bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — Mot denna bakgrund begär motionärernaatt skall tillkännage för regeringen attUngdomsstyrelsen bör få i uppdrag att påverkakommunerna att utarbeta konkreta planer för en högreprioritering av ungdomars kultur (yrkande 3). Vidareföreslår motionärerna att skall fåregeringens uppdrag att stimulerakulturinstitutionerna att vidga möjligheterna förungdomar att både ta del av och delta i verksamheten(yrkande 4). Slutligen anser motionärerna attriksdagen skall tillkännage för regeringen att denbör överlägga med studieförbunden ochfolkhögskolorna om ett större utrymme för ungdomarskulturaktivitet inom folkbildningen (yrkande 5).Motsvarande yrkanden framställs i motion2002/03:Kr336 (c) yrkandena 3-5.Utskottets ställningstagandeNär fattade beslut om enlångsiktig nationell kulturpolitik var ettgenomgående tema barns och ungas rätt till både egetskapande och deltagande i kulturlivet (prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Det betonades då - liksom i ungdomsproposition1998/99:115 - att barn och unga inte är någonenhetlig grupp. De har olika uppväxtvillkor,föräldrar med olika intressen och olika ekonomiskaförutsättningar. Barn och unga skapar också sin egenkultur som vuxenvärlden måste respektera och kom-municera med.I den kulturpolitiska propositionen framhöllsbl.a. följande (prop. 1996/97:3 s. 22).Barn och ungdomar har olika behov. Barn måstetidigt få ta del av ett brett kulturutbud ochstifta bekantskap med litteratur, konst, musikoch historia med stöd av engagerade vuxna.Kulturen blir på det sättet ett viktigt redskap ibarnets utveckling. Ungdomar däremot har redanskaffat sig kulturella preferenser där de oftainte bara vill vara kulturkonsumenter utan ocksåkulturproducenter. En kulturpolitik för unga män-niskor måste därför också ta sin utgångspunkt ideras eget skapande och kreativa förmåga.Språket är av stor betydelse för barn och unga.Satsningar på litteratur och läsande för dessagrupper är också ett av de prioriterade områdenai denna proposition.Delaktighetsmålet för den nationella kulturpolitikengäller självfallet barn och ungdomar.Motionsyrkanden om bristen på redovisning av barnsoch ungas delaktighet i kulturen har väckts medanledning av skrivelse 2001/02:176 Kultur ochdelaktighet. De behandlas i det följande i dettabetänkande.Kulturrådet diskuterade i sin omvärldsanalys år2001 (Om världen ) barnens rätt till konst ochkulturliv och framhöll därvid bl.a. skolans storabetydelse för att eleverna skall få möta kulturen ialla dess bemärkelser under sin skoltid och attskapande verksamhet inte får ses som en marginellföreteelse i skolan utan skall integreras i skolansdagliga arbete. Alla lärare i skolan har ansvar förkulturen som en del i lärandet. anfördeatt skolorna bör öka sitt samarbete med viktigainstitutioner utanför skolan. Konstnärer bör få nyaroller i skolan.Kulturrådet och har under våren 2002träffat en överenskommelse om ett långsiktigtsamarbete i frågor som rör bibliotek och utbildning.Samarbetet kan t.ex. gälla de fristående skolornasbiblioteksservice, informationsteknik som redskapför lärande, källkritik, nationella licenser ochwebbresurser samt läsfrämjande insatser riktade tillbarn och ungdomar.Det bör i sammanhanget också nämnas attfolkbildningen har ett särskilt uppdrag när detgäller kultur och att detta uppdrag hör till defrågor som skall utvärderas av den nu arbetandeFolkbildningsutredningen (dir. 2001:74).Ett av de tre mål för ungdomspolitiken somfastställts av innebär att ungdomar skallha verklig möjlighet till inflytande ochdelaktighet. Bland de 41 delmål för ungdomspolitikensom regeringen fastställt finns några som rörungdomars delaktighet i kulturlivet och möjlighetertill kulturupplevelser och eget skapande.Ungdomsstyrelsen har, i samarbete med en lång radmyndigheter, däribland , sammanställtrapporter om efter det att deövergripande målen för ungdomspolitiken antogs.Ungdomsstyrelsen skall lämna en fördjupaduppföljnings- och utvärderingsrapport tillregeringen . Den första avlämnas våren2004.Utskottet anser att det mot bakgrund av detanförda inte är påkallat att gör någrasådana tillkännagivanden för regeringen om ungdomarskultur som begärs i motionerna 2001/02:Kr17 (c)yrkandena 3-5 och 2002/03:Kr336 (c) yrkandena 3-5varför motionsyrkandena avstyrks.2.1.4 Funktionshindrade konstnärers behovMotionernaI motionerna 2001/02:Kr15 (v) yrkande 2 - väckt medanledning av skrivelse 2001/02:176 Kultur ochdelaktighet - 2002/03:Kr296 (v) yrkande 6 och2002/03:So513 (v) yrkande 11 begärs att enhandlingsplan för stöd till funktionshindradekonstnärer skall utarbetas. Motionärerna framhålleratt det finns utomordentligt begåvade ochtalangfulla funktionshindrade konstnärer som intekan utöva sin konst utan stöd från samhället ochdärmed inte heller får en möjlighet att visa sinkonst på museer, gallerier, teaterscener, film m.m.Detta begränsar även konstens mångfald ochutveckling. En analys behöver göras av vilka behovdessa konstnärer har för att kunna fungera somkonstnärer och av vilka hinder som finns samt vilkakrav som bör ställas på samhället. Staten bör levaupp till de bestämmelser som förbjuderdiskriminering av funktionshindrade.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget att funktionshindrade konstnärers behov iolika avseenden beaktas, bl.a. när det gällermöjligheter till etablering, anställning, utbildningosv. De yrkanden som framförs i motionen faller inomramen för de nationella mål och den handlingsplanför handikappolitiken som antagit (prop.1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240).En av grundprinciperna för handikappolitiken äratt handikapperspektivet skall genomsyra allasamhällssektorer. Således måste arbetsmarknadspoli-tiken bedrivas så att funktionshindrade personer gestillträde till arbetslivet. Människor medfunktionshinder skall på arbetslivets område hasamma tillgång till generella åtgärder som andra. Deskall dessutom omfattas av särskilda stöd ochinsatser riktade direkt till funktionshindrade.Utbildningspolitiken skall bedrivas så att elevermed funktionshinder kan delta i reguljärundervisning. Inom varje samhällssektor harsektorsmyndigheter i uppdrag att utarbetauppföljningsbara etappmål för respektive sektor,vilka fastställs av regeringen. På kulturområdet harStatens kulturråd ett sådant sektorsansvar.Redan som en följd av kulturpolitiskaproposition (prop. 1996/97:3) fick Kulturrådetregeringens uppdrag att kartlägga situationen påkulturområdet för funktionshindrade personer samtatt utarbeta ett handlingsprogram för att främjafunktionshindrades deltagande i kulturlivet.Uppdraget redovisades i rapporten till kultur. Kartläggning ochhandlingsprogram (Rapport från Statens kulturråd1998:3).Handlingsprogrammet omfattar olika delområden,varav ett handlar om folkbildning och eget skapande.Ett mål för delområdet är att människor medfunktionsnedsättning skall få möjlighet att användasin kreativitet och sina konstnärliga ochintellektuella färdigheter. Som förslag till åtgärdanger att högre konst- ochmedieutbildningar bör vara öppna för funktions-hindrade studerande på samma villkor som för andrasamt att praktiska hinder måste undanröjas.Vidare har fått regeringens uppdragatt definiera sin roll som sektorsansvarig myndighetför handikappolitiken och att ta fram etappmål förhur myndigheten skall kunna uppfylla sin del av dehandikappolitiska målen. Etappmålen bör varauppfyllda . Detta arbete skallgenomföras i samverkan med de andrasektorsmyndigheterna och i samråd med handikapp-organisationerna. har fått iuppdrag att stödja sektorsmyndigheterna i arbetetmed att ta fram etappmål.Här bör även s.k. sociala målnämnas. Det återfinns i regleringsbrevet för år 2002och lyder på följande sätt.Målet är att främja en samhällsutveckling somkännetecknas av social jämlikhet, jämställdhetmellan kvinnor och män, respekt och tolerans och däretnisk, kulturell, språklig och religiös mångfaldtillvaratas som en positiv kraft samt att bidra tillminskad diskriminering, främlingsfientlighet ochrasism.Enligt utskottets uppfattning innebärhandikappolitikens inriktning med sektorsansvar ochetappmål att en tydlig struktur byggts upp på dettaområde. Uppföljning och utvärdering avhandikappolitikens mål och resultat bör inväntasinnan en analys görs av vilka krav som bör ställaspå samhället när det gäller funktionshindradekonstnärers verksamhet.Med hänvisning till det anförda, och även till vadsom anfördes i frågan i betänkande 2001/02:KrU17,avstyrker utskottet motionerna 2001/02:Kr15 (v) yrk-ande 2, 2002/03:Kr296 (v) yrkande 6 och2002/03:So513 (v) yrkande 11.2.1.5 Budgetprocessen och principer föranslagsuppräkningMotionernaBudgetprocessen skapar enligt motion 2002/03:Kr371(kd) yrkande 2 problem för kulturinstitutionerna.Motionärerna pekar särskilt på behovet av lång-siktighet i bidragsgivningen. Engångssatsningar ochannan ryckighet i anslagstilldelningen kan ocksåskapa problem. De offentliga medlen bör stå förlångsiktigheten i den kulturella verksamheten.Vidare bör hänsyn tas till att kulturinstitutionerkan ha ett annat budgetår än staten, vilketförsvårar deras planering.I två andra motioner, 2002/03:Kr370 (kd) och2002/03:Kr373 (v), påpekas att den årliga pris- ochlöneuppräkningen inom kultursektorn inte motsvararökade lönekostnader och andra kostnader. Detta lederenligt motionerna till urholkade anslag. De hänvisartill att redovisat urholkningens storlekför regionala och nationella institutioner.Regeringen bör därför enligt motion 2002/03:Kr370(kd) yrkande 1 redovisa för på vilkagrunder pris- och löneomräkningen görs. Enligtmotion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 4 bör riksdagentillkännage för regeringen att anslagen tillscenkonsten bör räknas upp enligt ettlönekostnadsindex så att kostnadsutvecklingenkompenseras. Medel bör tillskjutas i så snabb taktsom detta är möjligt.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det inte bör tillämpas en annanpris- och löneomräkning för vissa kulturanslag änvad som tillämpas för övriga anslag (betr. pris- ochlöneomräkning för , se prop. volym 1 s. 150).I den mån det bedöms nödvändigt att ökakulturanslagen bör detta ske genom omprioriteringarinom givna ramar eller genom tillskjutande avreformmedel. I budgetpropositionen för år 2003föreslås t.ex. förstärkningar av resurserna pådansens område. Utskottet påminner vidare om attriksdagen för anvisade ett med 20miljoner kronor förhöjt anslag till regionalateatrar och ett med samma belopp förhöjt anslag tillfria teater-, dans- och musikgrupper (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72).Under senare år har arbetat medatt utveckla former för en bidragsgivning för treår, vilket kan underlätta en mera långsiktigplanering hos bidragsmottagarna.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 1,2002/03:Kr371 (kd) yrkande 2 och 2002/03:Kr373 (v) yrkande 4.2.2 Resultatredovisningen om kultur ochdelaktighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga skrivelse 2001/02:176Kultur och delaktighet till handlingarna.Vidare bör avslå motionsförslagenom- redovisning av funktionshindradesdelaktighet i kulturen, jämför reservation10 (m, fp, kd, c),- redovisning av barns och ungas delaktigheti kulturen, jämför reservation 11 (kd, c),- statistisk redovisning av fria teater- ochdansgrupper, jämför reservation 12 (v),- redovisning av besöksutvecklingen på ickestatsstödda teatrar m.m., olikanationalitetsgruppers kulturvanor m.m. och- redovisning av delaktighet i kulturen istörre städer och mindre orter, m.m., jämförreservation 13 (kd).InledningRiksdagen beslöt om nya nationella målför kulturpolitiken (prop. 1996/97:3, bet.1996/97:KrU1 s. 39-42, 1996/97:129). Som redovisatsunder föregående avsnitt i detta betänkande är dessasju mål att värna yttrandefriheten och skapa reellaförutsättningar för att använda den, att verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande, att främja kulturell mångfald, konstnärligförnyelse och kvalitet och därigenom motverkakommersialismens negativa verkningar, att ge kulturen förutsättningar att vara endynamisk, utmanande och obunden kraft isamhället, att bevara och bruka kulturarvet, att främja bildningssträvandena, att främja internationellt kulturutbyte och mötenmellan olika kulturer inom landet.Dessa nya mål ersätter de fem mål som antogs isamband med att beslöt om enstatlig kulturpolitik för hela landet (prop.1974:28, bet. KrU 1974:15, rskr. 1974:248).Målen skall vara sektorsövergripandeoch gälla för statlig verksamhet både inom och utomkulturområdet. Syftet är också att de skall kunnavara vägledande för och landstingskommunalkulturpolitik.Det andra målet - att alla skall få möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelsersamt till eget skapande - kallas ofta förjämlikhetsmålet.De nationella kulturpolitiska målen bryts ned idelmål i regeringens regleringsbrev för anslageninom kulturpolitikområdet (politikområde 28). Meddessa mål följer återrapporteringskrav beträffanderesultaten av verksamheten under anslagen.Regeringen för också en mål- och resultatdialog isina kontakter med verks- och institutionscheferm.fl.Från och med år 1996 (prop. 1996/97:1Budgetpropositionen för ) utvecklas ettsystem med årliga resultatredovisningar tillriksdagen i budgetpropositionerna åtföljda avregeringens bedömningar av uppnådda resultat.Riksdagen beslutade att kompletterariksdagsordningen med en bestämmelse om att det iutskottens beredning av ärendena skall ingåuppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslutinom resp. utskotts ämnesområde. Vidare beslötriksdagen tillkännage för regeringen att regeringensenast bör lämnaresultatredovisningar till för utvaldautgiftsområden (försl. 2000/01:RS1, bet.2000/01:KU23 s. 23-24, rskr. 2000/01:273). Dennaresultatinformation avses kunna utgöra ett viktigtbeslutsunderlag i utskottens beredning av förslageni budgetpropositionen.Regeringens skrivelseRegeringen har valt att avge sina tvåförsta särskilda resultatskrivelser till riksdagen.En har remitterats till arbetsmarknadsutskottet förberedning och den andra, nämligen skr. 2001/02:176Kultur och delaktighet, har remitterats tillkulturutskottet.Regeringen har valt att som grund för skrivelsenlägga statistiskt underlag hämtat från Statistiskacentralbyråns löpande undersökningar av levnads-förhållanden () och analys av dessauppgifter i rapporten Den kulturella välfärden.Elitens privilegium eller möjlighet för alla? Irapporten gör en jämförelse mellanresultaten av ULF-undersökningen och den egnaKulturbarometern. Trots skillnader i metod och urvalvisar båda dessa undersökningar enligt Kulturrådetpå samma långsiktiga utveckling av kulturvanorna iSverige. anför dock att ULF-undersökningen är en något mera tillförlitlig källagenom större urval och längre tidsserier. Regeringenbetonar i skrivelsen att materialet harbegränsningar, t.ex. omfattas endast den vuxnabefolkningen (). En betydande fördel med detmaterial som regeringens resultatredovisning vilarpå är enligt vad regeringen anger att det i storutsträckning sammanfaller med den period då denmoderna kulturpolitiken utvecklat sina mål ochmedel.Regeringen redovisar de medel som finns inomkulturpolitikområdet och andra politikområden föratt förverkliga kulturpolitiken (skr. s. 7-10). Detkonstateras att ett viktigt inslag i 1974 årskulturpolitik var att precisera ansvarsfördelningenmellan staten, landstingen och kommunerna.Grundvalen för samhällets kulturpolitiska insatserskulle vara kommunernas stöd. Sådanakulturverksamheter som var för stora för en enskildkommun skulle landstingen svara för. Statensinsatser skulle inriktas på att stimulera kulturen ilandet och inte att reglera den. I skrivelsenredovisas kort de medel som står till förfogande,såsom den uppbyggda infrastrukturen avkulturinstitutioner, public service-företagen somförmedlare av kulturupplevelser och folkbildning,insatserna på litteraturområdet, bild- ochformområdet, musei- och utställningsområdet ochfilmområdet, uppbyggnaden av Kulturnät ochav ett system med länskonstnärer, insatserna förfunktionshindrade och för de nationellaminoriteterna, bidragen till folkbildningen samtinsatserna inom storstadspolitiken och den regionalapolitiken samt inom skolsektorn.Utvecklingen för vissa centrala kulturaktiviteterredovisas, såsom teater- och konsertbesök, besök påbibliotek, läsning av böcker, tidskrifter ochveckotidningar, besök på konstmuseum ellerkonstutställning, besök på annat museum, biobesöksamt egna kulturaktiviteter (skr. s. 11-20). Förvarje aktivitet redovisas uppgifter från tremättillfällen till 1998-99.Regeringen anser att det är svårt att beskriva ochbedöma resultatet av de statliga kulturpolitiskainsatserna. Kulturområdet är ett område som till sinkaraktär inte så lätt låter sig uttryckas i mätbaratermer, utan snarare lämpar sig för mer kvalitativtformulerade beskrivningar. Regeringen betonarsamtidigt att mål- och resultatstyrningen inomkulturområdet inte handlar om att styra innehållet iden konstnärliga utövningen. Jämlikhetsmålet är ettkulturpolitiskt mål som lämpar sig relativt väl förstatistiska analyser. Även om resultaten inte kan genågra enkla och direkta svar på frågor ommåluppfyllelse och framgångar för kulturpolitikengår det enligt regeringen ändå att dra någraslutsatser.Utvecklingen under visarenligt regeringen att kulturvanorna i harutvecklats i jämlikhetsmålets riktning. Människordeltar i stor utsträckning i olika kulturaktiviteteroch deltagandet har ökat inom flera områden. Besökpå teatrar, konserter, bibliotek, bio ochkonstutställningar ökar mest. Läsning av böckerligger kvar på en hög nivå. Traditionella socialamönster för kulturaktiviteterna består dock, menskillnaderna mellan olika grupper har förändrats ochminskat i flera avseenden.Enligt regeringen finns det sannolikt flerarimliga förklaringar till varför kulturaktiviteternautvecklats på det sätt de gjort under de senaste tvådecennierna. Bland annat har den allmännasamhällsutvecklingen påverkat kulturaktiviteterna påolika sätt. Till de faktorer som påverkarkulturaktiviteterna hör givetvis även de insatsersom kommuner och landsting gör.Regeringen påpekar vidare att vissa åtgärder harvidtagits , varför effekterna av dem inte harkunnat belysas i den statistik som ligger till grundför skrivelsen. Här nämns de nya regionalakonsulenterna för mångkultur, storstadspolitiken,sänkningen av bokmomsen, ökade läsfrämjande insatserför barn och ungdom samt ochSkolverkets samarbete kring kultur i skolan.Regeringen påminner också om att en utvärdering avstödet till folkbildningen pågår.Den statliga kulturpolitikens insatser har ökatbetydligt då det ökande deltagandeti kulturaktiviteter kunnat mätas. De statligainsatserna på kulturområdet har enligt regeringen påett verksamt sätt bidragit till den positivautvecklingen för kulturaktiviteterna. För attupprätthålla den höga aktivitetsnivån och för attöka den kulturella jämlikheten ytterligare, bör destatliga insatserna fortsätta att förbättras medutgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen.Regeringen ger exempel på några frågor att arbetavidare med, såsom· det minskade läsandet bland yngre kvinnor ochbland män i alla åldrar,· det minskade deltagandet i egnakulturaktiviteter,· skillnaden i kulturvanor mellan infödda svenskaroch personer med utländsk härkomst,· de regionala skillnaderna och segregationen istorstadsregionerna.MotionernaUnder den motionstid som avslutades den 13 juni 2002väcktes sex motioner med anledning av skrivelse2001/02:176 Kultur och delaktighet, nämligen2001/02:Kr12 (m), 2001/02:Kr13 (m), 2001/02:Kr14(m), 2001/02:Kr15 (v), 2001/02:Kr16 (kd) och2001/02:Kr17 (c).I dessa motioner finns yrkanden som rörresultatredovisningen i skrivelsen och som innebäratt skall begära kompletteranderedovisningar. I motionerna finns också yrkanden sommed utgångspunkt i resultatredovisningen innebär attriksdagen skall besluta om olika åtgärder inom detkulturpolitiska området. Utskottet behandlarmotionsyrkanden med synpunkter påresultatredovisningen under detta avsnitt avbetänkandet. De motionsyrkanden i vilka åtgärder avolika slag föreslås behandlas i andra avsnitt avbetänkandet, såsom det inledande avsnittet omövergripande frågor och olika avsnitt beträffandeanslag inom utgiftsområdet. Delar av yrkandet imotion 2001/02:Kr14 (m) kommer att behandlas ikommande betänkanden om motioner inom olikaämnesområden.Under allmänna motionstiden har nyamotionsyrkanden väckts som överensstämmer medyrkanden i de tidigare följdmotionerna tillskrivelsen. Dessa motioner behandlas på samma sättsom följdmotionsyrkandena.De funktionshindrade uppmärksammas i motion2001/02:Kr15 (v). har man, i enlighetmed de kulturpolitiska målen, ställt krav på attkulturen skall vara tillgänglig för alla. Dethandlar bl.a. om att handikappanpassa lokaler ochsätta in hörselslingor. Det handlar också omsyntolkade och teckentolkade föreställningar. Iregeringens skrivelse finns ingen redogörelse förhur långt detta arbete har kommit. bör geregeringen till känna vad som anförs i motionen omen redogörelse för hur långt man har kommit vadgäller tillgänglighet för funktionshindrade tillkulturlokaler och kulturprogram (yrkande 3).Även i motionerna 2001/02:Kr12 (m) yrkande 2 och2002/03:Kr236 (m) yrkande 15 uppmärksammas att defunktionshindrade inte nämns i den statistik somredovisas eller i den genomgång som regeringen gör.Detta är enligt motionärerna klartotillfredsställande. bör ge regeringentill känna vad som anförs i motionerna omredovisning av de funktionshindrades delaktighet ikulturlivet.I motionerna 2001/02:Kr16 (kd) yrkande 2 och2002/03:Kr371 (kd) yrkande 3 uppmärksammas attskrivelsen endast innehåller fyra rader omfunktionshindrades delaktighet i kulturlivet. Detfinns inga kommentarer om resultaten av Kulturrådetsarbete för att främja funktionshindrades delaktigheti kulturlivet eller om regeringens ambitioner.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad somanförs i motionerna om redovisning avfunktionshindrades delaktighet i kulturlivet.I motion 2001/02:Kr16 (kd) betonas att ett barn- ochungdomsperspektiv borde ingå i en redogörelse förjämlikhetsmålet. Barn måste få utrymme såväl föreget skapande som för att ta del avkulturaktiviteter. I regeringens skrivelse finnsinga uppgifter om barn eftersom de inteomfattas av den statistik som regeringen har utgåttfrån. Tillgänglig statistik om barnskulturaktiviteter visar på en utveckling som går imotsatt riktning mot jämlikhetsmålets ambitioner,vilket är fakta som enligt motionärerna borde haingått i regeringens lägesbeskrivning. börge regeringen till känna vad som anförs i motionenom avsaknaden av ett barnperspektiv (yrkande 1).I motionerna 2001/02:Kr15 (v) yrkande 1 och2002/03:Kr373 (v) yrkande 6 lyfts den professionellateater och dans som produceras ute i landet fram.Eftersom dessa verksamheter inte alltid uppbärstatliga kulturanslag synliggörs de inte istatistiken. Motionärerna menar att varje verksamfri grupp bör synas i statistik, utredningar m.m.och att varje grupps publiksiffror bör ingå i densamlade kulturstatistiken. bör geregeringen till känna vad som anförs i motionerna omatt synliggöra den kulturella mångfald som finns ilandet.I motion 2001/02:Kr14 (m) ifrågasätter motionären påvissa punkter regeringens slutsatser att delaktighetoch eget skapande har påverkats i positiv riktninggenom de statliga insatserna på kulturområdet. Imotionen pekas på att det saknas uppgifter om hurbesökstalen ser ut och hur de har förändrats övertiden i olika åldersgrupper för de teatrar som inteuppbär statsunderstöd, för musikfestivaler, klubbarm.m. Motionären efterlyser också någon form avlongitudinell studie av kulturvanornas utvecklingoch en definition av vad som är att anse somkulturprogram inom studieförbunden.