bet · GT01KU34 · 2006-05-18 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2005/06:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen jämte en följdmotion. I betänkandet redovisas också en genomgång av tillkännagivanden under tre femårsperioder med början som utförts inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionen. Ett särskilt yttrande (fp) föreligger. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motion 2005/06:K28 yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2005/06:75 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Den nu aktuella regeringsskrivelsen (skr. 2005/06:75) avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits , men även vissa senare riksdagsskrivelser som kunnat redovisas som slutbehandlade. I skrivelsen lämnas vidare en aktuell redovisning av regelbeståndet och registreringen av regler. Inledningsvis i skrivelsen redovisas information om regelverket samt arbetet med regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. Med anledning av regeringsskrivelsen har väckts en motion som redovisas i bilaga 1. har som ett led i beredningen av regeringens skrivelser med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen inhämtat yttranden från övriga riksdagsutskott. Också nu har berett övriga riksdagsutskott tillfälle att yttra sig. Yttranden har inkommit från skatteutskottet, justitieutskottet, socialutskottet, trafikutskottet och arbetsmarknadsutskottet, bilaga 2-6. och utbildningsutskottet har förklarat sig inte ha någon erinran mot redogörelsen beträffande respektive utskotts beredningsområde. Inom ramen för uppföljnings- och utvärderingsarbete har genomförts en studie av tillkännagivanden till regeringen under tre femårsperioder med början . En promemoria bifogas detta betänkande som bilaga 7. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2005/06:75) till handlingarna. En motion med en begäran om ett tillkännagivande till regeringen om en strategi för hur hanteringen av skrivelser till regeringen skall effektiviseras och stramas upp avstyrks. Jämför särskilt yttrande (fp). Regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet I regeringsskrivelsen lämnas inledningsvis en redovisning av arbetet med regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. granskning i syfte att hålla enhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen utgår från att språket i författningarna skall vara klart och enkelt. Författningstekniken granskas så att den är genomtänkt, klar och enhetlig. Det gäller särskilt vid genomförandet av EG-rätten i . Ett överskådligt och effektivt presentationssätt eftersträvas i språkligt hänseende med texter med hög kvalitet och begriplighet. Samtliga förslag till nya eller ändrade författningar som kan ha effekt på små företags villkor skall föregås av konsekvensanalys i . Analyserna redovisas i regeringens propositioner. Verket för näringslivsutveckling, , har ett särskilt ansvar för det arbete med regelförbättring som bedrivs utanför . gav regeringen och ett stort antal andra myndigheter i uppdrag att gå igenom de lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som berör företagandet. Samtliga åtgärder skall vara genomförda . I skrivelsen redovisas också att det inom EU pågår ett arbete med regelförbättring av ny lagstiftning inom Europeiska unionen. Ett interinstitutionellt avtal för bättre lagstiftning ingicks . Det innehåller bestämmelser om bl.a. samråd och konsekvensanalyser samt utkast till ett snabbspår för förenklad lagstiftning. presenterade kommissionen nya uppdaterade riktlinjer för sina konsekvensanalyser (SEC(2005) 791). Simpler Legislation in the Internal Market (SLIM) är ett program för förenkling av gällande lagstiftning som startade . SLIM har numera kompletterats med ett flerårigt program för förenkling av gällande regelverk. Programmet avses minska antalet sidor lagtext, som uppgår till omkring 97 000, . Vid rådsmötet antog rådet 15 förenklingsförslag, varav ett svenskt, från en bruttolista med förslag som samlats in från medlemsstaterna. tog kommissionen motsvarande initiativ. lämnade in 24 nya förslag avseende förenklingar av EG:s lagstiftning.. Ett prioriterat projekt i kommissionens arbete med regelförbättring är Europeiska företagspanelen som består av ca 3 600 företag. Syftet är att genom samråd med europeiska företag på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen få synpunkter på nya lagförslag. Målet är att förbättra och förenkla gemenskapens regler. Inom bedrivs ett regelreformeringsarbete i syfte att stödja medlemsländerna i arbetet med att uppnå ändamålsenliga nationella regelverk. I regeringsskrivelsen framhålls också att det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet) kontinuerligt utvecklas och förnyas. är i huvudsak all information som skall ingå i systemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet, . Även kommuner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssystemet men detta har ännu inte skett. För samordningen av rättsinformationssystemet finns det en samordningsmyndighet, som är Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Antalet gällande grundförfattningar per är 3 604, varav 1 274 lagar. Motsvarande siffror per var 3 533, varav 1 077 lagar. har EG-direktiv genomförts i 84 ändringsförfattningar (31 lagar och 53 förordningar) och 32 nya grundförfattningar (14 lagar och 18 förordningar). Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 1 257, varav 162 grundförfattningar. Den siffran kan jämföras med 1 377 , 1 227 och 1 175 . Myndigheternas regler har efter antalet rubriker i deras regelförteckningar beräknas till ca 8 200 per , en ökning med ca 100 regelrubriker sedan det föregående året. I regeringsskrivelsen finns 425 riksdagsskrivelser till regeringen förtecknade. Av dem slutredovisas 272. Som inte slutbehandlade kvarstår 153 riksdagsskrivelser, varav 95 från tiden före /05. Från /05 kvarstår 37 riksdagsskrivelser som inte slutbehandlade. Från /06 redovisas 135 riksdagsskrivelser, varav 21 som inte slutbehandlade. Den äldsta inte slutbehandlade riksdagsskrivelsen är och gäller obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar (rskr. 1986/87:347, bet. 1986/87:KrU22). Regeringen hänvisar till ett uppdrag till 2003 som redovisades i en promemoria. Promemorian remitterades och remisstiden gick ut . På detta och tidigare underlag (SOU 1996:170) har frågan beretts vidare och regeringen avser att redovisa sitt ställningstagande till . De två näst äldsta riksdagsskrivelserna är . Den ena gäller återinförande av fritidsbåtsregistret (rskr. 1994/95:232, bet. 1994/95:TU12). Regeringen hänvisar till ett uppdrag till som redovisades och följdes av remissbehandling . Regeringens ställningstagande kan enligt skrivelsen redovisas för tidigast . Det andra tillkännagivandet gäller åtgärder mot våldsskildringar (rskr. 1994/95:243, bet. 1994/95:KU14). Regeringen hänvisar till en lagrådsremiss 2002 och till att ärendet bereds. Från /96 redovisas tre riksdagsskrivelser som inte slutbehandlade. Två av dem härrör från bostadsutskottet och gäller dels kvalitetsdeklaration av bostäder (rskr. 1995/96:30, bet. 1995/96:BoU1), där regeringen hänvisar till en proposition som avsågs läggas , dels direktutbetalning av bostadsbidrag m.m. (rskr. 1995/96:229, bet. 1995/96:BoU11) där regeringen hänvisar till att en lagrådsremiss planeras . Slutligen kvarstår som inte behandlad från /96 ett tillkännagivande om gäldenärens avtal (rskr. 1995/96:279, bet. 1995/96:LU11). Regeringen hänvisar till ett utredningsbetänkande Gäldenärens avtal vid insolvensförfaranden (SOU 2001:80) och till en aviserad utredning om ett samlat insolvensförfarande. är ett tillkännagivande om yrkesfiskare (rskr. 1996/97:133, bet. 1996/97:SkU13). Regeringen hänvisar till att Europeiska kommissionen funnit ett föreslaget yrkesfiskaravdrag oförenligt med EG-fördraget. Åtta tillkännagivanden från /98 kvarstår som inte slutbehandlade. De gäller kostnader för preventivmedel (rskr. 1997/98:3, bet. 1997/98:SoU2, där regeringen hänvisar till remissbehandling av en rapport, utvärdering i fråga om färdtjänst (rskr. 1997/98:10, bet. 1997/98:TU3), där regeringen hänvisar till en kommande transportpolitisk proposition, tilläggsavgift (rskr. 1997/98:141, bet. 1997/98:BoU5), där regeringen hänvisar till remissbehandling av ett utredningsförslag samt vinstandelsmedel (rskr. 1997/98:165, bet. 1997/98:SfU10), där regeringen endast hänvisar till att tidigare aviserad utredning bedöms kunna påbörjas tidigast innevarande år. Tre tillkännagivanden från trafikutskottet kvarstår som inte slutbehandlade. När det gäller ett tillkännagivande om medicinska krav (rskr. 1997/98:192, bet. 1997/98:TU9) och ett om energi och koloxidskatt (rskr. 1997/98:266, bet. 1997/98:TU10 mom. 36) hänvisas till propositioner och till vidare beredning. Regeringen hänvisar till en kommande transportpolitisk proposition när det gäller ett tillkännagivande om principerna för vägtrafikens kostnadsansvar (rskr. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10). Det sista inte slutbehandlade tillkännagivandet från detta gäller tandvårdsområdet och övriga konkurrensfrågor (rskr. 1997/98:289, bet. 1997/98:SoU25). Regeringen förklarar sin avsikt att återkomma till i frågan . Fyra riksdagsskrivelser (fem tillkännagivanden) från /99 kvarstår som inte slutbehandlade. De gäller personuppgiftslagen och revidering av EG-direktivet samt lagstiftning mot missbruk av personuppgifter (rskr. 1998/99:147, bet. 1998/99:KU15), historiska arrenden (rskr. 1998/99:159, bet. 1998/99:LU12) samt juridiskt biträde för barn (rskr. 2008/99:185, bet. 1998/99:LU18. Beträffande de två förstnämnda tillkännagivandena som har nära samband med varandra redovisas det pågående arbetet och en proposition som aviseras . Beträffande de två övriga riksdagsskrivelserna aviseras ställningstagande . Dessutom gäller det ett tillkännagivande om förvärv av skogsfastigheter, m.m. (rskr. 1998/99:32, bet. 1998/99:MJU3). Regeringen hänvisar till en planerad utvärdering av ändringar i fastighetsbildningslagen. Från /2000 redovisas 8 riksdagsskrivelser som härrör från sex utskott som inte slutbehandlade. Från riksmötena /01, 2001/02, 2002/03, 2003/04 och 2004/05 kvarstår 12, 21, 12, 24 respektive 37 riksdagsskrivelser som inte slutbehandlade. Den äldsta riksdagsskrivelsen som redovisas som slutbehandlad är från /98 och gäller utvärdering av fastighetsmäklarlagen och företagsmäklares behörighet (rskr. 1997/98:158, bet. 1997/98: LU15). Regeringen hänvisar till en översyn av fastighetsmäklarlagen. Ett tillkännagivande om kommundelningar påföljande (rskr. 1998/99:163, bet. 1998/99:KU21) slutredovisas med hänvisning till uttalanden i en proposition och till att inga ytterligare åtgärder föranleds från regeringens sida. Fyra riksdagsskrivelser från /2000 och 6 från /01 redovisas nu som slutbehandlade, liksom 9 från /02, 5 från /03 och 14 från /04. Redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från I regeringens skrivelse redovisas 28 riksdagsskrivelser som grundar sig på betänkanden från fram t.o.m. /05. Det äldsta ännu inte slutredovisade tillkännagivandet är från /95. Det gäller åtgärder mot våldsskildringar m.m. (bet. 1994/95:KU14 mom. 1, rskr. 1994/95:243). Regeringen hänvisar bl.a. till att regeringen beslutade en lagrådsremiss, vari ingick ett förslag till ändring i 4 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Lagrådet avstyrkte förslaget. Enligt regeringsskrivelsen bereds ärendet. De näst äldsta tillkännagivandena är från /99 och gäller personuppgiftslagen och revidering av EG-direktivet samt lagstiftning mot missbruk av personuppgifter (bet. 1998/99:KU15, mom. 1 och 2, rskr. 1998/99:147). Enligt regeringsskrivelsen har regeringen på olika sätt verkat för en ändring av EG-direktivet och kontinuerligt informerat en samrådsgrupp med representanter för samtliga riksdagspartier. Arbetet med att förmå kommissionen att lägga fram förslag till ändringar i direktivet och vidta andra åtgärder i önskvärd riktning fortsätter. Regeringen hänvisar också till propositionen Översyn av personuppgiftslagen, vari föreslagits att personuppgiftslagen utformas i viss utsträckning enligt en missbruksmodell (prop. 2005/06:173). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Arbetet i de båda delarna har ett nära samband med varandra. Från /2000 kvarstår ett inte slutbehandlat tillkännagivande (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. 1999/2000:134). Tillkännagivandet gäller upphovsrätten och offentlighetsprincipen och frågans fortsatta beredning. Regeringen hänvisar bl.a. till att en utredare lämnat ett förslag som innebär att ingen lagändring förordas (Ds 2005:54 Upphovsrätten och handlingsoffentligheten). Beträffande flera tillkännagivanden hänvisas till arbete. Det gäller bet. 2000/01:KU11 mom. 9 och 18 om folkomröstningsinstitutet respektive lagprövningsfrågor, bet. 2001/02:KU14 mom. 42, rskr.190 om folkinitiativ om folkomröstning, bet. 2003/04:KU3 mom. 11, rskr. 33 om folkomröstningsinitiativ, 2003/04:KU3 mom. 9 res. 4, rskr. 34 om kommunala extraval samt bet. 2003/04:KU11 mom. 5, rskr. 173 om tillsättning av högre statliga tjänster. I fråga om ett tillkännagivande om riksdagsledamöters skydd mot åtal (bet. 2000/01:KU11 mom. 14, rskr. 149) hänvisas till överväganden i . Ett tillkännagivande i fråga om budgetlagen beslutades i samband med behandlingen av riksdagsstyrelsens framställning inför 2000-talet och gällde en utvärdering av förändringar (bet. 2000/01:KU23 mom. 8). Regeringen hänvisar till att en arbetsgrupp inrättats inom med uppgift att utvärdera effekter av omläggningen och att regeringen avser att återkomma till i frågan. Ett ännu inte slutbehandlat tillkännagivande gäller sponsring av statliga myndigheter (bet. 2001/02:KU19, rskr. 2001/02:176). Regeringen hänvisar till att Statskontoret, och har lämnat förslag till hur frågan om sponsring kan hanteras. Regeringen har som ambition att lämna en redogörelse för förestående författningsändringar. Vid behandlingen av regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser framhöll utskottet beträffande ett tillkännagivande om konsekvenser av ramlagstiftning (bet. 2001/02:KU29 mom 2, rskr. 212) att den tid som då förflutit borde ha räckt till för att överväga hur frågan borde behandlas. Regeringen hänvisar nu till att granskar det svenska regelreformeringsarbetet. Regeringen vill avvakta rapporten som väntas innan ställning tas till eventuella åtgärder. Beträffande tre tillkännagivanden (bet. 2001/02:KU21 Yttrandefriheten och Internet, rskr. 233) om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor (mom. 1), skyddet för den personliga integriteten (mom. 3) och utvärdering av brottskatalogen i tryckfrihetsförordningen (mom. 6) hänvisas till att ett betänkande har remissbehandlats och bereds i . En ännu inte slutbehandlad riksdagsskrivelse från /03 gäller de digitala tv-sändningarnas tillgänglighet (bet. 2002/03:KU33 mom. 6) och riktlinjer för tillståndsgivning (mom. 7). När det gäller de digitala tv-sändningarnas tillgänglighet hänvisar regeringen till att ett betänkande har remissbehandlats och beredning pågår i . När det gäller riktlinjer för tillståndsgivning hänvisar regeringen till att frågan om ändrade regler för koncessionsavgifter tagits upp i propositioner. Som ännu inte slutbehandlat redovisas också ett tillkännagivande samma om de digitala tv-sändningarnas räckvidd (bet. 2003/04:KU24 mom 1, rskr. 2003/04:231). Regeringen hänvisar till nedläggningen av de analoga tv-sändningarna . I beslut om tillstånd för SVT och UR att sända tv med digital sändningsteknik har och kommer regeringen enligt skrivelsen att som villkor för sändningsrätten ange att bolagens digitala marksändningar i de områden där bolagen inte längre har rätt att bedriva sändningar med analog teknik skall ha samma räckvidd som de analoga sändningarna när dessa upphörde. Ett icke slutbehandlade tillkännagivandet från /04 gäller demokrati och IT (bet. 2003/04:KU19 mom. 29 res. 23, rskr. 2003/04:277). Regeringen hänvisar till att ett uppdrag till redovisats till regeringen , varigenom tillkännagivandet delvis tillgodosetts. Regeringens avsikt är att återstående delar skall åtgärdas inom ramen för åtgärdsprogrammet Delaktiga . Den sista icke slutbehandlade riksdagsskrivelsen på grundval av ett KU-betänkande som redovisas i regeringens skrivelse gäller ett tillkännagivande om dröjsmål hos myndigheter (bet. 2004/05:KU14 mom. 6, rskr. 2004/05:153). Regeringen hänvisar till en meddelad dom från (NJA 2005 s. 462) som innebär att enligt kan dröjsmål ge rätt till skadestånd från staten. bereds frågan om det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att stärka den enskildes rätt till en säker och snabb handläggning. m.fl. (fp) begär i motion 2005/06:K28 yrkandena 1 och 2 att regeringen inför skärpta rutiner för verkställandet av beslut och att regeringen återkommer till med en strategi för hur hanteringen av skrivelser till regeringen skall effektiviseras och stramas upp, senast i samband med nästa års redogörelse för skrivelser till regeringen. Motionärerna hänvisar till att enligt 1 kap. 4 § regeringsformen är det beslutande organet och enligt 6 § är regeringen det verkställande organet - ansvarig inför . Ändå är det inte ovanligt att regeringen på ett anmärkningsvärt sätt visar nonchalans gentemot beslut genom att år dröja med att verkställa beställningar från . Av de inte slutbehandlade riksdagsskrivelserna är 38 eller äldre. Sex skrivelser har legat . Motionärerna pekar bl.a. på ett tillkännagivande från om en önskad utredning av kapitalstruktur och vinstdisposition. Detta gjordes i betänkande 2004/05:FiU23 (mom. 3). Men riksdagsskrivelsen omnämns inte i regeringens sammanställning av obehandlade skrivelser, trots att den alltså varken tillgodosetts eller varit föremål för någon annan åtgärd. Regeringen tänjer på grundlagens bestämmelser när man tar sig den ensidiga rätten att ignorera en framställan utan att ens öppet redovisa varför ärendet enligt regeringens mening bör lämnas utan vidare åtgärd. Med hänvisning bl.a. till att i tidigare granskningsbetänkanden understrukit att "utgångspunkten måste vara att det önskemål som tillkännagivandet avser bör tillgodoses" (se exempelvis bet. 2001/02:KU20 s. 22) anser motionärerna att det är allvarligt att regeringen inte efterkommer beslut. I de fall särskilda skäl föreligger som innebär att regeringen inte kan följa beslut, skall regeringen skyndsamt upplysa om detta och noggrant redovisa skälen härför. har intagit samma ställning (se bet. 2003/04:KU21 s. 20). Regeringens beteende är enligt motionen ett återkommande problem som kräver omedelbara åtgärder. Av den anledningen bör regeringen, enligt motionärernas mening, återkomma till med en strategi för hur hanteringen av skrivelser till regeringen skall effektiviseras och stramas upp. Detta bör ge regeringen till känna. De "icke slutbehandlade" skrivelserna måste kraftigt reduceras. Yttranden från andra utskott Yttranden har avgetts från skatteutskottet, socialutskottet, trafikutskottet och arbetsmarknadsutskottet. har yttrat sig i form av ett protokollsutdrag och lagutskottet redovisar en avvikande mening i ett protokollsutdrag. , utrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet och bostadsutskottet har avstått från att avge yttranden. och utbildningsutskottet har inte något att erinra mot regeringens redogörelse för respektive beredningsområde. tar i sitt yttrande (2005/06:SkU4y) särskilt upp två tillkännagivanden. Det gäller frågan om yrkesfiskare (bet. 1996/97:SkU13 mom. 11, rskr. 133) och frågan om avskaffande av reklamskatten (bet. 2001/02:SkU20, rskr. Vad först gäller frågan om yrkesfiskareär det enligt skatteutskottet att beklaga att ärendet tagit så att avgöra, men enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att kritisera regeringen för denna tidsutdräkt. noterar också att regeringen aviserat att den avser att återkomma i frågan och förutsätter att detta sker utan onödigt dröjsmål så att skrivelse kan slutbehandlas. Vad därefter gäller frågan om avskaffande av reklamskattenvill utskottet erinra om att det aktuella tillkännagivandet, som tillkom på förslag av skatteutskottet, innebar att frågan om en total avveckling av reklamskatten borde prioriteras i den kommande budgetberedningen, dock att detta borde ske med beaktande av de budgetpolitiska målen. konstaterar sammanfattningsvis att regeringen i den senaste budgeten förslog både en sänkning av reklamskatten och en höjning av återbetalningsbeloppen. har det enligt regeringens redovisningar i budgetpropositionerna 2003-2005 inte funnits förutsättningar för en finansiering av en sådan åtgärd. Utskottet välkomnade förslaget och uttalade att avvecklingen borde fortsätta när det statsfinansiella utrymmet medgav det. Det kan enligt skatteutskottets mening inte hävdas att regeringen inte skulle ha efterkommit begäran att pröva frågan. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning inte riktas mot regeringen för dess hantering av frågan. I en avvikande mening (m, fp, kd, c) framhålls att regeringen under den senaste mandatperioden underlåtit att efterkomma beslut i ett stort antal ärenden och att det för den allmänna tilltron till det politiska systemet är viktigt att regeringen uppfyller önskemål som det finns en politisk majoritet för. Som ett exempel på en orimlig tidsutdräkt anges tillkännagivandet om att regeringen borde göra något åt de svenska yrkesfiskarnas sämre konkurrenssituation, vilket gjordes för . Den långa behandlingstiden beror enligt vad som anförs delvis på att dröjt länge med en statsstödsprövning av ett förslag till yrkesfiskaravdrag som tagit fram, men även på att det dröjde innan detta förslag kunde vidarebefordras till . I den avvikande meningen förutsätts att regeringen, sedan det nu klarlagts att ett svenskt yrkesfiskaravdrag inte går att genomföra, skyndsamt lägger fram alternativa förslag. I den avvikande meningen tas vidare bl.a.upp tillkännagivandet om en prioritering av en total avveckling av reklamskatten somtillkom . Det anförs att regeringen, när den bestämde sig för att inte föreslå något avskaffande av reklamskatten, borde ha lämnat en betydligt mer uttömmande redovisning för sina skäl än den gjort. Enligt den avvikande meningen förtjänar regeringen kraftig kritik för sitt agerande i frågan. I den avvikande meningen framförs att bör ge regeringen tillkänna de redovisade synpunkterna i fråga om regeringens bristande uppfyllande av tillkännagivanden och beslut. bör enligt vad som anförs också uttala att regeringen bör införa skärpta rutiner gällande verkställandet av beslut. Senast i samband med nästa års redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen bör regeringen återkomma till med en strategi för hur hanteringen av skrivelser till regeringen skall effektiviseras och stramas upp i enlighet med motion K14 (fp). konstaterar (protokoll 2005/06:30, 6 §) att en riksdagsskrivelse med ett tillkännagivande från saknas i regeringens skrivelse. Det gäller ett tillkännagivande om att det får ankomma på regeringen att återkomma med ett förslag om tidsbegränsad vapenamnesti (bet. 2004/05:JuU19, res. 21, rskr. I detta ärende pågår enligt uppgift, som justitieutskottet inhämtat, beredning i . har beslutat att inte avge något yttrande i ärendet (protokoll 2005/06:28 3 §).