bet · GT01UU17 · 2006-05-04 00:00:00 — Sett ur ett fattigdoms- och rättviseperspektiv måste vatten betraktas som en global nyttighet. Detta leder till krav på internationella överväganden, ställningstaganden och avtal. Men måste det lokala och den hushållsnära slutanvändarens perspektiv ha avgörande betydelse. Med en klok förening av dessa båda perspektiv kan vattenmängden på jorden mycket väl räcka för såväl dagens befolkning som för en framtida ännu större befolkning. anser att tillgången till rent vatten skall vara en uttalad mänsklig rättighet och att bör verka för att detta fastställs i en specifik . Det finns också ökade folkliga krav på detta. fastställdes rätt till vatten som en s.k. "fundamental rätt" inom ramen för den där vatten allmänt skall ses som en social och kulturell nyttighet (konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, ). Det innebär att tillräckligt, tillgängligt, säkert, rent och billigt vatten är en mänsklig rättighet för alla, och därmed inte primärt en ekonomisk nyttighet. Denna fundamentala rätt har dock bara status som "soft law". En bindande vattenrättskonvention bör utarbetas och innefatta följande huvuddrag: Definitioner - Där slås fast att med "tillgång till vatten" menas vatten av tillräcklig kvalitet och kvantitet samt distribution för individuellt bruk och för att säkra dricksvatten, hygien, rengöring, lokalt jordbruk, avlopp samt flödande vattendrag. Vatten och nationellt självbestämmande -En nations handlande får t.ex. inte förorsaka skada för en annan, och det är en nations främsta plikt att säkra vattentillgången för sina innevånare. Den mänskliga rätten till vatten - Detta är en fundamental och universell rättighet och en förutsättning för uppfyllandet av andra mänskliga rättigheter. Den hänger intimt samman med värdighet, levnadsstandard och utvecklingsmöjligheter. Vatten är oundgängligt för liv, fysisk och mental och miljömässig hälsa och ett kriterium för social rättvisa. Ingen kan äga naturligt vatten, men utifrån en anda av likställdhet, jämställdhet mellan könen, ansvar och effektivitet kan samhället besluta om hur vattnet skall användas. Respekt för vatten skall ingå i alla bi- och multilaterala handels- och finansförhandlingar. Flickors och kvinnors tillgång till vatten bör betonas. Vattensäkerhet, tillräckligt med vatten - Detta innefattar god styrning, ingen godtycklighet, full information till konsumenter och öppenhet. Installationer och underhåll skall garantera full effektivitet. Vattensäkerhet, tillgång till rent vatten - Icke kontaminerat vatten till rimligt pris utan diskriminering, förorenaren skall betala och försiktighetsprincipen följas. Principer om uthållighet och försiktighet - Ytvatten och grundvatten är resurser som bara i begränsad utsträckning kan förnyas. Miljökonsekvensbeskrivningar skall göras vid varje ingrepp som kan äventyra vattentillgången och hota balansen mellan ekosystemet och människan. Principen om likställdhet och differentiering - Icke-diskriminering, ömsesidighet, solidaritet och samarbete skall känneteckna allt arbete för tillgång till vatten. Balans mellan industrins, boskapens, hushållets, jordbrukets behov och energiproduktionen skall upprättas. Särskild uppmärksamhet skall ägnas utsatta grupper som flyktingar, fångar, urbefolkningar och marginaliserade. Ansvarighet - Decentraliserat beslutsfattande och demokratiskt deltagande är viktigt för att säkra lokalbefolkningens inflytande över alla beslut. Principer om deltagande och öppenhet - Det är statens ansvar att organisera så att alla berörda parter involveras i arbete och beslut samt för att information lämnas om t.ex. gifter, avgifter, teknikanvändning och utvärdering. Forum för koordination, medling och skiljedom måste säkras. Finansiering av vattensektorn - Alla skall tjäna på hanteringen och ett visst minimum av vinstmedel återinvesteras för att tillförsäkra fattigas tillgång till vattnet. Subventioner och bidrag skall redovisas öppet. Rätten till vatten i samband med väpnade konflikter Att utarbeta en ny konvention är ett omfattande arbete. I avvaktan på att detta sker bör främja genomförandet av de rekommendationer om vatten som en mänsklig rättighet som är knutna till . bör också verka för beaktande av rekommendationer från genomförandekommitté om åtgärder som stater bör vidta för att respektera och försvara rätten till vatten. Därmed får inte vatten användas som påtryckningsmedel i ekonomiska eller politiska sammanhang eller i de stora internationella avtalen. bör också arbeta för att det skyndsamt upprättas ett fakultativt tilläggsprotokoll till . Ett tilläggsprotokoll medför möjlighet för enskilda medborgare att ställa den egna staten till svars för exempelvis bristande tillgång till rent vatten. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2004/05:U238 (mp) yrkandena 8-10. Globala miljöfrågor - klimat och energi m.m., punkt 6 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U255 yrkandena 11 och 26 samt 2005/06:U267 yrkandena 3 och 9 samt avslår motionerna 2004/05:U260 yrkande 2, 2004/05:T395 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U289 yrkande 32, 2005/06:U331 yrkandena 1-3, 2005/06:U378 yrkande 18 och 2005/06:U379 yrkande 5. Klimatfrågan har avgörande betydelse för framtida liv på jorden. Att stoppa utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. Även om vi helt slutade med fossila bränslen skulle det ta innan klimatsystemet stabiliserat sig. Det är därför av yttersta vikt att kraftfulla åtgärder vidtas mot klimatförändringen. Det är vårt gemensamma ansvar att ta denna fråga på allvar och att agera med alla tillgängliga medel för att motverka klimatförändringar. skall vara ett föregångsland och ett föredöme i EU:s klimatarbete. Det är hög tid att bryta oljeberoendet. En omställning till ett hållbart energisystem är nödvändigt av miljöskäl, av ekonomiska skäl, men också av geopolitiska och säkerhetsmässiga skäl. Det är viktigt att aktivt arbetar för att alternativ förnybar energiförsörjning förs upp på EU:s och FN:s dagordningar. bör, , sätta upp realistiska mål som hänger samman med EU:s klimatmål för perioden . Det finns riksdagsbeslut på att vi skall halvera utsläppen till 2050 (jämfört med nivå). För att uppnå detta måste vi sätta fart och också sätta upp delmål längs vägen. EU:s miljöministrar har enats om att industriländerna bör minska sina utsläpp (och ). Vi kan inte gömma oss bakom detta resonemang utan vi måste även göra insatser på hemmaplan. får vi inte riskera välfärden, därför måste utsläppsminskningarna göras där de är mest kostnadseffektiva. Det är möjligt med ett svenskt klimatmål på minskning av utsläppen av växthusgaser samt att målet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Detta, högt satta, mål är både nödvändigt och realistiskt men kommer att kräva stort engagemang och tydliga politiska styrmedel. Det bör även tillsättas en parlamentarisk utredning som tar fram fler realistiska förslag och förslag på delmål som skall nås på vägen samt en handlingsplan för att fortsätta utsläppsminskningarna . En stor utmaning är att åstadkomma ökad energieffektivitet och minska utsläpp och föroreningar jämfört med dagens nivå. och EU bör verka för att det nås gemensamma överenskommelser med respektive på energiområdet för att främja en långsiktig och miljömässigt uthållig energianvändning. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:U255 (m) yrkandena 11 och 26 samt 2005/06:U267 (c) yrkandena 3 och 9. Globala miljöfrågor - klimat och energi m.m., punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U331 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2004/05:U260 yrkande 2, 2004/05:T395 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U255 yrkandena 11 och 26, 2005/06:U267 yrkandena 3 och 9, 2005/06:U289 yrkande 32, 2005/06:U378 yrkande 18 och 2005/06:U379 yrkande 5. och ett antal andra länder som inte ratificerat Kyotoprotokollet har kortsiktiga fördelar av att de står utanför det globala klimatsamarbetet. Den elintensiva industrin i dessa länder har t.ex. lägre elkostnader än motsvarande företag i konkurrentländerna. Även om det kan diskuteras om detta verkligen är en fördel eller nackdel för dem på , används det av vissa krafter i EU som ett argument för att bromsa det klimatpolitiska arbetet inom unionen. De rika länderna inom EU måste öka tempot i sitt klimatarbete. Det skulle vara olyckligt både i ett svenskt, europeiskt och globalt perspektiv om EU tappar tempo i detta arbete. Detta skulle bl.a. ge de bakåtsträvande krafterna i och andra länder mer vatten på sin kvarn. Ett sätt för EU att fortsätta ett offensivt klimatarbete utan att riskera att kortsiktigt försämra konkurrenskraften i skulle vara att genom införande av ett slags "klimattullar" utjämna den kortsiktiga konkurrensfördel som vissa länders företag har av en ansvarslös klimatpolitik. Tullarna skulle till en början kunna riktas mot import av energiintensiva produkter från i-länder som inte deltar i Kyotoarbetet. Sådana klimattullar skulle också ha viktiga psykologiska effekter. De skulle stilla den överdrivna oron inom EU. De skulle skicka en signal till omvärlden om att EU tar klimatstörningarna på allvar. Och det skulle ge företag i i-länder, som , incitament att acceptera en mer förnuftig klimatpolitik på hemmaplan. Klimattullar har också den klara poängen att de skulle minska eventuella fördelar av en ansvarslös klimatpolitik och de skulle skapa en jämnare spelplan för företagen. Just en jämnare spelplan brukar efterlysas i internationella handelsdiskussioner. Ändå brukar det framföras ett klimattullar inte skulle vara tillåtna enligt . Detta bygger på en missuppfattning. Det beror på hur tullarna utformas. Man kan t.ex. tänka sig en modell som innebär att EU fattar ett principbeslut om att nästa gång man vidtar motåtgärder som respons på otillåtna handelsrestriktioner från ett i-land som inte ratificerat Kyotoprotokollet, skall dessa åtgärder riktas mot import av energiintensiva produkter. Under vissa förutsättningar ingår sådana motåtgärder i . En annan modell är att använda s.k. gränskorrigerade klimatavgifter. De skulle fungera ungefär som nuvarande alkoholskatter i , där man slipper betala skatt på alkoholen när man t.ex. exporterar vodka, men betalar skatt på alkohol som importeras. Enligt en studie (Climate and Trade Rules - or conflict?) som gav ut är det möjligt att en sådan gränskorrigering skulle accepteras av WTO. En tredje, mer kontroversiell, modell vore en direkt klimatavgift som rakt av lades på importen av energiintensiva varor från i-länder utanför Kyotosamarbetet. Även om en sådan avgift väl kan motiveras av att den skapar en möjlighet för en jämnare spelplan i ett EU med en mer progressiv klimatpolitik är det möjligt att den inte skulle vara förenlig med . I så fall innebär detta att motverkar klimatpolitiken, vilket strider mot avsikten från t.ex. Dohaöverenskommelsen om handel, där det slås fast att handelspolitiken och miljöpolitiken skall vara "ömsesidigt stödjande". Det är i så fall ett uttryck för att handelsreglerna behöver revideras. Redan det förhållandet att en sådan diskussion tas upp på allvar kan ge en viktig signal. Det är viktigt att något lands regering driver frågan. har ett särskilt ansvar att förvalta efter den starka svenska insatsen för att rädda under ordförandeskap i . Den bör öppet och aktivt driva att EU skall införa klimattullar och att driva frågan om gränskorrigerade klimatavgifter. Regeringen bör också verka för att frågan om en uttrycklig rätt för länder att använda lämpliga klimattullar väcks under klimatförhandlingarna, t.ex. av EU. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U331 (mp) yrkandena 1-3. Mål och inriktning m.m., allmänt, punkt 1 (kd) () anför: Klimatförändringen liknar inte något annat miljöproblem som vi står inför. Huvudorsaken är att klimatsystemet inte är linjärt till sin karaktär och kännetecknas av positiva feedbackmekanismer. När väl en viss nivå på koncentrationen av växthusgaser överskridits i atmosfären kommer med största sannolikhet hela klimatsystemet att genomgå drastiska förändringar. menar att detta kan få katastrofala följder och ödeläggande konsekvenser för hela världen. Detta kan t.ex. leda till att det uppstår återkommande materiella skador för på grund av extrema väderförhållanden, att miljontals människor måste evakueras eller ge sig av från sin hembygd, att allvarliga värmeböljor uppstår och att distributionen av grödor och arter drastiskt förändras. befarar att utvecklingsländerna kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna. De fattiga länderna är mycket mer sårbara för fenomen som översvämningar, stormar och torka. I vissa regioner kommer ett torrare klimat att leda till att livsmedelsproduktionen skadas. Till detta skall läggas att stora områden i södern kommer att påverkas allvarligt av stigande vattennivåer i haven. Klimatförändringarna har allvarliga effekter inte bara för ekosystemen, utan även för ekonomin i stort och för folkhälsan, vatten- och livsmedelssäkerheten, migrationen osv. Att leva upp till kraven enligt Kyotoprotokollet måste vara en av EU:s första prioriteringar. menar dock att Kyoto bara är ett första steg. Även efter perioden måste arbetet inom EU, och resten av världen, gå vidare. Trots att utsläppen inom EU är stora så är unionens andel av de totala växthusgasutsläppen . Därför riskerar våra ytterligare ansträngningar att bli meningslösa om de blir isolerade företeelser. Klimatproblemet kan inte tacklas effektivt utan att alla huvudaktörer är aktivt engagerade. , , och engagemang spelar en avgörande roll. Att begränsa klimatpåverkan är i hög grad en energifråga, menar . Energiefterfrågan i världen förväntas fortsätta öka . Att producera ständigt ökande mängder energi är en enorm utmaning, som kräver nya försörjningskällor och ny teknik. När kontakter tas från industriländernas sida för att diskutera en begränsning av klimatpåverkan med utvecklingsländerna uppfattas detta ofta som om industriländerna försöker begränsa den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. Utvecklingsländerna understryker med rätta att industriländerna aldrig behövde bekymra sig om klimatfrågan och sina växthusgasutsläpp när de moderniserade sina ekonomier. För den framtida klimatdialogen är det därför nödvändigt, anser , att utveckla ett synsätt där utvecklings- och fattigdomsfrågorna sätts i centrum för att få till stånd det samarbete som är helt nödvändigt med utvecklingsländerna. Genom tekniksprång skulle utvecklingsländerna slippa gå igenom samma faser som västvärden gjort. Ett effektivt sätt att få till stånd tekniksprång vore att EU, och förhoppningsvis ett antal , hjälpte till att finansiera mellanskillnaden mellan investeringar i ny avancerad teknik respektive konventionell teknik. Eftersom det svenska biståndet har ökat till av BNI, bör utrymme ha skapats för större satsningar på teknikprång. vill verka för att och EU tar initiativ till ett förstärkt internationellt miljösamarbete som också tar hänsyn till de fattigas akuta problem. För att detta arbete skall kunna bli effektivt och leda till reella förbättringar krävs det tydliga prioriteringar och mål. har formulerat följande fem övergripande mål för ett effektivt internationellt samarbete på miljöområdet: Skydd av de naturresurser som ligger till grund för ekonomisk utveckling, inte minst dricksvatten, energi och jord. Målet måste vara att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad miljöbelastning. Integration av miljöaspekter och bekämpning av fattigdomen, dvs. kopplingarna mellan fattigdom och miljöförstöring måste förstås bättre. Främjande av en hållbar globalisering, dvs. se till att den internationella handeln entydigt främjar hållbar utveckling och inte går på tvärs mot ambitionerna på t.ex. miljöområdet. Främjande av god förvaltningssed och större engagemang, vilket bl.a. handlar om att förstärka institutioner på både internationell och nationell nivå. En konkretisering och samordning av genomförandet av internationella miljökonventioner. De rika och de fattiga länderna har här ett gemensamt ansvar. Med dessa prioriteringar som grund måste EU och ta initiativ till ett förstärkt internationellt samarbete på miljöområdet, där hänsyn också tastill de fattiga ländernas villkor och akuta problem. Globala miljöfrågor - vatten, punkt 5 (mp) () anför: har, i likhet med utskottsmajoriteten, noterat att EKN har hörsammat det som tidigare framfört som ett minimikrav, nämligen att offentliggöra uppgifter om vilka projekt som beviljats kreditgarantier. Men det måste ställas högre krav än så på det statliga exportstödet. Det av staten helägda bolaget () har t.ex. gett en exportkredit på till det nya finska kärnkraftsbygget. EKN:s förteckning ger signaler om att arbetet där behöver förbättras. Där finns t.ex. stöd till ett kontroversiellt dammprojekt i . För vissa projekt görs en miljökonsekvensbedömning offentlig före beslut. I fallet med kraftverket i togs beslutet dock tidigare, vilket gjorde att synpunkter från allmänhet och organisationer som kan ha haft relevans för beslutet inte beaktades. Ett sätt att förbättra informationen till allmänheten och därmed möjligheten för parter med relevant information att förbättra besluten är att börja tillämpa Århuskonventionens krav på tillgång till miljöinformation också på exportstödsinstitutionerna. Så skall ske enligt kommissionens tolkning av det relevanta EG-direktivet 2003/4/EC. Vid en fråga i kunde det ansvariga statsrådet inte förklara hur SEKs stöd till det finska kärnkraftverket är förenligt med svensk energipolitik. Av SEKs information framgår inte hur mycket av dess energiutlåning som går till hållbar respektive ohållbar energi. SEK, som lyder under samma regler som banker, har heller inte samma öppenhet som EKN. Det bäddar för en situation där företag som inte vill ha offentlighet kan vända sig till SEK i stället för EKN. Mandaten för exportkreditinstitutionerna (både EKN och SEK) bör harmoniseras med målen för politiken för global utveckling. Båda institutionerna bör åläggas att rapportera till regeringen om hur de inom ramen för sin egen verksamhet medverkar till att uppfylla målet för politiken för en global utveckling. Det behövs också en översyn av offentligt stödda exportkreditorgans roll i ett vidare perspektiv. I den allmänna debatten om regler för internationella investeringar talas allmänt om behovet av en "jämn spelplan" och om vikten av icke-diskriminering vad gäller internationella investeringar. Därmed åsyftas att inhemska företag inte skall få ha fördelar gentemot utländska investerare. Offentligt stödda exportkrediter strider mot dessa principer, eftersom de innebär att utländska investerare får fördelar som inte står inhemska konkurrenter till buds. Särskilt för företag bör denna snedvridning av konkurrensen undanröjas. Det måste därför säkerställas att EKN:s och SEKs verksamhet inte snedvrider konkurrensen till nackdel för inhemska företag i . Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skr. 2004/05:U22 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att även tar ansvar för klimatsituationen. Motioner väckta med anledning av skr. 2005/06:U4 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hållbar utveckling. 2005/06:U5 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underteckna och sprida rekommendationerna i World Commission on Dams. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:U215 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang ska verka för att stoppar dammbygget i Ilusi. 2004/05:U219 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att borde driva frågan om utarbetandet av modeller och system för kontroller och reglering om vattentillgången privatiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ökad uppmärksamhet samt miljöpolitiska åtgärder för att förebygga klimatförändringar, som orsakar naturkatastrofer, mer kraftfullt bör föras in i det internationella arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationell strategi för att stabilisera jordens klimat och förhindra flyktingströmmar från miljöhot. 2004/05:U238 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skriver under rekommendationerna i World Commission on Dams. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att EKN åläggs att redovisa vilka projekt som stöttats, efter det att kontrakten är skrivna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att EKN:s garantigivning ej skall inkludera dammbyggen och kommersialisering av vattendistribution. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att vattendistribution och dricksvatten skall underställas demokratisk kontroll i en öppen administration. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör verka för utökat stöd till FN:s miljöprogram för återställande av förödda våtmarker och vattendrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte skall medverka med stöd till WWC eller PPP-mekanismerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bistånd och hjälpinsatser på vattenområdet på både bi- och multilateral basis styrs av självkostnadsprincipen för konsumentledet, snarare än fullkostnadstäckningsprincipen för entreprenörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillgången till rent vatten skall vara en uttalad mänsklig rättighet och att bör verka för att detta fastställs i en specifik . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en specifik vattenrättskonvention i enlighet med utkastet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för ett fakultativt tilläggsprotokoll till konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, så att kränkningar av bl.a. rätten till vatten och mat kan överklagas individuellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att SCB ges i uppdrag att regelbundet mäta eller uppskatta och redovisa import av virtuellt vatten från länder i syd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uttalar som sin ambition att nettoimport av virtuellt vatten från områden med vattenbrist inte ökar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i allt fortsatt internationellt samarbete kraftfullt engagerar sig mot total privatisering av vattentillgångarna i världens länder. 2004/05:U254 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening att verkar för att klargöra handelsregelverkets underordnade roll gentemot multilaterala miljööverenskommelser. 2004/05:U260 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att ratificera . 2004/05:U285 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utsläpp från den kärntekniska anläggningen i . 2004/05:U311 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för inrättandet av en internationell miljödomstol samt verka för att denna placeras i .