bet · GT01SkU17 · 2006-02-21 00:00:00 — Reformen innebär att den ram om som tidigare avsatt för skattelättnader genom reformerade fåmansföretagsregler har tagits i anspråk till fullo då de nya reglerna beräknas få fullt genomslag. Det måste naturligtvis finnas en beredskap att göra olika finjusteringar i de nya skattereglerna om det uppkommer ett behov av detta. Det är dock rimligt att systemet får verka innan frågor om mer ingripande förändringar tas upp på nytt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om inskränkningar respektive utvidgningar av utrymmet för obeskattade reserver för vissa mindre företag. Jämför reservationerna 5 (fp), 6 (c) och 7 (mp). Företag har en möjlighet att fritt skapa obeskattade reserver genom årliga avsättningar till periodiseringsfond. Avsättningarna är bokföringsmässiga reserveringar som baseras på årsvinsten i näringsverksamheten. Medel motsvarande avsättningarna behöver alltså inte sättas in på särskilda konton som är fallet med avsättningar till t.ex. skogskonton och upphovsmannakonton. Bestämmelserna finns i 30 kap. IL. Juridiska personer får som avsättning till periodiseringsfond dra av högst ett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksamheten före avdraget. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får dra av högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat. En fondavsättning skall efter en lagändring års taxering återföras till beskattning senast sjätte taxeringsåret efter det taxeringsår som avsättningen hänför sig till. Den högre procentsatsen för enskilda näringsidkare infördes också års taxering. Från och med beskattningsår som påbörjas efter utgången av 2004 har införts en räntebeläggning av juridiska personers avsättningar till periodiseringsfond. Företag som drivs av fysiska personer som enskild näringsverksamhet och handelsbolag har undantagits från räntebeläggningen. Avsättningar till periodiseringsfond i enskilda firmor och handelsbolag kan föranleda likviditetsproblem för näringsidkare som använder dessa företagsformer. Eftersom något belopp motsvarande en gjord avsättning inte behöver sättas in på konto eller sparas i företaget på annat sätt kan den obeskattade reserven - inklusive skattekrediten - konsumeras av näringsidkaren. När reserverna måste återföras till beskattning (eller när företaget säljs) finns det kanske inte kvar tillgångar för att täcka skatteskulden. Denna situation skall inte uppkomma om verksamheten drivs i bolagsform eftersom obeskattade medel inte skall kunna tas ut av delägare i bolaget på detta sätt. Genom lagstiftning infördes en möjlighet för fysiska och juridiska personer som startar en ny näringsverksamhet att medges uppskov med att börja betala F-skatt eller särskild A-skatt (prop. 2002/03:5, bet. 2002/03:SkU2). I propositionen diskuterades risken för att nyföretagare även med den begränsade uppskovstiden kan hamna i svårigheter genom att de underskattar sitt likviditetsbehov och därför inte har tillräckligt med kontanter när den uppskjutna preliminära skatten väl skall betalas. För att motverka detta krävdes informationsinsatser till de nystartade företag som får uppskov. Det skulle ankomma främst på , men även andra aktörer, som kronofogdemyndigheterna i sin förebyggande verksamhet och Startlinjen inom , borde medverka vid informationsspridningen. En annan uppskovsregel kan användas av den som startar en ny näringsverksamhet. fr.o.m. startåret medges avdrag för underskott i näringsverksamheten som ett allmänt avdrag (62 kap. 3 § IL). Ett sådant allmänt avdrag minskar ett överskott i inkomstslaget tjänst (1 kap. 5 § IL). Avdraget får uppgå till högst för vart och ett av startåret och de fyra följande beskattningsåren. Kapitalförluster till följd av stöld eller rån är avdragsgilla, när det gäller förlust av kontanter dock med begränsningen att avdraget inte får göras med större belopp än vad som motsvarar normalt innehav av kontanter i näringsverksamheten, om det inte finns särskilda skäl (16 kap. 20 § IL). I motion Sk445 yrkandena 1 och 2 av och () föreslås ändringar i skattereglerna för enskild firma och handelsbolag som möjliggör att ägarens egna uttag skall kunna beskattas löpande som vanlig lön och att företagets resultatbeskattning anpassas till detta. Enligt motionen kan gällande regler om beskattning av resultat medföra att det uppstår väsentliga skatteskulder som kan vara svåra att klara av i samband med att ett företag avyttras. För att komma till rätta med denna problematik bör därför beskattning av uttag hanteras analogt med den som gäller för löneanställda, dvs. att källskatt och arbetsgivaravgifter betalas vid uttagstillfället. I anslutning till att en sådan ändring övervägs behöver även anpassningar av företagets beskattning ses över, anser motionärerna. Enligt motion Sk450 yrkande 5 av m.fl. (mp) vill många företagare jobba och spara sina pengar för att senare, när de fått en stabilare kundbas, kunna göra större investeringar. I motionen yrkas att det skall utredas om det är möjligt att fondera hela årsvinsten under de första fem årens verksamhet. Enligt motion Sk463 av och () bör det ske en översyn av möjligheterna att stärka små och medelstora företags förmåga att driva näringsverksamhet efter rån och överfall genom att låta dem "skapa sitt eget försäkringsbolag" med hjälp av utvidgade avsättningsmöjligheter till periodiseringsfond. Motionärerna anser att dagens regler med en avsättningsnivå om före skatt och löptid för periodiseringsfond inte är tillräckliga för att en näringsidkare skall kunna skapa en ekonomisk säkerhet för rån, överfall och skada av obeskattade medel. I motion Sk487 av och () begärs en översyn av periodiseringsreglerna för enskilda firmor och handelsbolag i syfte att komma till rätta med de likviditetsproblem som uppstår för näringsidkare som förbrukat obeskattade medel. Motionärerna förordar förändringar i reglerna om periodiseringsfond, redovisning av mervärdesskatt och F-skatt som kan motverka att medel som egentligen borde sparas för framtida skatteinbetalningar "tas ut" och används privat. För t.ex. periodiseringsfonder skulle enligt motionen efter mönster av skogs- och upphovsmannakontona kunna övervägas att ställa krav på inbetalning på ett särskilt konto. Enligt motion Sk510 av och () kan kostnader för utveckling av produkter vara mycket hög, och en utveckling kan av detta skäl helt utebli. Ett sätt att lösa de små företagens problem med utvecklingskostnader skulle enligt motionen kunna vara att medel motsvarande några procent av omsättningen fick avsättas i någon form av fond som får användas vid utveckling av nya produkter. I sin motion om idrottspolitik, Kr375 yrkande 10, efterlyser m.fl. (fp) enklare regler och tydliga och bättre periodiseringsmöjligheter för småföretag. Enligt motionärerna skulle sådana generella åtgärder t.ex. ge många elitidrottare möjligheter att stanna i utan att det behöver införas särskilda regler i form av idrottskonto och liknande. Enligt motion N243 yrkande 7 av och () bör småföretagare precis som med skogskontosystemet kunna få rätt till uppskjuten beskattning av vinsten för att själva kunna stärka sitt kapital utan behov av lån. I motion N306 yrkande 3 vill () se över de ekonomiska villkoren för nyföretagande i syfte att underlätta att växla från bidragsberoende till egen försörjning. I ett tidigare betänkande (bet. 2003/04:SkU21) har utskottet lämnat en närmare redovisning av de förändringar med sikte på småföretagandet som genomförts och vilka överväganden som legat till grund för ställningstagandena kring de åtgärder som valts. När det gäller reserveringsmöjligheterna har dessa bedömts vara av särskilt värde för den kategori företag som har svårigheter eller begränsade möjligheter att få externt riskkapital. Detta har i särskilt hög grad ansetts gälla för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag samt generellt för nystartade företag, och utgjort motiv för att taket för avsättningar till periodiseringsfond höjdes till generellt och till för fysiska personers inkomst av näringsverksamhet. För att göra periodiseringsfondssystemet mer attraktivt för företagen förlängdes dessutom tidsperioden för att återföra avdraget till beskattning från fem till . Enskild näringsverksamhet och delägare i handelsbolag som är fysiska personer omfattas inte heller av den räntebeläggning av periodiseringsfonderna som genomfördes . Utskottet anser att de avvägningar som har gjorts i samband med utformningen av gällande periodiseringsregler för småföretag inte bör ändras. Periodiseringsfondssystemet bör därför varken skärpas genom insättningskrav eller byggas ut till att omfatta helt nya ändamål i enlighet med vad motionärerna föreslår. Den i en av motionerna väckta frågan om hur inkomster och uttag ur enskild näringsverksamhet och handelsbolag bör beskattas har en koppling till tidigare tankar av bl.a. om att göra handelsbolag till skattesubjekt (SOU 2002:35). Remissinstanserna var övervägande negativa till utredningens förslag, och det har därför inte varit aktuellt att genomföra några ändringar med en sådan inriktning (se prop. 2003/04:100 s. 37). Vid tidigare behandling av motionsförslag syftande till mer långtgående skatteuppskov i samband med nystart av företag har utskottet särskilt framhållit de svårigheter för företaget som kan uppkomma när ett skatteuppskov väl upphör och skatten skall börja betalas. Ett annat problem är att det för redan etablerade företag kan vara svårt att bedriva verksamhet i konkurrens med annan nystartad, skattegynnad verksamhet. Redan gällande regler innebär en generösare behandling av nystartad enskild näringsverksamhet genom en viss mindre uppskovsmöjlighet och möjligheten att kvitta förluster mot inkomst av tjänst . Kvittningsmöjligheten är föremål för en uppföljning inom skatteutskottet. Uppföljningen bör kunna öka kunskapen om hur dessa regler används och vilken betydelse de har för nystartade företag och deras redan etablerade konkurrenter. Denna kunskap kan även komma att belysa problematiken kring särregler för nystartade företag från mera allmänna utgångspunkter. Utskottet är inte berett att överväga utvidgningar i gällande regler i enlighet med de förslag som finns i några av motionerna. I fråga om regelförenklingar har utskottet tidigare i betänkandet nämnt det förenklingsarbete som pågår. Vad gäller skatteregler som har betydelse för idrottsutövare får utskottet erinra om att en kommitté ser över bestämmelserna om inkomstbeskattning av idrottslig verksamhet (dir. 2004:92). Beträffande de frågor som tas upp i motion N306 vill utskottet nämna att regeringen har tillsatt en utredare som skall föreslå åtgärder som underlättar övergången från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete (dir. 2005:10). Sammanfattningsvis avstyrker utskottet de olika ändringar i reserverings- och uppskovsmöjligheterna som föreslås i motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om att införa etableringskonto. Jämför reservation 8 (kd, c, mp). I motion Sk450 yrkande 3 vill m.fl. (mp) utreda möjligheterna att införa ett etableringskonto för att stödja start av småföretag. m.fl. (kd) föreslår i motion Sf389 yrkande 14 att enskilda personer skall kunna spara skattefritt på ett etableringskonto och fonder för företagsstart. Även i motion N478 yrkande 17 av m.fl. (kd) efterlyses ett system med etableringskonto för skattefritt sparande till start av eget företag. Enligt motion A309 yrkande 24 av m.fl. (c) bör tillgången på riskkapital ökas genom bl.a. ett skattefritt starta-eget-sparande. avslog liknande förslag om etableringskonto och starta-eget-sparande i samband med behandlingen av partiernas förslag om inriktningen av skattepolitiken och en inkomstberäkning (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1). I yttrande 2005/06:SkU1y till finansutskottet framhöll skatteutskottet vikten av att skattereglerna inte lägger hinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och att avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag eller att expandera sin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser i samband med nystart av företag skulle enligt utskottet emellertid inte ge denna effekt utan skulle tvärtom medföra en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen. Utskottet får med hänvisning till skatteutskottets tidigare ställningstagande och beslut ånyo avstyrka dessa motionsförslag. Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringar Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om nya resultatutjämningsmöjligheter för rennäring, fruktodling och hyresfastigheter. Jämför reservation 9 (kd) och särskilt yttrande 2 (mp). Genom skattereform ersattes den gamla företagsbeskattningen med ett mer neutralt system med lägre skattesats i kombination med kraftigt beskurna speciella reserveringsmöjligheter. Ett sådant system ansågs ha flera fördelar, bl.a. skulle inlåsningen av kapital minska och mer likvärdiga skattemässiga villkor ges för olika typer av investeringar. Som en konsekvens av denna omläggning av företagsbeskattningen kunde den formella bolagsskattesatsen sänkas från till som investeringsfonder, fartygsfonder m.fl. reserveringsmöjligheter slopades. I stället infördes en generell reserveringsmöjlighet i form av skatteutjämningsreserv. Avsättningarna kunde baseras antingen på företagets kapital eller på dess lönesumma. För enskilda näringsidkare kunde även viss del av inkomsten beaktas. En fonderingsmöjlighet för att underlätta ersättningsanskaffningar av förstörd egendom behölls. Lagerreglerna ändrades för att motverka uppbyggnad av skattefria reserver. Generösa avskrivningsmöjligheter behölls dock i det nya systemet liksom ett par speciella inkomstutjämningsmöjligheter: skogskonto för fysiska personers skogsbruk och upphovsmannakonto för konstnärliga och litterära verksamheter. En för skogsbruket och frukt- och bärodlingen gemensam särbehandling vid beskattningen, som också behölls, är möjligheten till direktavdrag för utgifter i samband med nyplantering. En ny avvägning av bolagsskattesatsen, till nuvarande , gjordes i samband med ändringar i företagsbeskattningen , vilka innebar bl.a. att skatteutjämningsreserven ersattes med periodiseringsfonder. Avsättningar till periodiseringsfonder baseras endast på resultatet. års taxering är avsättningsnivån för enskilda näringsidkare och av årsinkomsten för andra företag. Återföringstiden har års taxering förlängts från fem till . Uppkommer det förluster under den tiden kan fonderna upplösas och konstruktionen medger därmed en möjlighet till inkomstutjämning och att förluster som uppkommer skattemässigt kan kvittas mot tidigare års vinster. har vid tidigare behandling av yrkanden på företagsbeskattningens område framhållit vikten av att upprätthålla de principer som företagsbeskattningen vilar på. Reserveringsmöjligheterna får inte utformas så att det blir svårt att behålla en låg skattesats. Det är inte heller förenligt med dessa principer att utöka reserverings- eller avdragsmöjligheterna endast för att tillgodose vissa branscher, yrkeskategorier eller andra intressen. I motion Sk333 av och () föreslås att det skall införas en möjlighet att göra insättningar på renkonto enligt samma princip som för skogskonto för att det skall vara möjligt för renägare att skattemässigt utjämna inkomster över år med olika stor tillväxt i renhjorden. Enligt motion MJ445 yrkande 3 av m.fl. (kd) bör det införas ett system för inkomstutjämning för fruktodlingsföretag för att möjliggöra en utjämning av skillnader i inkomster mellan år till följd av kraftiga variationer i skördeutfallet. Motionärerna hänvisar till de möjligheter till resultatutjämning som finns för skogsbruket och anför att fruktodlingen i likhet med skogsbruket kräver stora nyinvesteringar vid föryngring av odling. I motion Bo257 yrkande 9 föreslår m.fl. (v) att som ett led i en sammanhållen bostadspolitik ägare till flerfamiljshus skall ges möjlighet att inrätta skattefria underhållsfonder som skall kunna tas i anspråk i samråd med berörda hyresgäster och . m.fl. (mp) föreslår i motion Bo333 yrkande 3 att regeringen bör överväga om det kan vara befogat att skapa en möjlighet för bostadsföretag att avsätta en del av vinsten eller överskottet till investeringskonton för att kunna finansiera underhåll med medel som man inte behövt skatta för. De nya resultatutjämningsmöjligheter som motionärerna vill införa kan naturligtvis framstå som berättigade utifrån de förhållanden som råder inom respektive näring. Enligt utskottets mening måste likväl förslagen bedömas utifrån ett mer övergripande perspektiv på hur skattesystemet bör vara utformat för att fungera effektivt som ett instrument för att finansiera offentliga utgifter och vara neutralt mellan olika verksamheter så att det inte påverkar investeringar och allokering av kapital på ett för samhällsekonomin ofördelaktigt sätt. I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde års skattereform fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med en generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Särskilda skäl ansågs föreligga för att behålla de redan befintliga systemen med skogskonto och upphovsmannakonto. De ändrades dock för att inte ge förmåner utöver möjligheten att utjämna inkomster. Motionsyrkanden om renkonto, fruktodlingskonto och underhållsfonder avslogs av med hänvisning till principerna bakom skattereformen (bet. 2004/05:SkU20). Utskottet anser fortfarande att det är viktigt att slå vakt om dessa grundläggande principer. Att öppna nya resultatutjämningsmöjligheter för att ge vissa näringar eller företagstyper skatteförmånligare regler för att de skall klara av att driva verksamheter under förutsättningar som får anses normala för dessa näringsverksamheter kommer i konflikt med dessa principer och kan ifrågasättas som inslag i en marknadsekonomi. I sammanhanget måste också vägas in att även förmånligare skatteregler till vissa näringar kan komma i konflikt med statsstödsreglerna inom EU. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om schablonbeskattning med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 10 (kd) och 11 (v). I motionerna N480 yrkande 24 av m.fl. (kd), Fi319 yrkande 7 av Per m.fl. (kd), Sk527 yrkande 1 av m.fl. (kd) och N478 yrkande 9 av m.fl. (kd) föreslås att ett system med schabloniserad beskattning prövas inom vissa tjänstebranscher enligt ett par modeller i olika regioner. Enligt motion Sk426 av m.fl. (v) bör schablonbeskattning införas, i ett första steg som ett försök i en eller flera kontantbranscher. I motion Sk449 av () förordas ett system för schablonbeskattning av restauranger. Någon form av schablonbeskattning av företag i vissa branscher har tidigare utretts av den s.k. (SOU 1996:172 och 1997:111) och inom . De förslag och rapporter som har lagts fram och den remissbehandling som skett av dessa har emellertid uppdagat ett stort antal problem med en sådan beskattningsform. Bärande tankar bakom förslagen till schablonbeskattning är att försöka åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och att minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. tillsatte därför en arbetsgrupp med uppgift att se över möjligheterna för vissa branscher att använda schabloniserade inslag som komplement till nuvarande skatteregler och att utforma förslag till lagtext. Arbetsgruppen har redovisat resultatet av sitt arbete i promemorian Ds 2005:28 Skattefusk, effektivitet och rättvisa - utökad skattekontroll och diskussioner rörande schabloniserade inslag i beskattningen. Enligt promemorian var ett system för schabloniserade inslag vid beskattningen ursprungligen tänkt att utgöra arbetsgruppens förslag utifrån det uppdrag som arbetsgruppen hade fått. Till följd av bl.a. risken för anpassningseffekter och det därpå följande osäkra ekonomiska utfallet av ett sådant system har arbetsgruppen emellertid valt att inte lägga fram ett förslag om schablonbeskattning. I stället har arbetsgruppen lämnat ett exempel på hur ett system med schabloniserade inslag vid beskattningen skulle kunna utformas. Det förslag arbetsgruppen har lagt fram gäller förbättrade kontrollmöjligheter avseende restaurang-, frisör- och taxibranschen. Arbetsgruppens förslag har remissbehandlats. Av finansplanen i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, volym 1, s. 150) framgår att regeringen avser att presentera ett förslag med anledning av promemorian . En lagrådsremiss beslutades av regeringen . Utskottet anser att bör invänta regeringens förslag och avstyrker följaktligen motionerna. Kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om ändringar i reglerna om kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Jämför reservation 12 (kd). I IL finns regler som medger att underskott som inte kan dras av i näringsverksamhet i viss omfattning i stället kan kvittas mot inkomster i inkomstslaget tjänst. Enligt huvudregeln får den som startar en ny näringsverksamhet fr.o.m. startåret avdrag för underskott i näringsverksamheten som ett allmänt avdrag (62 kap. 3 § IL). Ett sådant allmänt avdrag minskar ett överskott i inkomstslaget tjänst (1 kap. 5 § IL). Avdraget får uppgå till högst för vart och ett av startåret och de fyra följande beskattningsåren. Särskilt förmånliga kvittningsbestämmelser finns för näringsverksamhet som uteslutande, eller så gott som uteslutande, avser litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet (62 kap. 4 § IL). I dessa fall får allmänt avdrag göras för underskott utan ovan nämnda tidsmässiga och beloppsmässiga begränsningar. En förutsättning är dock att kulturarbetaren haft inte obetydliga intäkter av verksamheten. I den bedömningen skall även tjänsteinkomster räknas med. I motion N479 yrkande 5 föreslår m.fl. (kd) att det införs en möjlighet till kvittning av förluster på exempelvis i näringsverksamhet mot intäkt av tjänst. har tidigare avstyrkt motionsförslag om förändringar i de nuvarande kvittningsreglerna. Utskottet avstyrker även det nu ifrågavarande motionsyrkandet. I sammanhanget skall nämnas att utskottet har påbörjat en uppföljning av den kvittningsregel som gäller för nystartad verksamhet. Syftet är att undersöka vilken betydelse kvittningsregeln har för berörda verksamheter och för arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om ändringar i reglerna för beskattning av skogsintäkter med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 3 (mp). Beskattningen av skogsbruk inordnades vid skattereform i den reformerade företagsbeskattningen. Ett antal särskilda skatteregler behölls, vilka i väsentliga delar finns samlade i 21 kap. IL. Reglerna innebär till viss del en skattemässigt gynnande särbehandling i förhållande till annan näringsverksamhet, t.ex. en omedelbar avdragsrätt för anläggning av skog och diken. För fysiska personers skogsintäkter finns även ett system för inkomstutjämning genom insättning av skogsintäkter på skogskonto och skogsskadekonto. Detta system kan bidra till att utjämna skillnader i marginalskatt mellan olika år.