bet · GT01UbU10 · 2006-03-07 00:00:00 — skall redovisa hur det nationella provsystemet utvecklats samt en plan för hur provsystemet skall utvecklas. Vad gäller yrkandet om utgångspunkten för revidering av de nationella provenkonstaterar utskottet att uppdrag inte innebär att någon uppdelning i svårighetsgrad skall göras. Andra betygs- och bedömningsfrågor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att införa en möjlighet att tentera upp betyg under gymnasietidens gång, tillsyn över betygens likvärdighet, externa examinatorer och utvecklingssamtal. Jämför reservationerna 32 (m, fp, kd, c), 33 (fp), 34 (fp) och 35 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub283 yrkande 19 att elever bör ges möjlighet att tentera upp sina betyg under gymnasietidens gång. Elever som på olika sätt inhämtat djupare kunskaper bör kunna göra en särskild prövning. bör reglerna för tillträde till den kommunala vuxenskolan stramas upp så att det tydligt framgår att elever inte är behöriga att läsa en kurs i vilken de har lägst betyget Godkänd. anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 17 att skall skärpa tillsynen av betygssättningen då det annars finns en risk att rättvisan i betygssättningen och betygens legitimitet ifrågasätts. föreslår också i motion 2005/06:Ub343 yrkande 22 att externa examinatorer skall införas för att göra betygen mer rättvisa och likvärdiga. De externa examinatorerna skall tillsammans med den undervisande läraren sätta elevens slutbetyg i examen. anser i motion 2005/06:Ub555 yrkande 34 att elevens utveckling bör följas upp under regelbundna utvecklingssamtal mellan skolan, eleven och föräldrarna . Man framhåller att sådana samtal är viktiga både för att ge eleverna det stöd de behöver och för att ge dem inflytande över studiernas utformning. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser inte att en möjlighet att tentera upp betyg bör införas. Bestämmelsen som hindrar detta infördes efter avisering i proposition 1994/95:174 (bet. 1994/95:UbU19, rskr. 406) och motiverades dels med att prövning för högre betyg på vissa håll satts i system, vilket urholkar betygssystemet, dels med pedagogiska skäl, nämligen att elevernas studier i andra kurser riskerar att bli lidande och den naturliga rytmen i studierna störd. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill i sammanhanget peka på möjligheten för en elev att inom gällande regelverk tentera av kurser i gymnasieskolan om han eller hon inte tidigare fått betyg på kursen eller fått betyget Icke godkänd (7 kap. 14-16 §§ gymnasieförordningen). Vad gäller yrkandet om ökad tillsyn över betygens likvärdighet vill utskottet anföra följande. För att ytterligare öka likvärdigheten i bedömningen av eleverna utformade en handlingsplan för en mer rättssäker och likvärdig betygssättning. I handlingsplanen ingår bl.a. att uppmärksamma likvärdighetsfrågorna vid inspektioner, att förbättra de nationella provens stödjande roll och att på olika sätt verka för att stärka kunskaperna om bedömning och betygssättning i lärar- och rektorsutbildningarna. I handlingsplanen ingår också att ge direkt stöd till skolorna. Vid inspektionerna kontrollerar verket hur skolan kvalitetssäkrar betygssättningen. I betänkande 2004/05:UbU7 Betyg behandlade utskottet en redogörelse från (2004/05:RRS4) där styrelsen ansåg att det fanns behov av statliga insatser för att komma till rätta med flera brister i betygssystemets tillämpning. Utskottet menade, efter en genomgång av insatserna för att förbättra likvärdigheten i betygssättningen, att frågan var tillräckligt uppmärksammad. I betänkandet Betyg (bet. 2004/05:UbU7) behandlades motsvarande yrkande om externa examinatorer. Utskottet anförde då att examination kan genomföras på flera sätt inom nuvarande system - t.ex. skriftliga och muntliga prov, hemskrivningar, projektarbeten och enskilda arbeten - och utskottet fann därför inte att det fanns behov av en reglering avseende just externa examinatorer. Utskottet har ingen annan uppfattning . När det gäller utvecklingssamtal på gymnasieskolan hänvisar utskottet - liksom i betänkande 2003/04:UbU13 - till 7 kap. 19 § gymnasieförordningen. Där stadgas att rektor skall se till att det minst en gång per termin ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation, s.k. utvecklingssamtal. Utvecklingssamtalet skall genomföras med den individuella studieplanen som grund. I fråga om elever som inte fyllt skall även vårdnadshavarna få sådan information. Yrkandet är enligt utskottet tillgodosett. Införande av nya examina Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om nya examina med hänvisning till beslutet om att införa en gymnasieexamen . Jämför reservation 36 (m, fp, kd, c). föreslår i motion 2005/06:Ub283 yrkande 20 att två examina införs - en akademisk och en yrkesexamen. Den akademiska bör ge grundläggande behörighet till högskolan och omfatta Godkänd i kurser som omfattar av de 2 500 gymnasiepoängen. Dessa godkända kurser bör inkludera svenska A och B, matematik A, engelska A samt gymnasiearbetet. Yrkesexamen bör utformas tillsammans med respektive branschförbund, men ett riktmärke bör vara att den innebär Godkänd i kurser som omfattar av de 2 500 gymnasiepoängen. Dessa godkända kurser bör inkludera yrkesämnena. redogör i motion 2005/06:Ub343 för de examensformer man anser bör införas. I yrkande 4 föreslås att en studentexamen för treåriga studieförberedande program som ger grundläggande behörighet till högskolan införs. Vidare bör yrkesförberedande program för olika yrken och av varierande längd avslutas med en yrkesexamen (yrkande 7). Vidare föreslås i yrkande 8 att en gymnasieingenjörsexamen införs. En sådan examen skall enligt förslaget vara möjlig att få efter ett fjärde år på det tekniska programmet. Slutligen föreslår i yrkande 10 att en lärlingsexamen - eller ett gesällbrev beroende på vad som gäller för yrket i fråga - införs för dem som genomgått lärlingsutbildning. anser i motion 2005/06:Ub555 yrkande 18 att varje program bör leda till en gymnasieexamen men att innehållet i examen, framför allt karaktärsämnena, skall kunna variera utifrån programmets mål och timplan. Gymnasieexamen bör också ge behörighet till olika högskole- eller yrkeshögskoleutbildningar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. De elever som påbörjar sin utbildning efter kommer - om de uppfyller kraven -att få en gymnasieexamen (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13). Gymnasieexamen kommer att motsvara kraven för nuvarande grundläggande behörighet för utbildning på grundnivå till högskolan samt, utöver det, innebära krav på godkänt betyg på ett gymnasiearbete. Syftet med examen är att befästa och förstärka kvaliteten i svensk gymnasieutbildning. Ett examensbevis skall vara ett kvalitetsbevis som ger information om att utbildningens mål som helhet är uppnådda. beslutade att godkänna regeringens förslag om riktlinjer för behörighet till högskoleutbildning, vilka innebär att grundläggande behörighet får den som fullföljt ett gymnasieprogram och erhållit lägst betyget Godkänd i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive Godkänd i gymnasiearbetet (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3). I samband med beslutet om gymnasieexamen och även senare under samma (bet. 2004/05:UbU6) behandlade utskottet yrkanden om att andra examina skulle införas, liknande dem som framförs. Utskottet menade att det genom införandet av en gymnasieexamen inte fanns behov av ytterligare examina och föreslog att yrkandena skulle avslås. beslutade i enlighet med förslaget vid båda tillfällena. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om elevinflytande med hänvisning till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 37 (m, fp, kd, c). anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 31 att elever med stigande ålder bör få ta ett allt större ansvar för skolans måluppfyllelse. Eleverna bör framför allt få ett allt större ansvar för att kunskapsmålen nås och att ordningen fungerar på skolan. menar i motion 2005/06:Ub555 yrkande 29 att en lagstadgad miniminivå för elevinflytande bör införas där inflytandet konkretiseras. bör dessutom utarbeta måldokument för elevinflytandet och också utöka kontrollen av elevinflytandets tillämpning i skolorna (yrkande 30). anser också (yrkande 31) att elevrådsarbete bör redovisas i slutbetyget som meriterande för eleven. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Frågor om att stärka elevers inflytande behandlas inom ramen för det skollagsarbete som pågår inom Utbildnings- och . Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden som rör elevvården och skolhälsovården. I huvudsak hänvisas till pågående insatser och utredningsarbete. Jämför reservationerna 38 (fp, kd, c) och 39 (fp). anser i motion 2005/06:Ub555 yrkande 26 att elevvården bör få större möjligheter att arbeta med förebyggande hälsovård. Eftersom psykiskt och fysiskt välbefinnande är av avgörande betydelse för lärandet är det viktigt att alla kommuner inventerar behovet av elevvårdspersonal och åtgärdar det som varit eftersatt. menar i motion 2005/06:Ub343 yrkande 63 att skolhälsovården bör genomgå en kvalitetsreform så att den blir mer professionell och ändamålsenlig. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Skolhälsovården regleras i 14 kap. skollagen. Där anges att skolhälsovård skall anordnas bl.a. i gymnasieskolan och att skolhälsovården har till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor. Den skall främst vara förebyggande och skall omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) gjorde regeringen bedömningen att elevhälsa skulle ses som ett nytt verksamhetsområde inom skolan. Skolhälsovård, elevvård och specialpedagogiska insatser skulle ingå. Arbetet med elevhälsa borde enligt regeringen ses som en del av skolans lärandeuppdrag och det samlade arbetet för en god hälsa. Det förebyggande arbetet borde betonas. Vissa frågor behövde dock beredas ytterligare innan verksamhetsområdet infördes. Utskottet delade regeringens uppfattning om det nya verksamhetsområdet elevhälsa (bet. 2001/02:UbU6). Utformningen av elevhälsan behandlas inom ramen för det skollagsarbete som pågår inom Utbildnings- och . Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande arbetsmiljö, ordningsregler, åtgärder för upprätthållande av ordningen i skolan, elevens rättigheter och skyldigheter samt antecknande i terminsbetyg om olovlig frånvaro. Jämför reservationerna 40 (m, fp, kd, c) och 41 (m, fp, kd, c). I motion 2005/06:Ub343 yrkande 62 framförs att också den fysiska arbetsmiljön i skolan bör förbättras. Man menar att om skolbyggnader får förfalla, riskerar det att bli en symbol för att utbildning och kunskap inte är så betydelsefulla. Nedskräpning och klotter får inte heller tolereras. framhåller i motion 2005/06:Ub343 yrkande 25 att varje skola bör ha tydliga ordningsregler som är väl förankrade hos elever, lärare och föräldrar. har också i samma motion ett antal förslag om vilka åtgärder som behövs för att upprätthålla ordningen i skolan. I yrkande 26 föreslås att skollagen tydligt skall ange att lärare har rätt att beslagta störande föremål och i yrkande 27 att de skall ha rätt att avvisa störande elever från undervisningen. I yrkande 28 föreslår vidare att skolan skall ha möjlighet att besluta om kvarsittning, skriftlig varning, föräldrasamtal och avstängning av en elev. framhåller vidare, yrkande 29, att elevers rättigheter och skyldigheter bör tydliggöras. Detta menar man kommer att leda till en starkare elevidentitet, något som gynnar gymnasieskolan både som arbetsplats och som bildningsinstitution. Slutligen anser i samma motion, yrkande 32, att olovligfrånvaro bör noteras i terminsbetyg och skriftliga omdömen för att studiemoralen skall förbättras. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I 6 kap. 17 § första stycket arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om elevernas medverkan i skolans skyddsverksamhet genom elevskyddsombud. Bestämmelser om elevskyddsombudens medverkan finns också i och föreskrifter. I föreskrift om elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud förtydligas elevskyddsombudens roll (SKOLFS 2004:13). För att informera om bestämmelserna presenterade och en webbhandbok om hur man kan arbeta med arbetsmiljöfrågor i skolan. pågår en utredning om en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91). I utredningen ingår bl.a. att se över elevrepresentanternas befogenheter och pröva om möjligheter finns att stärka bevakningarna av elevernas arbetsmiljö. Uppdraget skall redovisas . Utskottet har erfarit att det pågår ett arbete inom Utbildnings- och vad avser reglering av en skolas skyldighet att ha ordningsregler. Beredningen bör avvaktas. I 6 kap. gymnasieförordningen framgår de möjligheter som finns för att upprätthålla ordningen. Den första åtgärden om en elev begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt är att läraren på lämpligt sätt skall uppmana honom eller henne att ändra sitt uppförande. Om eleven inte bättrar sig skall läraren försöka utreda orsaken till beteendet. Läraren får också visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av pågående undervisningspass. Vid upprepade förseelser eller olämpligt uppträdande eller en allvarligare förseelse skall rektor försöka utreda orsaken till beteendet och också försöka få eleven att bättra sig. Rektor kan också utdela en varning till eleven och om eleven är omyndig skall vårdnadshavaren kontaktas. Om åtgärderna inte är tillräckliga för att eleven skall ändra sitt beteende - eller om elevens uppförande kan antas inverka skadligt på andra elever eller det finns andra särskilda skäl - får styrelsen för utbildningen stänga av eleven från undervisningen helt eller delvis av terminen eller förvisa eleven från kommunens eller gymnasieskola för , dock högst tre terminer utöver den termin när beslutet meddelas. I avvaktan på styrelsens beslut kan rektor i akuta situationer fatta beslut med omedelbar verkan. I övrigt hänvisar utskottet till att frågor om lärares befogenheter för att upprätthålla ordningen i skolan behandlas inom ramen för det skollagsarbete som pågår inom Utbildnings- och . Slutligen erinrar utskottet om att elevers rättigheter och skyldigheter regleras av läroplanen och att det är upp till huvudmannen för skolan att svara för tillämpningen av dessa regler. Utskottet anser inte att krav på att olovlig frånvaro skall skrivas in terminsbetyg bör införas. I stället bör andra åtgärder vidtas som frånvaron pågår. Utskottet vill också peka på risken att förlora rätten till studiehjälp vid olovlig frånvaro som ett redan befintligt instrument för att höja studiemoralen hos eleverna (jfr 2 kap. 5 § studiestödslagen). Utskottets förslag i korthet bör bifalla motionsyrkandena om behovet av att förbättra studie- och yrkesvägledningen. bör avslå yrkanden om riksrekrytering och möjligheterna att söka till en skola i en annan kommun, skolmåltider och tillgång till kultur i skolan. Slutligen bör yrkandena om att avskaffa registret över sysslolösa ungdomar, uppföljning av gymnasiereformen och användandet av en viss pedagogik i gymnasieskolan avslås. Jämför reservationerna 42 (v, mp), 43 (m, fp, kd, c) och 44 (kd). Ett antal yrkanden som rör frågor om riksrekrytering till gymnasieskolor har väckts. I motion 2005/06:Ub337 (m) pekar motionären på att de elever som söker till gymnasieskolor i utlandet behandlas enligt samma principer som de elever som söker till gymnasieskolor med riksintag. Man menar att de kommunalekonomiska argument som finns för frisökning inte skall begränsa möjligheten för elever som vill studera på en gymnasieskola utomlands som godkänts av . I motion 2005/06:Ub244 föreslår motionären att kommun bör få rätt till riksrekrytering för det specialutformade fisketekniska gymnasieprogrammet. I motion 2005/06:Kr377 (v) yrkande 3 föreslås att regeringen tillsammans med berörda parter skall verka för att gymnasieskolan i ges möjlighet att utvecklas till ett riksrekryterande fotbollsgymnasium. föreslår i motion 2005/06:Ub555 yrkande 19 att ett försök med frisök - dvs. möjligheten att söka till en gymnasieskola i en annankommun - i hela landet i mån av plats bör införas. De elever som bor inom kommunen bör ha företräde. I motion 2005/06:Ub461 (s) menar motionären att det skall vara elevens hemkommun som skall besluta om huruvida särskilda skäl föreligger för att en elev skall tas in i en gymnasieskola i en annan kommun. Man menar att det är elevens hemkommun som bäst känner eleven, och det är också hemkommunen som skall betala. framhåller i motion 2005/06:Ub283 yrkande 16 studie- och yrkesvägledningen i gymnasievägledningen. Man menar att det faktum att så stor andel av eleverna hoppar av gymnasieskolan, väljer om och läser vidare på kommunala vuxenskolan, visar att det finns skäl att förbättra vägledningen både kvalitativt och kvantitativt. Också anser att studie- och yrkesvägledningen bör stärkas. I motion 2005/06:Ub343 yrkande 61 understryks betydelsen av att vägledarna har rätt utbildning för att kunna lotsa eleverna till rätt utbildningar. I motionerna 2005/06:Ub298 (s), 2005/06:Ub300 (mp), 2005/06:Ub422 (s) och 2005/06:Ub561 (s) föreslås att rätten till avgiftsfria skolmåltider i gymnasieskolan skall regleras i lag. framhåller i motion 2005/06:Kr376 yrkande 36 att ungdomar måste ges möjligheter att få tillgång till kultur och den viktiga roll som skolan spelar för att förmedla kultur. Kultur är viktig både för den personliga utvecklingen och för skolarbetet. avvisar i motion 2005/06:Kr376 yrkande 1 registret över vad ungdomar mellan är sysselsatta med, eftersom man menar att registret är alltför integritetskränkande. anser i motion 2005/06:Ub555 yrkande 37 att bör få i uppdrag att göra en uppföljning av såväl de kvalitativa som de ekonomiska effekterna av gymnasiereformen. Uppföljningen bör redovisas för . I motion 2005/06:Ub424 (s) förespråkar motionärerna att folkbildningens pedagogik används i bl.a. gymnasieutbildningen. Utskottet föreslår att bifaller motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 16 och 2005/06:Ub343 yrkande 61 som avser behovet av studie- och yrkesvägledare. Övriga yrkanden bör avslås. Enligt 5 kap. 9 och 14 §§ skollagen har regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, möjlighet att föreskriva att vissa utbildningar skall stå öppna för sökande från ett bestämt geografiskt område. För att förbättra underlagen för regeringens beslut och höja kvaliteten i de riksrekryterande utbildningarna har närmare föreskrifter utfärdats av (SKOLFS 2005:18) om ansökningarnas innehåll och utformning.Utskottet anser att nuvarande ordning för beslut om sådana riksrekryterande utbildningar är ändamålsenlig. I och med beslutet om propositionen Kunskap och kvalitet - Elva steg för utveckling av gymnasieskolan kommer gymnasieelevernas möjlighet att sökaen utbildning på nationellt program i en annan kommun att öka. Enligt nu gällande regler finns endast en rätt att läsa ett program som hemkommunen inte erbjuder. Även om programmet erbjuds av hemkommunen införs möjligheten fr.o.m. att 1 och 2 söka en utbildning i annan kommun. Vissa begränsningar finns - förutom att elever bosatta i kommunen har företräde - genom att elever från en kommun som inte har det nationella programmet eller den nationella inriktningen har företräde. Även den sökande som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit han eller hon sökt skall ha företräde. Utskottet anser att de regler om s.k. frisökning som beslutats av är väl avvägda och bör träda i kraft som avsett. När det gäller vilken kommun som skall besluta om särskilda skäl föreligger, menar utskottet att nuvarande ordning är rimlig. Studie- och yrkesvägledarna är en viktig yrkesgrupp i skolan. För att de skall kunna lotsa eleverna till rätt utbildningar och vägval, krävs att de själva har en bra utbildning. Det är viktigt att studie- och yrkesvägledarna dels har kunskaper om elevens förutsättningar, t.ex. vad gäller funktionshinder, dels att de har god insikt i hur arbetslivet ser ut. Många elever har bristande kunskaper om företagande och entreprenörskap. Där har studie- och yrkesvägledarna en viktig roll att spela. Vägledningen behöver i ökad utsträckning resultera i att eleverna blir medvetna om vad deras val får för konsekvenser. Det faktum att så stor andel av eleverna hoppar av gymnasieskolan, väljer om och läser vidare på komvux visar att det finns stora skäl att förbättra vägledningen både kvalitativt och kvantitativt. Detta bör ges regeringen till känna. När det gäller yrkandena om att avgiftsfria skolmåltider skall regleras i lag hänvisar utskottet till det arbete som pågår inom Utbildnings- och med en ny skollag där frågor om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun övervägs. Utskottet behandlade frågan om kultur i skolan senast i betänkande läroplan och ämnen (bet. 2003/04:UbU11). Utskottet framhöll då att kultur är viktigt för att utveckla elevernas personlighet och intressen samt pekade på att av de kursplaner som gäller för såväl grundskola som gymnasieskola framgår att olika kulturaspekter skall behandlas inom i princip samtliga ämnen. Hur målen uppnås är en angelägenhet för kommunerna och för dem som är verksamma i skolan. Skolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov och intressen är stora. Utskottet har ingen annan uppfattning nu men vill dessutom peka på den satsning som aviserades av regeringen i proposition Makt att bestämma - Rätt till välfärd (prop. 2004/05:2). Regeringen redogjorde då för sin avsikt att satsa ur Allmänna arvsfonden för utveckling av barn- och ungdomskultur. När det gäller yrkandet om register över ungdomar vill utskottet anföra följande. Efter beslut av infördes en bestämmelse i skollagen (1 kap. 18 §) varigenom kommunen löpande skall hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Utskottet yttrade sig till kulturutskottet i samband med kulturutskottets behandling av proposition Makt att bestämma - Rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, yttrande 2004/05:UbU1y). Utskottet anförde följande i yttrandet. anser att det är viktigt att vara restriktiv med upprättande av personregister. Innehållet i och användningen av sådana register måste av integritetsskäl vara väl avvägt. Register kan dock behövas för att underlätta för kommunen att fullgöra sitt uppdrag. Utskottet understryker att det är synnerligen angeläget att säkerställa att endast nödvändig information behandlas i det nu aktuella registret; inte minst för att registret rör unga människor. Utskottet har ingen annan uppfattning . I proposition Kunskap och kvalitet - Elva steg för utveckling av gymnasieskolan meddelade regeringen att man avsåg att ge och Myndigheten för skolutveckling uppdrag utifrån sina ansvarsområden med anledning av vad som förslogs i propositionen. skall långsiktigt följagymnasieskolans utveckling och rapportera till regeringen hur implementeringen av ändringarna fortskrider. Myndigheten för skolutveckling skall följa och rapportera effekterna av sina insatser för att stödja den lokala utvecklingen. Utskottet utgår ifrån att resultatet kommer att redovisas till . Yrkandet är därmed tillgodosett. Vad gäller yrkandet om att folkbildningens pedagogik bör användas i gymnasieskolan hänvisar utskottet till att val av pedagogik är en fråga för den enskilda skolan. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utveckling av gymnasieskolan, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och ().