om ändring av . 2005/06:Bo16 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stöd till energieffektivisering i bebyggelsen bör vara långsiktiga och teknikneutrala. begär att regeringen återkommer med ett förslag om att staten i sin upphandling skall välja produkter med energiprestanda inom den bästa fjärdedelen på marknaden. begär att regeringen återkommer med ett förslag om individuell mätning av värme och varmvatten. begär att regeringen återkommer med ett förslag om att låta fastighetsskatten gynna miljöförbättringar i boendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en reducerad fastighetsskatt för de byggnader som byggs energieffektivt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett förbud mot direktverkande el som uppvärmningsform för bostadshus för permanentboende vid nybyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en förstärkning av den kommunala energirådgivningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett system med energideklarationer bör vara enkelt och tilltalande för den som skall genomföra och tolka deklarationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett förenklat självdeklarationsförfarande för energideklarationer. 2005/06:Bo17 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i propositionen föreslagna målet för energieffektivisering i bebyggelsen skall konkretiseras. avslår förslaget till lag om energideklaration för byggnader och begär att regeringen återkommer till med ett förändrat förslag till lagstiftning för att genomföra och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda i enlighet med vad som anförs i motionen. avslår propositionens förslag till ändringar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att energibesparande investeringar i bostäder skall underlättas genom att bryta kopplingen mellan dessa och ett ökat taxeringsvärde på fastigheter. 2005/06:Bo18 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål avseende minskad energianvändning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om solvärme. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att användningen av fossila bränslen i bebyggelsesektorn skall vara avvecklad till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga myndigheters energianvändning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig upphandling inom bästa kvartilen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig teknikupphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en elmarknadsreform som ger effektprissättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdrag som regeringen bör formulera i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på individuell mätning av varmvatten och elanvändning i flerfamiljshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppgift om faktisk energiförbrukning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på individuell mätning av värme i flerfamiljshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information om energikostnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljödifferentierad fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot direktverkande elvärme i nya hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot effektdrivande elvärme i nya hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftigt skärpta energinormer för nya hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övriga värmekällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industri och verkstäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energideklarationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energideklaration vid ombyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energirådgivning. 2005/06:Bo19 av m.fl. (fp): avslår regeringens förslag till mål för energieffektivisering i bebyggelsen. beslutar att målet för energieffektivisering i bebyggelsen formuleras: "Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med till 2020 jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt genom en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen." avslår regeringens förslag om krav på besiktning av befintliga byggnader (8 § och hänvisningen i 12 § lagen om energideklarationer för byggnader). avslår regeringens förslag om certifiering av oberoende experter (12 § andra stycket och hänvisningar till föreskrifter i 3 § lagen om energideklarationer för byggnader). avslår regeringens förslag om att införa ett energideklarationsregister (15-22 §§ lagen om energideklarationer för byggnader). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fritidshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa energiförsörjningssystem och fjärrvärme. Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 42, 44 och 47 §§ jordabalken1[ Balken omtryckt 1971:1209, 12 kap. omtryckt 1984:694.Senaste lydelse av42 § 1994:81744 § 1994:841 47 § 1994:817.] uttrycket "55 c §" skall bytas ut mot "55 d §". Denna lag träder i kraft . I fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, skall bestämmelserna tillämpas i sina äldre lydelser. Förslag till lag om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs1[Jfr och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L 1, , s. 65, Celex 32002L0091).] Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Lagens syfte är att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. 2 § Lagen skall tillämpas på byggnader för vilka energi används i syfte att påverka byggnadernas inomhusklimat. 3 § I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden , oberoende expert: en person som enligt denna lag är oberoende i förhållande till sin uppdragsgivare och har särskild sakkunskap om energianvändning och inomhusmiljö i byggnader, och tillsynsmyndighet: den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet. Skyldighet att energideklarera byggnader 4 § Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad skall se till att det finns en energideklaration för byggnaden. 5 § Den som äger en byggnad skall se till att det för byggnaden alltid finns en energideklaration som inte är äldre än tio år 1. om byggnaden är indelad som specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och har en total användbar golvarea som är större än , eller 2. om byggnaden eller en del av byggnaden upplåts med nyttjanderätt. 6 § När en byggnad eller en andel i en byggnad säljs, skall den som äger byggnaden se till att det för byggnaden finns en energideklaration som vid försäljningstidpunkten inte är äldre än . Undantag från skyldigheten att energideklarera byggnader 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheterna i 4-6 §§. 8 § I en energideklaration skall det anges 1. en uppgift om byggnadens energiprestanda,