bet · GT01SoU18 · 2006-03-09 00:00:00 — Motionärerna anser att det uppdrag som gavs och även bör tillfalla Nationellt centrum för suicidprevention som i samverkan utifrån respektive kompetensområde skall ta fram ett underlag till nationell handlingsplan för suicidprevention. I motion So270 av () begärs ett tillkännagivande om att utföra en utvärdering av självmordsstatistik bland unga och vilka orsaker som ligger bakom självmorden (yrkande 1). Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om behovet av en ordentlig satsning i elevvård och barnpsykiatri samt en ökad barnkompetens hos (yrkande 3). I motion So221 av () begärs ett tillkännagivande om speciella insatser till personer som löper störst risk att hamna i ett självdestruktivt beteende (yrkande 1). Ett liknande yrkande finns i motion 2004/05:So657 av () (yrkande 1). I motion So547 av () begärs tillkännagivanden om vikten av att få fram förslag och förmedla den kunskap som finns bl.a. på Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande om uppdrag till NASP att utarbeta förslag till utbildningsprogram för lärare, fritidspedagoger och barnskötare om hur man skall stärka den psykiska hälsan och förebygga psykisk ohälsa samt dess yttersta konsekvens av suicidala handlingar och våldshandlingar hos barn och ungdomar (yrkande 4). Motionären begär vidare ett tillkännagivande om att det behövs en definiering av sjukdomsdiagnoserna liksom att läkarunderlagen måste blir mer likvärdiga och informativa (yrkande 5). I motion So439 av och () begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot självmord. Motionärerna anser att hälften av alla självmord kunnat undvikas med en bättre fungerande psykvård. Det är därför viktigt att satsa resurser på förebyggande arbete. I motion So665 av () begärs ett tillkännagivande om en nationell strategi för att förebygga självmord (yrkande 1). I motion L375 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att och skall få ett tilläggsdirektiv där det framgår att HBT-personers situation samt verktygen för att förebygga självmord inom denna grupp skall redovisas särskilt inom ramen för det nationella programmet för självmordsprevention (yrkande 39). Motionärerna anser att det är angeläget att analysera hur samhällets fördomar och den förhärskande heteronormativiteten tar sig uttryck i ökad självmordsfrekvens för HBT-personer. I motion L342 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om att arbetet med självmordsprevention också fokuserar på unga HBT-personer (yrkande 22). Motionärerna anför att självmordstankar och självmordsförsök är vanligare bland homo- och bisexuella tonåringar än bland deras heterosexuella kamrater samt att i de uppsatta strategierna för att minska antalet självmord och självmordsförsök, särskilt bland unga människor, saknas dessa ungdomars situation. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Efter förslag av utskottet i betänkande 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik (s. 24) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ett nationellt program för självmordsprevention bör tas fram (rskr. 2004/05:218). Härigenom bifölls en rad motioner om insatser för att förebygga självmord. (Även har utskottet föreslagit tillkännagivanden om olika inriktningar av självmordspreventivt arbete, vilka har ställt sig bakom [bet. 2000/01:SoU7 och rskr. 2000/01:135 samt bet. 2001/02:SoU19, rskr. 2001/02:308].) Även vid behandlingen av statsbudgeten hade utskottet att ta ställning till ett par motioner om självmordsprevention (bet. 2005/06:SoU1 s. 58). Utskottet vidhöll att organisationer som SPES, suicidpersoners efterlevandestöd, fyller en viktig funktion bl.a. genom att erbjuda stöd och hjälp. Vidare erinrade utskottet om att regeringen i budgetpropositionen anfört att den avser att återkomma i frågan om organisationsformer för () och former för en central expertfunktion inom självmordsområdet samt att regeringen, med anledning av tillkännagivande, har givit och i uppdrag att ta fram förslag till ett nationellt program för självmordsprevention. Uppdragen skall redovisas . Utskottet avstyrkte motionerna. Insatser inom flera samhällssektorer och politikområden bidrar tillsammans till att förebygga psykisk ohälsa och främja psykisk hälsa i befolkningen. Självmord kan vara den yttersta konsekvensen av psykisk ohälsa. Ett enigt socialutskott har , senast i betänkande 2004/05:SoU11, föreslagit tillkännagivanden om olika inriktningar av självmordspreventivt arbete. har ställt sig bakom förslagen. Olika frågeställningar med anknytning till det självmordspreventiva arbetet har på nytt framställts i ett antal motioner. Utskottet som anser att det självmordspreventiva arbetet är utomordentligt viktigt delar i mångt och mycket de synpunkter som framförs i motionerna och vill särskilt lyfta fram den kompetens som finns hos Nationellt centrum för suicidforskning (NASP) och vikten av det arbete som centret utför. I detta sammanhang bör dessutom det viktiga och betydelsefulla arbete som utförs av riksorganisationen (suicidprevention och efterlevandes stöd) nämnas. Mot bakgrund av att regeringen, med anledning av tillkännagivande, har givit och i uppdrag att ta fram förslag till ett nationellt program för självmordsprevention anser utskottet dock inte att något tillkännagivande till regeringen är nödvändigt. Motionerna 2004/05:So657 (fp) yrkande 1, So221 (fp) yrkande 1, So270 (kd) yrkandena 1 och 3, So432 (fp) yrkande 14, So439 (c), So547 (fp) yrkandena 1 och 4, So606 (v) yrkande 4, So665 (s) yrkande 1 och Kr376 (fp) yrkande 33 avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Utskottet har vidare stor förståelse för de synpunkter som framförs i motionerna L342 (mp, -) yrkande 22 och L375 (v) yrkande 39. Utskottet, som vill erinra om den rapport som lämnat om HBT-personers hälsa, anser dock inte att något initiativ från sida är nödvändigt. Utskottet anser det inte motiverat med något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motion So547 (fp) yrkande 5. Trygga och goda uppväxtförhållanden (målområde 3) Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om barns och ungdomars psykiska hälsa, främst med hänvisning till pågående arbete på området. Jämför reservationerna 10 (m, fp, kd, c), 11 (mp) och 12 (mp). I motion So431 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att bekämpa den psykiska ohälsan bland framför allt de unga kvinnorna (yrkande 6). Motionärerna anser att skolhälsovården och psykiatrin skall ges mer resurser för att möta den ökade ohälsan. I motion Kr412 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om vikten av familjepolitiska insatser för att på lång sikt förbättra ungdomars psykiska hälsa (yrkande 7). Motionärerna efterlyser en familjepolitik som sätter barnens behov och trygghet i främsta rummet och där föräldrarna får mer tid att förmedla normer och ge omsorg till sina barn. En sådan politik ger tryggare barn och leder i längden till bättre psykisk hälsa. I motion So702 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om behovet av fördjupad analys av barn och för att förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar (yrkande 9). Motionärerna anser att uppgifterna om en försämrad psykisk hälsa bland barn och ungdomar måste tas på allvar. Regeringen bör omgående tillsätta en utredning för att analysera och förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. I motion So691 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om ett förebyggande arbetssätt (yrkande 1). Motionärerna anför att det är viktigt att göra så mycket som möjligt för att förebygga psykisk ohälsa i alla former. Barn i mår allt sämre psykiskt och får inte alltid snar hjälp. I motion So699 av m.fl. (mp, -) begärs tillkännagivanden om att låta utreda ett nationellt barnhälsoindex (yrkande 14). Motionärerna anser att det fortfarande finns stora kunskapsluckor och att det alltjämt saknas systematisk, enhetlig och täckande kunskap om barns hälsa i . Vidare begärs ett tillkännagivande om att stress som ohälsofaktor skall ingå i barnhälsoindexet (yrkande 15). Dessutom begärs ett tillkännagivande om vem som har ansvaret för att motverka den psykiska ohälsan för barn (yrkande 20). Bakgrund och tidigare behandling m.m. I betänkande 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik behandlade utskottet ett par motioner om psykisk ohälsa hos barn och unga (s. 29). Utskottet välkomnade den satsning som görs genom projektmedel från Arvsfondsdelegationen för att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Utskottet konstaterade också att det pågick arbete i frågan inom och fann att motionerna därmed fick anses i huvudsak tillgodosedda (res. Från har inhämtats att av barns och ungdomars psykiska hälsa - förslag till nationella och återkommande undersökningar alltjämt bereds inom . Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan. Av direktiven för utredningen (dir. 2005:61) framgår bl.a. att syftet med uppdraget är att få en samlad bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan antas ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symtom. Med ungdom avses i detta sammanhang i huvudsak barn och ungdomar mellan . Utredaren skall vidare sammanställa kunskap om vilka faktorer i ungdomars livssituation som orsakar stress och föreslå metoder och tillvägagångssätt för att bidra till att minska orsakerna till stress. Utredaren skall också överväga hur samhällets insatser kan samordnas för att motverka stress bland ungdomar. Uppdraget skall redovisas . och fördelar Allmänna arvsfonden till nyskapande projekt som motverkar ungdomars psykiska ohälsa. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9) anför regeringen (s. 108) att arbete med att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp gjorda insatser inom barnpolitiken har påbörjats och att inriktningen på arbetet är att skapa indikatorer kopplade till mätbara delmål under ett antal huvudrubriker som speglar barns och ungas levnadsvillkor, t.ex. barns rätt till ekonomisk trygghet, barns rätt till hälsa, barns rätt till utbildning och barns rätt till delaktighet i samhället. De indikatorer som tas fram skall enligt regeringen kunna användas både av regeringen och av myndigheter, kommuner och landsting. Arbetet med att ta fram indikatorer skall redovisas . presenterade 2004 rapporten i . Med rapporten önskade skapa ett hälsoindex, där det går att följa barns hälsoutveckling på kommunnivå. I rapporten efterfrågades om det finns ett samband mellan barns hälsa och barnfattigdom, dvs. om kommuner med högre andel fattiga barn också har ett sämre hälsoläge. Studien har resulterat i ett barnhälsoindex. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att analysera och förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att ett omfattande arbete pågår på området. Mot bakgrund härav finner utskottet att motionerna So431 (fp) yrkande 6, So691 (mp) yrkande 1, So702 (c) yrkande 9 och Kr412 (kd) yrkande 7 får anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottet anser inte att det föreligger något behov av ett tillkännagivande om vem som har ansvaret för att motverka den psykiska ohälsan. Även motion So699 (mp, -) yrkande 20 avstyrks därför. Mot bakgrund av ovan beskrivna arbete som pågår med att ta fram indikatorer för att mäta och följa upp gjorda insatser inom barnpolitiken får även motion So699 (mp, -) yrkandena 14 och 15 anses i någon mån tillgodosedd. och säkra miljöer och produkter (målområde 5) Utskottets förslag i korthet bör avslå ett antal motionsyrkanden om skadliga ljudnivåer och hörselskador. Genom det arbete som pågår får motionerna anses i huvudsak tillgodosedda. bör vidare avslå motioner om att inrätta ett allergiförebyggande råd, om elöverkänslighet och om exponering av kemikalier m.m. Jämför reservationerna 13 (v), 14 (mp), 15 (kd, c), 16 (mp) och 17 (mp) samt särskilt yttrande 3 (fp). Ett antal motioner rör skadliga ljudnivåer m.m. I motion So226 av () begärs tillkännagivanden om de ökande problemen med tinnitus (yrkande 1), om arrangörsansvar (yrkande 2) och om att skärpa kraven för lägsta tillåtna nivå på buller (yrkande 3). Motionären anför att det behövs en lagstiftning om både arrangörsansvar och genomsnittlig ljudnivå i olika situationer. I motion Bo275 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om ökade insatser för att sprida information och kunskap till beslutsfattare och allmänhet om bullersituationen och bullrets påverkan på hälsan (yrkande 1). I motion So413 av () begärs ett tillkännagivande om en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler. I motion So699 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om behovet av att låta utreda hur omfattande problemet är med buller för barn och unga (yrkande 25). I motion MJ351 av m.fl. (mp, -) begärs ett förslag till nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler (yrkande 9). Ett antal motioner rör allergier, elöverkänslighet m.m. I motion So294 av och () begärs ett tillkännagivande om allergiförebyggande råd. Motionärerna anför att allergisjukdomarna har ökat lavinartat och att en väl fungerande allergiinformation skulle underlätta för dem som lider av allergi. Ett allergiförebyggande råd med statligt deltagande bör därför inrättas. I motion So422 av och () begärs ett tillkännagivande om en helhetssyn på miljö och hälsa och sambandet mellan tungmetaller, kemikalier, strålning och sjukdomstillstånd som utbrändhet, elöverkänslighet och kronisk trötthet (yrkande 1). I motion MJ351 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en kunskapssammanställning över hur elöverkänsligas behov möts (yrkande 30). I motion MJ592 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om att ge ökad prioritering åt behovet av ökad kunskap kring sambanden mellan kemisk exponering i vardagslivet och effekter på folkhälsan (yrkande 2). I motionen begärs även ett tillkännagivande om behovet av att utreda hur ökad kunskap kring ohälsa på grund av exponering för kemikalier i vardagsmiljö kan tillföras eller öka hos primärvården och i främsta rummet hos berörd läkarkår (yrkande 3). Vidare begärs ett tillkännagivande om att genom hälso- och sjukvårdens organisation genomföra ett brett och uthålligt analysprogram för att kartlägga förekomsten av farliga ämnen och CMR-ämnen hos allmänheten, i synnerhet hos kvinnor i barnafödande ålder och hos barn (yrkande 4). I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att utvecklingen inom folkhälsan är beroende av en hög skyddsnivå inom kemikaliepolitiken (yrkande 6). Motionärerna anser att bör klargöra och tydliggöra för regeringen att utvecklingen inom folkhälsoområdet är beroende av en framgångsrik politik på kemikalieområdet och att nya ansträngningar måste göras för att inrätta en hög skyddsnivå. Bakgrund och tidigare behandling m.m. I betänkande 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik behandlade utskottet flera motioner om buller och skadliga ljudnivåer med i huvudsak liknande yrkanden som i de nu aktuella motionerna, vartill hänvisas för en bakgrundsbeskrivning (s. 31 f.) Utskottet anförde att det är av yttersta vikt att skadliga ljudnivåer och därmed hörselskador motverkas och konstaterade med tillfredsställelse att det i en rapport från föreslogs flera betydelsefulla - och av motionärerna efterlysta - åtgärder för att förhindra att människor utsätts för skadliga ljudnivåer (s. 35). Utskottet ansåg att motionerna fick anses tillgodosedda genom det arbete som pågick inom såväl som med att förverkliga förslagen (res. Utskottet avstyrkte vid samma tillfälle en motion om en nationell handlingsplan mot allergi. Detta mot bakgrund av framför allt det allergiförebyggande arbete som pågick såväl regionalt och lokalt som nationellt (ej res. följde utskottet (rskr. 2004/05:218). Från har inhämtats att den författningsändring som föreslagits i att utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effekt, nämligen att införa en anmälningsskyldighet med innebörden att anmälan skall göras till nämnd innan en lokal, plats eller anläggning tas i bruk för verksamheter i form av diskotek eller konsert för allmänheten, bereds inom . Vidare har inhämtats att kommer att publicera en rapport rörande en nationell tillsynskampanj på området som omfattat samtliga länsstyrelser och ett drygt åttiotal kommuner. I betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. behandlade utskottet ett par motionsyrkanden om miljö och hälsa och sambandet mellan tungmetaller, kemikalier, strålning och sjukdomstillstånd som utbrändhet, elöverkänslighet och kronisk trötthet, i samband med frågor om prioriteringar inom hälso- och sjukvården (s. 55-56). Motionerna avstyrktes med motiveringen att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav om att satsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller om att vården av dessa bör organiseras på visst sätt. Utskottet anförde att det i första hand är en fråga för sjukvårdshuvudmännen att bedöma sådana frågor samt att ett enigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Statsrådet har i ett frågesvar (fråga 2005/06:85) om kemikaliepolitiken och folkhälsan anfört bl.a. följande. har frågat mig vilken huvudinriktning mitt arbete kommer att ha för att trygga den svenska folkhälsan. Detta med utgångspunkten att ska gå vidare på andra sätt än att vänta på EU:s arbete med Reach. Jag vill börja med att säga att jag håller med om att kopplingen mellan folkhälsa och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är stark. Detta är också ett av skälen till att regeringen prioriterar detta arbete högt. Spridningen av kemikalier som påverkar folkhälsan känner inga gränser, utan sker genom både handel med varor och långväga spridning via luft och vatten. Just därför är det nödvändigt att arbeta såväl nationellt som inom EU och globalt med kemikaliefrågorna. På internationell nivå agerar regeringen kraftfullt för att den globala kemikaliestrategin (SAICM) ska kunna antas . EU:s lagstiftning är harmoniserad och begränsar därför möjligheter till nationella åtgärder. Arbetet med EU:s nya kemikalielagstiftning, Reach (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals) är bland annat av det skälet fortfarande en av de viktigaste och högst prioriterade frågorna inom miljöområdet. har välkomnat Reachförslaget och anser att ansatsen är viktig och har en grundläggande betydelse för att uppnå miljömålet Giftfri miljö. finns det naturligtvis inslag i både det ursprungliga Reachförslaget och den utveckling som sedan skett under förhandlingarna som jag inte är nöjd med. Förhandlingsarbetet är nu inne i en mycket intensiv fas och vi vet ännu inte vad slutresultatet blir. Det är därför inte möjligt att fullt ut bedöma i vilken utsträckning Reach kommer att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och därmed till bättre folkhälsa. Oavsett resultatet av Reachförhandlingen och andra processer inom EU och internationellt måste vi fortsätta att arbeta även på hemmaplan. I propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop.2004/05:150) uttrycker regeringen att möjligheten att gå före och införa nationella begränsningar av särskilt farliga ämnen bör utnyttjas. Denna möjlighet kan användas i de fall dessa ämnen inte är reglerade eller inte kan förväntas regleras på EU-nivå. Det finns flera exempel där gått före med nationella regleringar, såsom för vissa bromerade flamskyddsmedel, kvicksilver och PFOS. Det finns också exempel där svenska initiativ lett till att regleringar införs på EU-nivå. Ett aktuellt sådant gäller giftiga så kallade HA-oljor i däck. Arbetet med att stödja och stimulera företagens arbete med frivilliga åtgärder som till exempel att tillämpa produktvalsprincipen (substitutionsprincipen) och frivillig miljömärkning har också stor betydelse. För att ytterligare intensifiera arbetet med en giftfri miljö har regeringen i budgetpropositionen 2005 föreslagit betydande ökningar av anslaget till Kemikalieinspektionen. Sammanfattningsvis är svaret på fråga att kemikaliearbetet även måste bedrivas såväl nationellt som inom EU och globalt för att på bästa sätt kunna bidra till både bättre miljö och folkhälsa. Ett framgångsrikt kemikaliearbete kräver ett långsiktigt arbete på alla dessa arenor. Från har följande inhämtats vad beträffar exponering av kemikalier. EU:s nya kemikalielagstiftning kommer att bidra till ökad kunskap om många av de kemiska ämnen som finns på marknaden och där kunskapen är bristfällig. Detta kommer att resultera i förbättrad tillgång om egenskaper, användningar och exponering. I förlängningen kommer detta att ge en grund för förbättrad information till professionella användare och konsumenter. Kunskapen kommer också att kunna ligga till grund för förebyggande åtgärder inom bl.a. arbetarskydd och folkhälsoarbete. I kommande folkhälsopolitiska skrivelse kommer bl.a. frågor kring farliga kemiska ämnen att tas upp. I samband med genomförandet av Reach planeras utbildningsinsatser för kemikalieanvändare och myndigheter. Dessa kommer även att omfatta grundläggande kunskap om kemiska miljö och hälsorisker. Utifrån både pågående forskning och den förbättrade tillgången till information som följer av Reach kommer det att bli aktuellt att fortsätta arbetet med att förmedla kunskap och information till olika delar av samhället, däribland sjukvården. Nya möjligheter för att kartlägga exponering för skadliga ämnen kommer också att öppna sig. Reach förväntas träda i kraft , och de första registreringarna kommer att ske . Arbetet med registreringar av befintliga ämnen (infasningsämnen) kommer därefter att fortgå ett tiotal år. Därför finns det fortfarande tid för att analysera och planera hur den nya kunskapen skall användas och spridas på bästa sätt. Utskottet vidhåller att det är av yttersta vikt att skadliga ljudnivåer och därmed hörselskador motverkas. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett omfattande arbete för att komma till rätta med skadliga ljudnivåer. Motionerna So226 (fp) yrkandena 1-3, So413 (mp), So699 (mp, -) yrkande 25, MJ351 (mp, -) yrkande 9 och Bo275 (v) yrkande 1 får härigenom anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att ett omfattande arbete pågår på allergiområdet. Något initiativ från sida är därför inte nödvändigt med anledning av motion So294 (c). Utskottet vidhåller sin inställning till vad som anförs i motionerna So422(c) yrkande 1 och MJ351 (mp, -) yrkande 30, dvs. att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav att satsningar bör göras på enskilda sjukdomar. Motionerna avstyrks därför. Utskottet har stor förståelse för de synpunkter som framförs i motion MJ592 (mp, -) yrkandena 2-4 och 6. Utskottet noterar dock att ett omfattande arbete planeras på området med anledning av EU:s nya kemikalielagstiftning. Utskottet anser därför inte att något tillkännagivande är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Dessa avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård (målområde 6) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om förebyggande vård och egenvård. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår på området. Jämför reservationerna 18 (m, fp, kd, c) och 19 (v). I motion So470 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om husläkare, vårdgaranti och ett samlat regionalt ansvar för sjukvård och sjukförsäkring som viktiga verktyg för en bättre folkhälsa (yrkande 1). Enligt motionärerna bör sjukvårdens uppdrag i folkhälsoarbetet bl.a. vara att erbjuda kunskap, såväl till individer som till kommuner och andra samarbetsparter. Alla vårdgivare skall erbjuda upplysning och behandling som kan förebygga sjukdom, framför allt genom att motivera till livsstilsförbättringar. I motion So709 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård (yrkande 1).