bet · GT01UU8 · 2006-03-14 00:00:00 — Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde Utskottet har i betänkandet behandlat relationen mellan väst och den muslimska världen, främst med fokus på och EU respektive EU:s grannskapsområde. Utskottet vill med betänkandet bidra till och stimulera en diskussion som leder till att problem och missförstånd kan undanröjas samt att vår relation till den muslimska världen kan utvecklas och förbättras. I betänkandet har utskottet inledningsvis definierat sitt perspektiv vad avser vår relation till den muslimska världen. Utskottet har också tecknat en översiktlig bild av vad som kan uppfattas som generella och utmärkande drag för den muslimska världen och då särskilt de som är av vikt vid mötet mellan den muslimska och den i huvudsak kristna, västliga kulturen. Utskottet menar att nedsättande och fördomsfulla beskrivningar och demoniseringar av muslimer respektive människor i väst starkt försvårar den konstruktiva dialog som behövs för att vår relation skall kunna utvecklas. En utvecklad och fruktsam relation krävs för att väst på ett positivt sätt skall kunna bidra till den muslimska världens utveckling. Det är av yttersta vikt att vi i vår relation till den muslimska världen söker tillräcklig kunskap om muslimska utgångspunkter så att vi kan bemöta muslimer med respekt och förståelse. Utskottet menar att vi därför bör söka olika sätt att öka förståelsen och bygga broar mellan våra kulturer. I detta arbete vill utskottet understryka att den kulturella och religiösa dialogen inte försummas. Delar av väst har agerat på ett sådant sätt att intrycket av en "civilisationernas kamp" stärkts i den muslimska världen. Inte minst gäller detta det sätt på vilket kampen mot terrorismen har förts. Det faktum att denna kamp har beskrivits som ett krig mot terrorismen har sannolikt bidragit till känslan av fiendskap. Utskottet vill i sammanhanget erinra om den speciella roll medierna har för att muslimer och människor i väst porträtteras på ett rättvist sätt. Medier kan vara ett kraftfullt instrument för att öka förståelsen men kan också bidra till att förstärka fördomar och schablonbilder. Yttrandefriheten är central för demokratin och innefattar en rätt att diskutera och kritisera även religioner, men det finns också ett ansvar för att det görs på ett sätt som inte förnedrar och kränker anhängare av den religion som kritiseras. Ömsesidig respekt och tolerans är universella värden vi alla gemensamt bör sträva efter att upprätthålla. Vår relation till den muslimska världen påverkas givetvis också av hur muslimer uppfattar att de blir behandlade i väst. Även i handlar det därför om att bygga broar för dialog och ömsesidig förståelse. I likhet med rasism och antisemitism betraktar utskottet islamofobi som ett allvarligt samhällsproblem som kraftfullt måste bekämpas. Rätten att utöva sin religion utifrån egna övertygelser är central. Utskottet måste dock tyvärr konstatera att religion alltjämt är en faktor i konflikter och att politik och religion ibland sammanblandas på ett negativt sätt. I den muslimska världen pågår en teologisk diskussion och debatt om möjligheten till nytolkning av islam i modernistisk riktning. Utskottet ser positivt på den tolkning av islam som medger en institutionell åtskillnad av det världsliga och det religiösa. Religionen skall kunna påverka politiken men inte kunna överpröva den. Det är utskottets uppfattning att det är oacceptabelt att med hänvisning till religionen ursäkta avsteg från demokrati och de mänskliga rättigheterna. Tillståndet för demokratin och de mänskliga rättigheterna i den muslimska världen i EU:s grannskapsområde är djupt bekymmersamt. För detta har de berörda regimerna ett stort ansvar. En viktig uppgift för västliga länder är enligt utskottet att genom en offensiv utrikespolitik bidra till en demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i regionen. Ökad spridning av demokrati minskar grogrunden och riskerna för terrorism, krig och väpnade konflikter och leder därmed till ökad internationell säkerhet på lång sikt. Målet måste vara fria, stabila och demokratiska länder i den muslimska världen, där respekten för mänskliga rättigheter sätts i främsta rummet. Utskottet menar att det inte finns något inneboende i islam eller den muslimska kulturen som hindrar en demokratisering. Förutsättningen för en demokratisering är dock en progressiv och modern tolkning av islam. Utskottet ser mycket positivt på de steg som tagits mot ökad demokrati i den muslimska världen och menar att det är viktigt att stödja de progressiva krafter som arbetar för demokrati, pluralism och mänskliga rättigheter. När dessa aktörer är inhemska har demokratiseringsprocessen större möjligheter att nå framgång. Utskottet menar att demokrati som politiskt styrelseskick bäst utvecklas inifrån och inte bör införas utifrån. Utskottet har noterat att det inom politisk islam finns moderata krafter. Extrem islamism måste dock fördömas. Våld är inte ett legitimt medel för att uppnå samhällsförändringar. Demokratiska principer och rättsstatens principer måste respekteras. De mänskliga rättigheterna är universella, och avsteg kan inte ursäktas. Bristen på jämställdhet lyfts fram i alla Reports. Denna brist beskrivs som ett av främsta problem. Diskrimineringen har ofta en rättslig grund, och många kvinnor är därför helt oskyddade för våld, inklusive sexuellt våld. Utskottet menar att det faktum att kvinnor har en så svag ställning i den muslimska världen är ett allvarligt hinder i våra relationer. måste därför oförtrutet arbeta för att stärka kvinnors ställning. Utskottet vill betona det civila samhällets roll för demokratisering, modernisering, institutionsbyggande och skapande av en nationell identitet och enhet. Stöd till det civila samhället är således enligt utskottets mening centralt för vårt samarbete med regionen. Satsningar på kvinnor och ungdomar förtjänar i sammanhanget särskild uppmärksamhet. Utskottet konstaterar att den muslimska världens problem delvis kan kopplas till utebliven ekonomisk utveckling. Försök att imitera väg till utveckling har i flera fall misslyckats och därför lett till en negativ motreaktion. Utskottet menar att en lösning av de stora socioekonomiska problem som förekommer i delar av den muslimska världen skulle vara ett mycket värdefullt bidrag till att förbättra människors livssituation. En viktig förklaring till regionens bristande utveckling är det förtryck som råder i de berörda länderna samt regimernas maktmissbruk och misskötsel av samhällsstyret. De kanaler för dialog och samarbete som står till buds måste användas effektivt. De handlingsplaner som utarbetas i samråd med partnerländerna inom EU:s grannskapspolitik kan bidra till målet om fria, stabila och demokratiska länder i den muslimska världen. Utskottet menar att Barcelonaprocessen redan nu bidrar till att ge gynnsamma förutsättningar för ekonomisk och demokratisk utveckling bland staterna i södra och östra . Arbetet med att förverkliga processens mål måste dock gå vidare och intensifieras. När det gäller insatser inom Barcelonaprocessen anser utskottet att detta betänkande kan utgöra ett viktigt underlag. Det i betänkandet anförda förhållningssättet bör också utgöra det grundläggande synsättet för svensk utrikespolitik i tillämpliga avseenden. Utskottet menar att ett framtida EU-medlemskap för det muslimskt präglade skulle vara ett värdefullt bidrag till att utveckla relationen mellan EU och den muslimska världen. Utskottet har erfarit att och de andra skandinaviska länderna ibland lyfts fram som ett föredöme av demokratiska krafter i den muslimska världen. har som ett litet och alliansfritt land med en lång demokratitradition en komparativ fördel som bör tas till vara i relationen till den muslimska världen. riksdag bör därför bidra till demokratidialogen som ett komplement till regeringens politik. Utskottet konstaterar att broar kan byggas av många aktörer i samhället. Partiernas demokratiarbete förtjänar att lyftas fram. Kontakterna med andra partier är mycket värdefulla för båda parter. Detta gäller inte minst i förhållande till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Förutsättningarna för att utveckla dessa bör säkerställas. Utskottet anser därför att resurserna för stöd genom svenska partianknutna organisationer till demokratiuppbyggnad bör utökas. Utskottet menar vidare att bör försöka påverka andra EU-länder att i större utsträckning prioritera arbetet i Europa-Medelhavs-partnerskapets speciella parlamentariska församling (EMPA). Utskottet anser också att föreliggande betänkande bör utgöra ett underlag för insatser inom ramen för EMPA. Sidas förslag till MENA-strategi saknar referenser till den religiösa dimensionen. Religionen har en central roll i den muslimska världen, och vårt biståndsarbete måste bygga på en medvetenhet om religiösa och kulturella värderingar. Den strategi som är under utarbetande av regeringen bör därför tillföras ett resonemang om dessa värderingar samt bör innefatta insatser för att främja den religiösa och kulturella dialogen. Utskottet menar att betänkandet tydligt visar på behovet av ett komplement till MENA-strategin i form av en svensk samlad strategi för alla politikområden gentemot den muslimska världen i EU:s grannskapsområde, vilken bör sträcka sig längre än den MENA-strategi som är under utarbetande. En sådan strategi bör inte minst beakta behovet av sammanhållna insatser för att stärka demokrati och de mänskliga rättigheterna i regionen. En förutsättning för att vi i vår relation till den muslimska världen skall kunna bidra till att dessa värden accepteras som universella är att vi närmar oss med respekt och en beredskap att lyssna och lära. Vi kan inspirera, informera och stödja, men vi kan inte räkna med framgång om vi försöker pådyvla våra värderingar med den överlägsnes attityd. En sådan ansats diskrediterar budskapet. I detta sammanhang är den interkulturella dialogen av yttersta vikt. Utskottet vill därför lyfta fram betydelsen av det arbete som bedrivs av , i och på sektionen för turkisk-svenskt samarbete på Svenska generalkonsulatet i för att främja dialog och förståelse. Utskottet har i betänkandet utifrån olika perspektiv visat på vikten av dialog mellan väst och den muslimska världen. Det är utskottets uppfattning att dialogen som metod har en helt avgörande betydelse för att utveckla våra relationer med den muslimska världen. har ett antal institutioner för dialogskapande. Utskottet anser att dessa bör stärkas. Utskottet anser också att den diplomatiska representationen bör stärkas i den muslimska världen. försvårar en utveckling av relationerna mellan väst och den muslimska världen. Konflikten skärper motsättningarna mellan och väst å ena sidan och den muslimska världen å andra sidan. Utskottet menar att en fredlig, hållbar och rättvis lösning av den israelisk-palestinska konflikten skulle underlätta utvecklingen i riktning mot demokrati, stabilitet och ekonomiskt välstånd i hela Mellanösternregionen. Direkta förhandlingar mellan parterna och insatser från ett samlat världssamfund är nödvändiga förutsättningar för att nå en lösning på konflikten. har dragit sig tillbaka från . Utskottet välkomnar detta under förutsättning att det utgör ett första steg mot ett slut på ockupationen av de palestinska områdena. Det palestinska parlamentsvalet har genomförts på ett fritt och rättvist sätt. En helt ny politisk situation har uppstått som det internationella samfundet och måste hantera på ett klokt sätt. Hur det terroristklassade Hamas väljer att förvalta det politiska ansvar som tillfaller dem får en avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen och samarbetsmöjligheter med en ny palestinsk regering. Utskottet menar att Hamas måste öppna för ett erkännande av rätt att existera, upphöra med vålds- och terroristhandlingar samt att en ny regering måste respektera redan ingångna avtal. Såsom konflikten i har utvecklat sig försvårar den en utveckling av relationerna mellan den muslimska världen och väst. En vanlig tolkning av händelserna i från muslimsk sida är att västvärlden vill dominera den muslimska världen, ta kontroll över dess tillgångar och att väst ser islam som sin fiende. Relationerna försvåras också av de praktiska omständigheter som följer av konflikten. Möjligheterna till dialog och utveckling av relationerna begränsas av den svåra säkerhetssituationen och det allmänt sett svåra läget i landet. har irakierna nu ett historiskt tillfälle att upprätta ett fritt, demokratiskt och sammanhållet . Det internationella samfundets ansträngningar att stödja framväxten av demokratiska strukturer i måste fortsätta. Utskottet anser att en successiv avveckling av den USA-ledda militära närvaron är nödvändig för att förbättra västs relation till den muslimska världen. Detta kan dock inte ske förrän säkerhetsläget medger detta eller koalitionen av den irakiska regeringen ombeds dra tillbaka sina styrkor. En FN-insats vore i detta skede sannolikt nödvändig. Utskottet menar att också utvecklingen i är viktig för vår relation till den muslimska världen. Ett stabilt och demokratiskt är en mycket god förutsättning för en utveckling av våra relationer till landet och till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Slutligen anser utskottet också att den iranske presidentens fullständigt oacceptabla uttalanden om Förintelsen och utplåning av staten är förödande för en konstruktiv dialog, förståelse och god relation mellan våra kulturer. Avsnitten som inte berör konflikterna i utan primärt vår relation till den muslimska världen har föranlett utskottet att föreslå att göra ett antal tillkännagivanden med anledning av de slutsatser som ovan redovisats. Därmed tillgodoses ett antal motionsyrkanden i betydande utsträckning. Avsnitten om , och övriga frågor har inte föranlett utskottet att göra några tillkännagivanden och alla motionsyrkanden avstyrks. Med anledning av detta har 6 reservationer lämnats. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vår relation till den muslimska världen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i avsnitt 10.1 om förhållningssätt, samlad strategi, MENA-strategin, dialogskapande institutioner, diplomatiska representationen och stöd till partianknutna organisationer samt att ger riksdagsstyrelsen till känna vad utskottet anfört i avsnitt 10.1 om EMPA, grundläggande synsätt för arbetet inom EMPA och demokratidialogen. Därmed avslår motionerna 2004/05:U231 yrkande 2, 2004/05:U240 yrkande 2, 2004/05:U242 yrkande 6, 2004/05:U281, 2004/05:U305 yrkandena 3-5, 2005/06:Ju564 yrkande 12, 2005/06:U238 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U285 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U289 yrkande 26, 2005/06:U352 yrkande 1, 2005/06:U354 yrkande 2, 2005/06:U362 yrkandena 1, 4, 5 och 11 samt 2005/06:U383 yrkande 7. avslår motionerna 2002/03:U245 yrkande 4, 2002/03:U275 yrkande 5, 2004/05:U231 yrkandena 9, 10, 12 och 13, 2004/05:U267 yrkande 9, 2004/05:U268 yrkandena 27 och 29, 2004/05:U305 yrkandena 8 och 10-12, 2004/05:U326 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U284 yrkande 1, 2005/06:U285 yrkandena 10, 13 och 14, 2005/06:U289 yrkande 12, 2005/06:U311 yrkandena 9 och 11, 2005/06:U354 yrkande 3, 2005/06:U362 yrkandena 24, 25 och 27, 2005/06:U370 yrkandena 1, 2 och 8 samt 2005/06:U374 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) - delvis avslår motionerna 2004/05:U234, 2004/05:U268 yrkandena 30 och 31, 2004/05:U276, 2004/05:U301, 2004/05:U305 yrkande 9, 2004/05:U322 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U326 yrkande 4, 2005/06:U311 yrkandena 6-8, 2005/06:U321, 2005/06:U362 yrkande 21, 2005/06:U370 yrkandena 3-7 och 2005/06:U374 yrkandena 2-5. Reservation 1 (m, fp, kd, c) - delvis Reservation 2 (mp) avslår motionerna 2004/05:U228 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U231 yrkande 11, 2004/05:U244, 2005/06:U261, 2005/06:U280 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U362 yrkandena 18-20, 22, 23 och 26. avslår motionerna 2004/05:U326 yrkandena 3, 5 och 6 samt 2005/06:U354 yrkandena 1 och 4. Reservation 3 (kd) Utbildning av irakiska soldater avslår motionerna 2004/05:U231 yrkande 5 och 2005/06:U285 yrkande 5. Reservation 4 (fp) avslår motionerna 2004/05:U231 yrkandena 3, 4, 7 och 8, 2004/05:U268 yrkandena 17-22, 24 och 25, 2004/05:U305 yrkande 7, 2005/06:U285 yrkandena 3, 4 och 9, 2005/06:U289 yrkande 11, 2005/06:U311 yrkandena 1, 2 och 5, 2005/06:U354 yrkande 5 och 2005/06:U362 yrkandena 13 och 16. Reservation 1 (m, fp, kd, c) - delvis Reservation 5 (v) avslår motionerna 2004/05:U305 yrkande 13, 2005/06:U270 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U289 yrkande 13, 2005/06:U352 yrkandena 3 och 7 samt 2005/06:U362 yrkande 28. Reservation 6 (fp, kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 1 Ärendet och dess beredning Som en följd av utrikesutskottets beslut om inriktningen av utskottets arbete /03-2005/06 har en arbetsgrupp fördjupat sig i frågor om mötet mellan den muslimska världen och västvärlden. Arbetsgruppen har studerat både generella frågor, som religion, värderingar och livsstil, men också mer konkreta dagsaktuella frågor, som demokratisk utveckling och konflikterna i och . Arbetsgruppen har även behandlat motioner med koppling till de frågor som rests, främst om konflikter i . Gruppens arbete har därefter behandlats i utskottet. 2 Arbetets syfte, fokus och upplägg Förhållanden mellan stater, samhällen och kulturer präglas av både samarbete och konflikt. Svårigheterna med kommunikation över kulturgränser gör dock att det finns en risk att fokus hamnar på skillnader och konflikter. Detta gäller inte minst relationen mellan västvärlden och den muslimska världen. blir det allt viktigare att utveckla relationerna mellan väst och den muslimska världen. Globaliseringen, konflikters internationalisering, migrationsströmmar, terrorism och utvidgningen av EU är exempel på faktorer som gör det alltmer angeläget att relationerna mellan väst och den muslimska världen är goda, konstruktiva och bygger på ömsesidig förståelse och respekt. Arbetsgruppens och utskottets syfte har därför varit att närmare studera relationerna mellan västvärlden och den muslimska världen och olika sätt att utveckla dessa relationer. Ambitionen har också varit att öka utskottets kunskap om den muslimska världen. Kunskap är en förutsättning för en konstruktiv politisk dialog som kan bidra till att bygga broar mellan folk, kulturer och länder. Inom ramen för denna dialog, som bör präglas av ömsesidighet, lyssnande och lärande, kan svenska profilfrågor tas upp, t.ex. demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och konflikthantering. Den övergripande inriktningen på EU:s och politik gentemot den muslimska världen är i stora drag att långsiktigt bidra till fred och stabilitet, skapa ömsesidigt goda relationer och ett gemensamt välstånd. Dialogen mellan kulturer är i detta sammanhang ett väsentligt instrument, och Barcelonaprocessens s.k. tredje korg handlar bl.a. om detta. Konkreta svenska insatser har redan gjorts för att stärka dialogen mellan våra kulturer. Betydelsefulla exempel är , som initierades av den , samt etablerandet av i och centerverksamheten vid generalkonsulatet i . Arbetsgruppens och utskottets förhoppning är att föreliggande arbete kan bidra till att bygga vidare på dessa insatser. Den muslimska världen är naturligtvis ingen enhetlig storhet utan inrymmer en mångfald av stater och kulturer samt etniska och religiösa grupper. Variationen är stor mellan dessa och ännu större mellan individer. Detta gäller självfallet också det som kallas "väst", ett samlingsbegrepp som innefattar ett föreställt politiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt system i de industrialiserade staterna, främst i och . Det är per definition en förenkling att tala om den muslimska världen och väst som enhetliga storheter. En kategorisering i en muslimsk och en västlig värld riskerar också i sig att bidra till föreställningen om ett avstånd mellan väst och den muslimska världen. En sådan kategorisering skulle därmed kunna försvåra den diskussion detta betänkande syftar till att stimulera. Utskottet är medvetet om denna risk men har ändå valt att förhålla sig till den vanligaste utgångspunkten i den politiska, allmänna och till viss del också vetenskapliga debatten - nämligen att det är meningsfullt att tala om en relation mellan den muslimska världen och väst. I de diskussioner som förekommer i betänkandet problematiseras denna relation så långt det är möjligt och utskottet studerar, analyserar och ger sin syn på olika aspekter av relationen, den muslimska världen och väst. Utskottet menar emellertid också att det är viktigt att föra en övergripande diskussion om relationer mellan kulturer, inte bara mellan stater som ju traditionellt sett står i fokus i den internationella politiken. För att en sådan övergripande diskussion skall vara möjlig är det nödvändigt att beskriva generella och utmärkande drag för den muslimska världen och då särskilt de som är av vikt vid mötet mellan den muslimska och den i huvudsak kristna, västliga kulturen. När generella drag skall beskrivas kan det specifika inte alltid tas med. När betänkandet talar om "den muslimska" världen avses därför inte hela den muslimska världen utan undantag, utan det utskottet uppfattat som det generella och utmärkande. Arbetsgruppens sätt att hantera svårigheterna i detta upplägg har varit att i den inledande faktainriktade delen ta fasta på just de studier som inriktar sig på att övergripande beskriva den muslimska världen. I en diskussion om relationen mellan väst och den muslimska världen kan en lång rad olika synsätt beaktas. En övergripande fråga är vad som präglar en relation och vem som är betraktare. I detta arbete tenderar fokus att ligga på vår syn på den muslimska världen. Skälet till detta är att det är svårare att anamma den muslimska världens perspektiv och försöka se väst utifrån. Arbetsgruppen har i sitt arbete valt att belysa olika aspekter som är av betydelse för relationen till den muslimska världen. politiska frågor (demokratisering, styrelseskick etc.). De aspekter som studerats är ofta överlappande och samverkande. Vissa seder och bruk kan t.ex. härledas till kultur, tradition och religion. Arbetsgruppen har inte ansett det meningsfullt att i beskrivningarna av den muslimska världen särskilja på vad som främst är att betrakta som t.ex. religiösa eller kulturella uttryck. En sådan analys för helt enkelt för långt i det aktuella sammanhanget. Vissa av de företeelser som i betänkandet tillskrivs den muslimska världen är inte unika för den muslimska världen utan återfinns också på flera andra ställen i världen. Det gäller t.ex. demokratiska brister och bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet har dock i detta betänkande valt att fokusera på den muslimska världen i EU:s grannskapsområde och beskriver förhållandena i andra länder och områden annorstädes. Efter att ha prövat olika avgränsningar av arbetet, som relationen till den muslimska världen i stort, , kulturer och de muslimska staterna runt har arbetsgruppen stannat för att inledningsvis arbeta med en bredare ansats, för att därefter avgränsa arbetet till vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Även om en geografisk indelning inte är utgångspunkten för arbetet fokuserar diskussionerna på EU, och . I betänkandet används ofta samlingsbegreppet "den muslimska världen", men avser då alltså i geografisk bemärkelse inte hela den muslimska världen. De områden och delar av den muslimska världen som inte diskuteras är de i , (, och ), söder om och . Ikulturell och religiös bemärkelse åsyftar begreppet ibland hela den muslimska världen. Arbetsgruppen har genom seminarier och möten med främst författare, forskare och andra personer med kompetens på området fördjupat sig i frågor rörande den muslimska världen. Gruppen har träffat följande personer: - (introduktion) - (Barcelonaprocessen) - (allmänt och religion) - (historia och utveckling) - (religion och värdefrågor)