bet · GT01BoU6 · 2006-03-07 00:00:00 — Bostadsrättshavarna är delägare i föreningen och har satsat kapital i denna. Det finns således ett ägande och ett ansvar på samma sätt som för en villaägare. En bostadsrättshavare har alltså ett annat förhållande till bostadsrättsföreningen än vad en hyresgäst har till sin hyresvärd. Att kräva att föreningen skall ange till socialnämnden om en av dess medlemmar förverkat sin bostadsrätt är att kräva att grannar skall ange varandra. Dessutom innebär dagens lagregler att en bostadsrättshavare inte kan bli tillgodosedd om han önskar att socialnämnden inte skall underrättas om att han sagts upp. Regeringens förslag är integritetskränkande också ur denna synvinkel. Vi anser med hänvisning till de skäl vi nu särskilt framhåller att reglerna om krav på underrättelse - som gjorts till lag mot regeringens egen övertygelse och mot viljan hos de centrala bostadsrättsorganisationerna som representerar merparten av landets bostadsrättshavare och deras föreningar - skall tas bort. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag med denna innebörd. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo300 (m) yrkande 9. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna, punkt 15 (m, fp, kd, c) av (), de (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo214 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Bo276 yrkande 5, 2005/06:Bo298 yrkande 34, 2005/06:Bo335 yrkande 33 och 2005/06:Bo338 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:Bo214 yrkande 4. Vi vill att utgångspunkten för den bostadspolitik som skall föras är att människor själva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformer som kan tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. En viktig målsättning är att boende i flerfamiljshus skall ges möjlighet att äga och förvalta de hus de bebor. Starka bostadssociala skäl talar särskilt för att ombildningar bör komma till stånd i ensidigt sammansatta förortsområden som ofta utgjorde en del av det s.k. miljonprogrammet och domineras av allmännyttiga hyresrätter. kan en sådan förändring motverka segregation och utanförskap. Socialdemokraterna, och har valt att försvåra alla hyresgästers möjligheter att ta över sina hus. I stället för anslutning från mer än hälften av hyresgästerna, krävs det numera två tredjedels majoritet för att en förening skall kunna göra intresseanmälan och för att den skall få förvärva en fastighet för att bilda antingen bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Syftet med denna skärpning är att försvåra för människor som vill äga och förvalta sin bostad. Vi har konsekvent hävdat att det utökade majoritetskravet är omotiverat och att det skall vara tillräckligt om mer än hälften av hyresgästerna är för ombildningen. Kraven på kvalificerad majoritet måste ersättas av krav på enkel majoritet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo276 (m) yrkande 5, 2005/06:Bo214 (fp) yrkandena 2 och 3, 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 34, 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 15 och 2005/06:Bo335 (c) yrkande 33 samt avslår motion 2005/06:Bo214 (fp) yrkande 4. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelse, punkt 17 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo276 yrkande 7. Enligt vår mening behövs flera åtgärder som underlättar ombildning av hyresrätter till bostadsrätter. Sådan ombildning är av särskild betydelse i områden med en ensidigt social sammansättning, vilka områden ofta är dominerade av kommunalt ägda hyreshus. Fler bostadsrätter i dessa områden kan öka intresset för inflyttning liksom det kan öka intresset bland dem som redan bor där både för området och för de hus de bebor. Priset för en ombildning är starkt beroende av andelen hyresgäster som vill medverka. Förbudet mot dubbelupplåtelse bör upphävas så att det blir möjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt till ett kommunalt bostadsbolag oavsett ett pågående hyresförhållande. Detta skulle innebära att det kommunala bolaget kan ligga kvar med kapital när fastigheten ombildas. Ombildning skulle på detta sätt kunna bli möjlig också i de fall där det inte finns ett tillräckligt antal hushåll med en ekonomi som tillåter dem att delta i ombildningen. De hushåll som förblir hyresgäster kan tillförsäkras rätten att senare förvärva bostadsrätten. I de fall ett hyresförhållande upphör kan bostadsrätten försäljas på marknaden med inkomster för det kommunala bostadsbolaget. Naturligtvis kan bolaget i stället välja att på nytt hyra ut lägenheten. Hur bolaget skall handskas med de lägenheter som efter hand blir lediga är en fråga vilken, i enlighet med den grundlagsfästa principen om den kommunala självstyrelsen, får avgöras av respektive kommun med hänsyn till de lokala förhållandena. Kommunen kan t.ex. använda dessa lägenheter för integrationsändamål eller för att tillgodose akuta bostadsbehov. Hyresgästerna i de lägenheter som efter en ombildning innehas av det kommunala bostadsbolaget skulle fortsättningsvis ha samma hyresvärd som . Detta ger kontinuitet åt hyresförhållandet, vilket av många hyresgäster upplevs som tryggt. Hyresgästerna bör dessutom i lag tillförsäkras samma rättigheter som andra hyresgäster, t.ex. vad gäller byte av lägenhet. Vid /94 behandlade ett med m-motionen i allt väsentligt likalydande motionsförslag. På förslag av ett enhälligt bostadsutskott gav regeringen till känna (bet. 1993/94:BoU21, rskr. 1993/94:373) att det förslag som förts fram i motionen borde ingå i regeringens fortsatta överväganden beträffande de närbesläktade förslag som förts fram i en departementspromemoria om bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Regeringen valde att inte efterkomma tillkännagivandet. Enligt vår mening bör regeringen nu åter ges i uppdrag att se över bestämmelserna i bostadsrättslagen och hyreslagen i syfte att ändra förbudet mot dubbelupplåtelse så att det i en ombildningssituation blir möjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt till ett kommunalt bostadsbolag, eller eventuellt också till kommunen direkt, oaktat att lägenheten är uthyrd. Vi anser alltså att bör ställa sig bakom vårt förslag till förändring av bostadsrättslagens bestämmelser. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo276 (m) yrkande 7. Turordning till förvärv av allmännyttiga bostäder m.m., punkt 18 - motiveringen (m, fp) av de (), (), (), () och (). Upplåtelseformernas utbredning skall bestämmas genom bostadskonsumenternas val. Vi anser att den kooperativa hyresrätten som upplåtelseform är ett alternativ till både bostadsrätt och hyresrätt. Men det är inte genom lag som staten skall styra vilken upplåtelseform som skall väljas. Lagen skall inte ge försteg åt den ena eller andra formen. Det framstår dessutom som ytterst märkligt att man i v-motionen ger uttryck åt att det skall ges fördel för en privat fastighetsägare som vill förvärva en fastighet framför hyresgästerna som vill förvärva huset för ombildning till bostadsrätter. Vi anser att av dessa skäl skall avslå motionsförslagen om turordning. Turordning till förvärv av allmännyttiga bostäder m.m., punkt 18 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo242 yrkandena 5 och 8, 2005/06:Bo302 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del. Vi vill utveckla ett samhälle där de olika upplåtelseformerna finns representerade i alla stadsdelar och bostadsområden. Boendesegregationen är omfattande särskilt i våra storstadsområden, med stora komplex av hyresrätter i våra miljonprogramsområden och villamattor i andra. Villaområden bestående av en majoritet vit medelklass är betydligt mer segregerade än miljonprogramsområden med en majoritet av invandrare. Bostadsrätten finns som ett komplement till villor och hyreslägenheter och är en växande boendeform. En stor del hyresrätter omvandlas dock till bostadsrätter, som mycket få hyresrätter produceras. I har mer än 30 000 hyresrätter omvandlats till bostadsrätter. Två av tre omvandlingar har skett i privatägda fastigheter och en av tre i kommunala fastigheter. Omvandlingen verkar fortsätta i samma takt. Det är stora belopp skattebetalarna har förlorat genom utförsäljningen av allmännyttan. I minskade den kommunala förmögenheten med . Den som deltog i en ombildning tjänade i genomsnitt på sitt köp, då priset motsvarade endast hälften av marknadsvärdet. Vi har inga invändningar mot bostadsrätter men motsätter oss omvandlingsutvecklingen och det sätt den gått till på. Omvandlingen ökar boendesegregationen och minskar valfriheten för människor som vill bo i allmännyttans bostäder. Tillskottet i form av nyproducerade hyresrätter motsvarar inte antalet omvandlade bostäder. Vi anser att det behövs en lagstiftning som reglerar en turordning av förvärvare vid försäljning av allmännyttiga bostäder. Vi förespråkar en turordning där allmännyttan i första hand säljs till annan allmännytta, i andra hand till privatägda fastighetsbolag och i tredje hand till en bostadsrättsförening för omvandling till bostadsrätter. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till lagstiftning som utgår från andemeningen i vår syn på turordning vid försäljning av allmännyttiga bostäder. Många hyresgäster har valt att bo hos allmännyttiga företag på grund av att de anses som goda hyresvärdar men också av ideologiska skäl. Vid en försäljning av allmännyttan ställs både hyresgästerna och alltför ofta inför färdiga planer på försäljning, där det enda som återstår är ett beslut från kommunfullmäktige. Vi anser att ett allmännyttigt kommunalt bostadsbolag som har som avsikt att avyttra en fastighet bör ha en skyldighet att i ett tidigt skede underrätta de berörda hyresgästerna. Det är rimligt att hyresgästerna ges möjlighet att ifrågasätta en försäljning och redovisa alternativa lösningar. Frågan bör utredas och regeringen bör återkomma till med förslag om införande av ett slags "MBL-inflytande" i samband med utförsäljning av allmännyttiga bostäder. Vårt förslag omfattar också att hyresgästerna bör få ordentlig information om upplåtelseformen kooperativ hyresrätt eftersom det ofta saknas kunskap om vad upplåtelseformen innebär. Det bör bli enklare för de boende i allmännyttiga bostadsföretag att, om en försäljning är aktuell, förvärva sina hus för ombildning till kooperativ hyresrätt. Det gäller att skapa goda förutsättningar för hyresgästerna att bättre utnyttja det ofta alltför korta rådrum som vanligen står dem till buds. Regeringen bör se över hur det kan bli möjligt för hyresgästerna att vid en aktualiserad försäljning att ta till vara sina intressen genom en kooperativ hyresrättsförening vad gäller det hus de bebor. Övervägandena bör omfatta bl.a. ombildningslagens bestämmelser och de tidsfrister som där finns angivna samt hur den tid det tar för en kooperativ hyresrättsförening att bli konstituerande kan förkortas. En existerande kooperativ hyresrättsförening som godkänts som allmännyttig skall ha rätt att göra en intresseanmälan vid en försäljning av ett allmännyttigt bostadsföretag även om hyresgästerna i det aktuella lägenhetsbeståndet ännu inte är medlemmar i den förening som gör anmälan. För att köp sedan skall bli möjligt skall det dock fordras att minst två tredjedelar av hyresgästerna i lägenheterna skriftligen samtycker till ombildningen. En kooperativ hyresrättsförening skall kunna bildas av hyresgästerna hos ett allmännyttigt bostadsföretag, och ligga vilande, på samma villkor som är möjligt för en bostadsrättsförening - detta för att möjliggöra ett snabbt agerande vid en eventuell utförsäljning av det allmännyttiga företaget. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo242 (v) yrkandena 5 och 8, 2005/06:Bo302 (v) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 2 i denna del. Giftormar och liknande djur i bostäder, punkt 19 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo282 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo221, 2005/06:Bo229 och 2005/06:Bo292. har de förekommit ett flertal fall där giftiga ormar eller andra farliga exotiska djur har hållits av människor som bor i flerfamiljshus där djuren lyckats rymma. Rymningarna har spridit skräck hos de omkringboende. Men även själva innehavet av ett sådant djur har skapat rädsla och nervositet i grannskapet. Enligt vår mening bör regelverket ses över och då inte bara avse frågan om en ersättningsbestämmelse för den otillräckliga som möjliggör för kommunerna att införa tillståndskrav. Översynen bör vara förutsättningslös så att ett fullgott skydd kan uppnås och trygghet skapas. Ett minimikrav bör vara att den som önskar ha en giftig orm eller något annat farligt djur, och då farligt som art betraktat, i sin bostad måste erhålla tillstånd till detta. För att tillstånd skall kunna meddelas skall innehavaren ha styrkt att han eller hon har en rymningssäker bur i vilken djuret skall förvaras. Reglerna skall vara lika för hela landet och utformas så att samma skydd uppnås i alla boendeformer. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo282 (s) och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo221 (s), 2005/06:Bo229 (s) och 2005/06:Bo292 (s). Tobaksrökning i flerfamiljshus, punkt 20 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So425 yrkande 2 och 2005/06:MJ351 yrkande 21. Tobaksrökning är en av de viktigaste orsakerna till hjärt-kärlsjukdomar bland både kvinnor och män. Lungcancer är den mest dödliga bland cancersjukdomarna i världen. Rökning är en viktig orsak till cancer i struphuvud, munhåla, svalg och matstrupe. I detta sammanhang skall inte den passiva rökningen glömmas bort. Även den leder till allvarliga hälsoförsämringar och orsakar minst 500 dödsfall i . Åtgärder mot tobaksbruket är bland de mest kostnadseffektiva åtgärder som finns för att förbättra folkhälsan. var exempelvis kostnaderna för tobaksrökningen sju gånger så höga som landstingens samlade underskott på . Rökförbudet på krogarna är en succé, men är det svårt för dem som inte röker att vistas på många platser i samhället utan att utsättas för passiv rökning. Jag anser att nästa steg kan vara att göra fler offentliga platser utomhus rökfria. Självklart är det svårare att utomhus avgränsa områden för rökare, men försök bör ändå göras. För rökarna kan det underlätta för att röka mindre (eller ta steget till att sluta) om tillgängligheten begränsas ytterligare. Även i flerfamiljshus kan passiv rökning vara ett stort problem. Moderna bostäder är ofta byggda med centrala ventilationssystem som innebär att det i bostaden normalt råder undertryck. Detta leder till att tobaksrök från en balkong lätt tränger in i en annan lägenhet om ett fönster står öppet. finns det inget skydd för en rökfri familj om en storrökare flyttar in i lägenheten under och röker på sin balkong i stället för i lägenheten för att de egna barnen skall slippa bli utsatta. Problemet är gammalt, men i takt med att rökarna själva blir alltmer försiktiga har rökning på balkonger blivit ett allt större problem. har också uppmärksammat detta. Jag anser att rätten till en rökfri bostad borde vara självklar. Jag önskar därför att regeringen skall föreslå sådana regler för bostäder som gör det möjligt att säkerställa denna rätt. Icke-rökarnas möjligheter skall stärkas så att de slipper utsättas för passiv rökning, särskilt i sina bostäder. En utredning bör ges i uppdrag att närmare överväga vilka författningsändringar som behöver genomföras. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ351 (mp, -) yrkande 21 och 2005/06:So425 (mp) yrkande 2. Centralt bostadsrättsregister, punkt 12 (m, fp, c) de (), (), (), (), () och () anför: Frågan om ett centralt bostadsrättsregister är nu föremål för utredningsinsatser, och vi kommer att följa de överväganden som regeringen gör i denna fråga. Vi vill dock klargöra att vi anser att den lösning som i första hand bör sökas är att låta aktörerna på bostadsrättsmarknaden, särskilt bostadsrättsorganisationerna, själva sköta registerföringen. Vår uppfattning är att registret inte förlorar i kvalitet och tillförlitlighet genom en sådan lösning. Vi anser således att ett centralt bostadsrättsregister inte nödvändigtvis är en uppgift för staten. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna, punkt 15 (m, fp) de (), (), (), () och () anför: Vi har konsekvent hävdat att det utökade majoritetskravet är omotiverat och att det skall vara tillräckligt om mer än hälften av hyresgästerna är för ombildningen. Se reservation nr 24. Från har införts ett krav på att bostadshyresgäster skall vara folkbokförda på fastigheten för att få räknas med i den kvalificerade majoritet som krävs för ett beslut om ombildning till bostadsrätt. Regeringen har motiverat denna lagändring med att de boendes intressen skall tillvaratas. Såsom påpekats under remissbehandlingen finns det i många fall legitima skäl för exempelvis dubbel bosättning. En hyresgäst kan av olika skäl även tvingas bo och folkbokföra sig på annan ort. Det kan bl.a. gälla studier utomlands, tingstjänstgöring, vikariat eller en långvarig vistelse på ett sjukhem. Därför är kravet på folkbokföring för att få delta i ett beslut om ombildning en alltför långtgående inskränkning i de boendes rätt att vara med och besluta. Det innebär att även sådana hyresgäster som enligt hyreslagens regler har ett fullständigt besittningsskydd inte har möjlighet att på föreningsstämman lägga en verksam röst för ombildning. Det bör erinras om att besittningsskydd endast föreligger i de fall där man kan bedöma att lägenheten utgör hyresgästens egentliga hem, låt vara att hyresgästen tillfälligt bor på annan ort, eller utgör ett nödvändigt bostadskomplement. Det är lätt att göra en koppling mellan folkbokföringskravet och den rigida politik regeringen driver med syfte att försvåra ombildningar. Kravet på folkbokföring kommer i en del fall att totalt omöjliggöra ombildning. Det gäller främst i hus med få lägenheter där så pass många hyresgäster inte är folkbokförda på fastigheten att det inte går att uppnå den kvalificerade majoritet lagen föreskriver. Även om samtliga hyresgäster i huset är för en ombildning blir den alltså i vissa fall omöjlig att genomföra. Det är oacceptabelt ur de boendes perspektiv. Kravet på folkbokföring bör slopas därför att det motverkar möjligheterna till ombildning. Det torde dessutom sakna den effektivitet som bör krävas när det gäller en lags måluppfyllelse. Regeringen har i propositionen med förslaget enligt vilket folkbokföringskravet infördes inte ens varit säker på att lämnandet av oriktiga uppgifter i ett folkbokföringsärende är straffbart. Vi tror inte att de individer som medverkar vid oriktiga ombildningar kommer att avhålla sig från medverkan på grund av regeringens svaga uttalanden. Enligt vår mening bör det krav tas bort som innebär att en bostadshyresgäst endast kan räknas vara för en ombildning om han eller hon är folkbokförd på fastigheten. Huvudfrågan är naturligtvis att ett krav på enkel majoritet för ombildning återinförs men vi kommer även att driva frågan om att folkbokföringskravet skall tas bort. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelse, punkt 17 (fp) () och () anför: Vi håller med motionärerna om att hyresgäster i ett kommunägt bostadshus vid en bostadsrättsombildning som berör huset bör kunna bo kvar med hyresrätt och ha kvar det kommunala bostadsföretaget som hyresvärd om de av en eller annan anledning inte vill förvärva bostadsrätten till den lägenhet de förhyr. Vi tror emellertid inte att den bästa ordningen för att åstadkomma detta är att ta bort förbudet mot dubbelupplåtelse. Den av motionärerna föreslagna lagändringen skulle kunna leda till osäkerhet vad gäller besittningsskyddet m.m., vilket skulle kunna leda till rättsförluster för hyresgästerna. Vi önskar införa ägarlägenheter som en form för bostadsägande. Vi anser att regelsystemet skall ge utrymme för att man vid en ombildning till bostadsrätt skall kunna avstycka en eller flera lägenheter till egna fastigheter, om lägenheterna inte skall omfattas av ombildningen. Äganderätten till dessa ägarlägenheter kan då innehas av det kommunala bostadsbolaget, och hyresgästerna i dessa lägenheter kan fortsätta att genom förstahandskontrakt inneha nyttjanderätten till sin bostad. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:L290 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hyresgästers rättigheter som konsumenter. 2005/06:So425 av (): begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder som säkerställer rätten för en boende att bo utan ofrivilligt rökintrång i bostaden. 2005/06:MJ351 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ är nödvändiga för att stärka icke-rökarnas möjligheter att slippa utsättas för passiv rökning i sina bostäder samt så långt möjligt även i offentliga miljöer. 2005/06:N444 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över hyreslagstiftningen. 2005/06:Bo207 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvisa villkor vid ombildning till bostadsrättsförening. 2005/06:Bo214 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att ombilda hyresrätter till bostadsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enkel majoritet gällande ombildande av hyresrätt till bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kravet på folkbokföring på fastigheten för att kunna rösta ja till ombildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn avseende andrahandsuthyrning av bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidsbegränsade hyreskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svarthandel med lägenheter. 2005/06:Bo221 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot farliga och giftiga ormar i hyreshus. 2005/06:Bo229 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör se över lagstiftningen på området farliga, exotiska djur i lägenhet, så att dessa inte kan utgöra ett hot mot människor i vardagen. 2005/06:Bo230 av (): begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning för hyresmarknaden enligt vad som i motionen anförs. 2005/06:Bo242 av m.fl. (v): begär att regeringen återkommer till med ett förslag till lagstiftning som utgår från intentionerna i syn på turordning vid eventuell försäljning av allmännyttiga bostäder.