bet · GT01NU18 · 2006-05-11 00:00:00 — Åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden Utskottet tillstyrker, med ett undantag, regeringens förslag i proposition 2005/06:158 om åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden, m.m. Förslagen om ändringar i ellagen syftar bl.a. till att stärka elkundernas ställning genom att förenkla leverantörsbytesprocessen och effektivisera nätmyndighetens tillsyn. Utskottet avvisar däremot regeringens förslag om att upphäva skyldigheten för att tillse att elleverantörer har en balansansvarig. Enligt utskottets mening skulle förslaget, om det genomförs i sin nuvarande form, kunna innebära att en elleverantör förlorar sina kunder till en annan elleverantör om det balansansvariga företaget inte fullgör sina skyldigheter. Utskottet anser inte att detta är en rimlig ordning och föreslår därför att regeringen skall återkomma med ett förslag som beaktar problemet. I avvaktan på ett sådant förslag skall nuvarande bestämmelser gälla. Utöver detta behandlar och avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden innehållande olika förslag rörande elmarknaden. Avvikande uppfattningar framförs i reservationer under avsnitten Sanktionssystem mot nätkoncessionshavare (m, fp, kd, c; mp), Nationellt anläggningsregister (m, fp, kd, c; mp), Nätavgifter för småskalig elproduktion (mp), Avläsningsfrekvens och elräkningar (m, fp, kd, c; mp), En integrerad elmarknad och marknadsövervakning (m, fp, kd), Reformerad elmarknad (mp), Vissa frågor rörande effektbalansen (fp, kd; mp) och Elprissättningen (m, fp, kd, c). Utskottet biträder även förslagen i propositionen om ändringar i naturgaslagen. Förslagen syftar i huvudsak till att genomföra EG:s gasförsörjningsdirektiv. De nya bestämmelserna innebär bl.a. att aktörerna på naturgasmarknaden skall planera och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa naturgasförsörjningen, att särskilda minimikrav för en trygg naturgasförsörjning för konsumenter skall införas samt att en nationell plan för krissituationer på naturgasområdet skall upprättas. Utskottet avstyrker slutligen ett antal motioner rörande naturgasmarknaden. Motionerna följs upp i reservationer (m, kd; fp; mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:N19 yrkande 1, 2005/06:N441 yrkande 6 och 2005/06:N476 yrkande 7. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (mp) - motiveringen avslår motionerna 2005/06:N19 yrkande 3 och 2005/06:N436 yrkande 14. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Reservation 4 (mp) - motiveringen Byte av elleverantör i övrigt antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 8 kap. 4 d och 6 §§. Därmed bifaller proposition 2005/06:158 punkt 1 i denna del. a) antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 8 kap. 8 och 11 a §§, dock med den ändringen att 8 kap. 8 § skall ha lydelse enligt utskottets förslag i bilaga 3, b) avslår regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 8 kap. 4 c §, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:158 punkt 1 i denna del. Förslaget i övrigt rörande ellagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) i den mån det inte omfattas av utskottets förslag till riksdagsbeslut i det föregående. Därmed bifaller proposition 2005/06:158 punkt 1 i denna del. Nätavgifter för småskalig elproduktion avslår motion 2005/06:N332. Reservation 5 (mp) avslår motionerna 2005/06:N19 yrkande 2, 2005/06:N410 och 2005/06:N436 yrkande 15. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Reservation 7 (mp) - motiveringen En integrerad elmarknad och marknadsövervakning avslår motionerna 2005/06:N422, 2005/06:N436 yrkandena 12, 13 och 16 samt 2005/06:N452 yrkandena 1 och 2, båda i denna del. Reservation 8 (m, fp, kd) avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 96, 2005/06:N289 yrkandena 6 och 7, 2005/06:N338 yrkande 22 och 2005/06:N402. Reservation 9 (mp) Vissa frågor rörande effektbalansen avslår motionerna 2005/06:N221 och 2005/06:N357 yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (fp, kd) Reservation 11 (mp) - motiveringen avslår motion 2005/06:N293. Reservation 12 (m, fp, kd, c) - motiveringen avslår motionerna 2005/06:T493 yrkande 2, 2005/06:N256, 2005/06:N257, 2005/06:N284, 2005/06:N307 yrkande 5, 2005/06:N338 yrkandena 1-3, 2005/06:N350, 2005/06:N426, 2005/06:N435 yrkande 1, 2005/06:N441 yrkande 9 och 2005/06:N476 yrkandena 8 och 15. Reservation 13 (m, kd) Reservation 14 (fp) Reservation 15 (mp) antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). Därmed bifaller proposition 2005/06:158 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:158 om åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden, m.m., dels 1 motion som väckts med anledning av propositionen, dels 1 motion som väckts med anledning av proposition 2004/05:150 om svenska miljömål, dels 21 motioner från allmänna motionstiden /06. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över behovet av ytterligare förändringar av lagstiftningen på el- och naturgasmarknaderna (dir. 2003:22). Utredningen, som antog namnet El- och gasmarknadsutredningen, överlämnade sitt slutbetänkande El- och naturgasmarknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129). Betänkandet har därefter remissbehandlats. antog rådet direktiv (2004/67/EG) om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning (gasförsörjningsdirektivet), vilket skall vara genomfört i nationell lagstiftning . Regeringen uppdrog åt att i samråd med lämna förslag till bl.a. den lagstiftning som krävs för att genomföra direktivet. överlämnade myndigheterna rapporten gas. antogs och rådets förordning (EG/1775/2005) om villkor för tillträde till överföringsnäten för naturgas (naturgasförordningen), vilken, med något mindre undantag, skall tillämpas fr.o.m. . Propositionen omfattar förslag till ändringar dels i ellagen (1997:857), dels i naturgaslagen (2005:403). Förslagen om ändringar i ellagen syftar bl.a. till att förenkla leverantörsbytesprocessen samt att ge elkunderna bättre information om när deras elavtal går ut och underlätta för dem att hitta information om priser och villkor på elmarknaden. Vidare lämnas förslag rörande tillsynen på elmarknaden. skall ha rätt att på begäran få del av uppgifter och handlingar. förlängs tiden för tillsyn av nättariffer med i vissa fall. Förslag framläggs om en skärpning av kravet på att elleverantörer skall ha en balansansvarig. Om en balansansvarig saknas skall elkunden anvisas en annan leverantör som leveransskyldigheten upphör för den som dittills levererat el. En leverantör som levererat el utan att ha en balansansvarig blir vid avräkningen med den systemansvariga myndigheten likställd med en balansansvarig och skyldig att betala för bl.a. den balanskraft som införskaffats. Förslagen om ändringar i naturgaslagen syftar till att genomföra EG:s gasförsörjningsdirektiv. De nya bestämmelserna innebär bl.a. att aktörerna på naturgasmarknaden skall planera och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa naturgasförsörjningen, att särskilda minimikrav för en trygg naturgasförsörjning för konsumenter skall införas samt att en nationell plan för krissituationer på naturgasområdet skall upprättas. Ändringarna i ellagen föreslås träda i kraft och i naturgaslagen . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om införande av ett sanktionssystem mot nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen vid byte av elleverantör. Utskottet hänvisar bl.a. till övriga åtgärder som föreslagits i propositionen för att förenkla leverantörsbyten. bör även med hänvisning till det arbete som branschen bedriver avslå motioner med krav på att ett nationellt anläggningsregister för elmarknaden skall inrättas. bör därtill bifalla förslagen i propositionen som syftar till att förenkla för kunderna att byta elleverantör. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (mp), 3 (m, fp, kd, c) och 4 (mp). Krav på att samma kund skall ha nät- och elhandelsavtal För att stärka elanvändarnas ställning och göra leverantörsbytesprocessen smidigare föreslår regeringen att en ny bestämmelse införs i ellagen som innebär att en elleveratör får ingå avtal om leverans av el i en viss uttagspunkt endast med den elanvändare som enligt avtal med nätkoncessionshavaren har rätt att ta ut el i den uttagspunkten. Förslaget innebär att elleverantörerna måste ta ett något större ansvar när de tecknar ett nytt avtal med en kund i och med att de aktivt måste säkerställa att kunden också har ett giltigt avtal med ett nätföretag. Enligt regeringen är det viktigt att reglerna för leverantörsbyte är enkla och tydliga så att leverantörsbyten kan genomföras utan problem och onödiga diskussioner mellan nätföretag, elleverantör och kund. Regeringen menar dock att det är oklart om ett centralt anläggningregister, i den form som El- och gasmarknadsutredningen föreslagit, skulle råda bot på de problem som finns beträffande leverantörsbyten. Med hänsyn till detta och till det arbete som branschen genom bedriver med att utveckla ett register bedömer regeringen att det inte är motiverat att vidta några åtgärder beträffande ett centralt anläggningsregister. Förkortad tid för leverantörsbyte I propositionen föreslås att tidsfristen för en anmälan om byte av elleverantör skall förkortas. Enligt förslaget skall en elleverantör anmäla och lämna information om leverantörsbyte till nätföretaget senast den femtonde dagen före den månad då leverantörsbytet skall ske. Regeringen menar att ett byte av elleverantör sannolikt skulle upplevas som mindre krångligt om tiden från det att kunden ingår ett avtal med en ny elleverantör till den dag bytet genomförs kan påskyndas. Kortare tid för leverantörsbyten borde också leda till en ökad konkurrens mellan elleverantörerna eftersom dessa måste agera snabbare mot elanvändarna vid förändringar i elpriset än vad som förekommer , anförs det i propositionen. Behov av sanktioner mot nätkoncessionshavare har , och , uttalat sig för att regeringen bör utreda frågan och framlägga förslag om ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav på leverantörsbyten. Regeringen redovisar i propositionen sin bedömning att ett särskilt sanktionssystem mot nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen vid byte av elleverantör inte bör införas. Det framhålls att behovet av ett sanktionssystem är avhängigt hur leverantörsbytesprocessen fungerar. Den dominerande orsaken till förseningar vid leverantörsbyten är att uppgift om anläggningens identitet eller elanvändare saknas eller avviker från motsvarande uppgift i nätbolagens register. Särskilda sanktioner mot nätkoncessionshavarna skulle enligt regeringens bedömning därför inte ha någon inverkan i detta avseende. Vidare refereras till förslaget i propositionen om att en elleverantör bara får ingå avtal om leverans av el till en viss uttagspunkt med en elanvändare som har nätavtal för samma uttagspunkt. Genom en sådan bestämmelse kommer en viktig orsak till förseningar vid leverantörsbyten att undanröjas. El- och gasmarknadsutredningen har även övervägt om nya sanktioner är ett alternativ för att åstadkomma en bättre mätvärdesrapportering men funnit att ett sanktionssystem inte torde vara ett effektivare instrument än det tillgängliga. I motion 2005/06:N19 (m, fp, kd, c) förordas ett riksdagsuttalande om att regeringen skyndsamt skall återkomma med ett förslag beträffande ett sanktionssystem mot nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen vid byte av elleverantör. Motionärerna framhåller att de inte delar regeringens bedömning på detta område utan anser att det både utifrån principiella grunder och för att stärka elkundernas ställning är viktigt att regelbrott kan resultera i sanktioner. Införandet av ett centralt anläggningsregister argumenteras även för i motionen. Till skillnad mot vad som anförs i propositionen menar motionärerna att såväl ett centralt anläggningsregister som en nationell samordning av anläggningsidentiteter bör införas. Att det måste bli lättare att byta elleverantör för att konkurrensen skall fungera väl, anförs även i motion 2005/06:N441 (m). Motionärerna erinrar om att vid upprepade tillfällen begärt förslag från regeringen om införande av ett sanktionssystem gentemot nätägare som missköter kunders krav vid byte av elleverantör utan att regeringen hörsammat detta krav. Också i motion 2005/06:N436 (fp) förordas ett riksdagsuttalande om att ett centralt anläggningsregister bör införas, vilket bl.a. skulle underlätta leverantörsbyten. Krav på att det införs ett sanktionssystem gentemot nätägare som missköter kunders krav vid byte av elleverantör framförs även i motion 2005/06:N476 (kd), och ett tillkännagivande därom anmodas. beslöt , på förslag från ett enhälligt utskott (bet. 2000/01:NU8), att anmoda regeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna och formerna för införandet av ett effektivt sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör eller gällande föreskrifter om angivande av anläggningsidentitet vid mätrapportering. Frågan om leverantörsbyte behandlades ånyo av utskottet i samband med hanteringen av propositionen om energimarknader i utveckling (prop. 2001/02:56). I detta sammanhang påpekade utskottet (bet. 2001/02:NU9) att regeringen inte hade hanterat frågan på ett tillfredsställande sätt och att det i propositionen borde ha framlagts förslag om ett sanktionssystem. Med anledning därav förordade utskottet att skulle anmoda regeringen att utan tidsspillan lämna det av tidigare begärda förslaget om införande av ett sanktionssystem vid leverantörsbyte. I en reservation (s, v) angavs - utan förslag till tillkännagivande - att regeringen borde återkomma till under /03 så att bestämmelserna kunde träda i kraft så fort som möjligt. följde utskottets förslag. Som redogörs för i propositionen har El- och gasmarknadsutredningen i slutbetänkandet El- och naturgasmarknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129) bedömt behovet av ett sanktionssystem. Den undersökning som utredningen låtit göra tyder på att nätföretagens hantering av leverantörsbyten förbättrats. Kvarstående problem rör främst avläsning av elmätare. Enligt undersökningen uppstod problem vid leverantörsbytena vanligen på grund av problem med uppgifter rörande kund- och anläggningsidentitet. En fortsatt utveckling av ersättningsreglerna i branschens allmänna avtalsvillkor, införande av en nationell standard för anläggningsidentiteter, person- och organisationsnummer som kundidentiteter och ett centralt anläggningsregister utgör tillsammans med den förväntade ökningen av fjärravläsning av elmätare lämpligare metoder för att åstadkomma en förbättrad hantering av leverantörsbyten och mätaravläsningar hos nätföretagen än ett nytt sanktionssystem. Vidare framhålls att det mot bakgrund av den relativt höga andel leverantörsbyten som hanteras korrekt av nätföretagen kan ifrågasättas om de kostnader som ett nytt sanktionssystem skulle medföra står i rimlig proportion till den nytta systemet skulle medföra i form av fler korrekt genomförda leverantörsbyten. Utskottet avstyrkte och avslog (bet. 2004/05:NU14) motioner vari frågan om leverantörsbyte och införande av ett sanktionssystem efterfrågades. hänvisade utskottet till den då pågående beredningen av El- och gasmarknadsutredningens slutsatser. I en reservation (m, fp, kd) förordades att genom ett uttalande skulle anmoda regeringen att omgående tillse att frågan om leverantörsbyte får en lösning genom att återkomma till med förslag i enlighet med vad beställt. I en motivreservation (mp) framfördes kritik mot regeringens hantering av beställning. framhölls att elmarknaden behöver reformeras och att den modell som reservanten förordar innebär att leverantörsbyten över huvud taget inte behövs. avstyrkte utskottet (bet. 2003/04:NU11) två motioner innehållande förslag om inrättande av ett nationellt anläggningsregister för elmarknaden. Utskottet ansåg att slutsatserna från den då pågående utredningen om el- och gasmarknaderna borde avvaktas. I en motivreservation (mp) framhölls att ett nationellt anläggningsregister skulle underlätta informationsflödet mellan nätägare och elleverantörer och därmed bidra till en bättre konkurrens på elmarknaden med den utformning som den har . Ett annat sätt att lösa de problem som finns är att genomföra en reformering av elmarknaden, anförde reservanten. Frågan om införande av ett nationellt anläggningsregister behandlades av (SOU 2002:7). Föreningen framförde till utredningen förslag om att ett centralt anläggningsregister borde införas och administreras av exempelvis . Den bedömningen utredningen gjorde var att ett nationellt register skulle ha vissa positiva effekter, men att uppbyggnad och administration av ett sådant register i första hand var en uppgift för marknadens aktörer. Mot denna bakgrund fann utredningen inga skäl att föreslå att ett centralt anläggningsregister skulle upprättas. Frågan om krav på speciella IT-system för informationsutbyte för såväl elhandlare som nätföretag togs upp av regeringen i propositionen om samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143), som behandlade . Enligt regeringen förutsätter ett väl fungerande sanktionssystem att krav kan ställas på såväl elhandlare som nätföretag bl.a. om tillgång till IT-system som kan frambringa automatiska mottagningsbevis. Införandet av ett sanktionssystem borde därför enligt regeringen samordnas med införandet av sådana krav. För att underlätta byte av elleverantör menade regeringen att specifika krav borde kunna ställas på såväl elhandlare som nätföretag när det gäller tillgång till IT-system för informationsutbyte mellan nätägare, elhandelsföretag och , bl.a. vad gäller automatiska mottagningsbevis. Utformningen borde enligt regeringen utredas vidare. Som redovisas i propositionen har El- och gasmarknadsutredningen förordat ett centralt anläggningsregister som omfattar anläggningsidentitet för varje uttagspunkt, kundidentitet samt uppgifter om nätföretag, elleverantörer och balansansvarig för anläggningen. I utredningens slutbetänkande (SOU 2004:129) anförs att uppgiftslämnande till registret skall vara obligatoriskt och all inmatning av uppgifter skall hanteras av nätföretagen. Registret bör enligt förslaget ägas av staten och förvaltas av . Vidare skall tillsynsansvar över uppgiftslämnarna omfatta även registerfunktionen. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under tre rubriker - Sanktionssystem mot nätkoncessionshavare, anläggningsregister samt Byte av elleverantör i övrigt. Som i det föregående redovisats gör regeringen bedömningen att det inte bör införas ett särskilt sanktionssystem mot nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen vid byte av elleverantör. En mot detta stående uppfattning har framförts i några av de här aktuella motionerna. Utskottet har i denna fråga följande uppfattning. El- och gasmarknadsutredningen har bedömt behovet av ett sanktionssystem. Som tidigare nämnts har den undersökning som utredningen låtit göra visat att nätföretagens hantering av leverantörsbyten förbättrats, även om det finns vissa kvarstående problem. Den dominerande orsaken till förseningar vid leverantörsbyten är att uppgiften om anläggningens identitet eller elanvändare saknas eller avviker från motsvarande uppgifter i nätbolagens register. Anledningen till detta sägs till större delen bero på brister i de uppgifter som elleverantören lämnar till nätkoncessionshavaren. Såväl utredningen som regeringen har därför gjort avvägningen att särskilda sanktioner mot nätkoncessionshavarna inte skulle ha någon verkan i detta avseende. Utskottet delar denna bedömning. I propositionen har även föreslagits andra åtgärder i syfte att förenkla byte av elleverantör. Utskottet återkommer till dessa förslag i det följande, men vill i detta sammanhang framhålla att dessa åtgärder kommer att bidra till att underlätta bytesprocessen för elkunderna. Sammanfattningsvis instämmer utskottet således i regeringens uppfattning när det gäller behovet av ett sanktionssystem. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2005/06:N19 (m, fp, kd, c), 2005/06:N441 (m) och 2005/06:N476 (kd) i här aktuella delar. Med anledning av de motioner vari frågan om ett nationellt anläggningsregister reses vill utskottet peka på den redogörelse som lämnas i propositionen. Regeringen har där uppmärksammat att det anläggningsregister som utredningen föreslagit inte skulle avhjälpa de problem med leverantörsbyten som uppstår till följd av felaktig eller utebliven rapportering av mätvärden. Ett mer omfattande anläggningsregister, som även har formen av en kommunikationscentral, skulle underlätta och förbättra kommunikationen mellan aktörerna på marknaden. Införandet av ett sådant register kräver dock en djupare analys. har emellertid påbörjat ett arbete i denna riktning genom projektet (EMIX). Detta är ett mer omfattande register än vad utredningen föreslagit och skulle få karaktären av en kommunikationscentral. Enligt vad utskottet erfarit kommer systemen för EMIX att upphandlas . Avsikten är att aktörerna kan börja ansluta sig , och beräknas hela systemet vara i drift. Utskottet delar därför regeringens bedömning när det gäller införandet av ett nationellt anläggningsregister. Det sagda innebär också att utskottet inte ser något skäl för att ta initiativ i linje med vad som förordas i motionerna 2005/06:N19 (m, fp, kd, c) och 2005/06:N436 (fp). För att komma till rätta med identitetsproblemet har regeringen även föreslagit att det i ellagen införs krav på att samma kund skall ha nät- och elhandelsavtal. Genom införandet av en sådan bestämmelse kommer, enligt utskottets uppfattning, elanvändarnas ställning att stärkas och processen med leverantörsbyte att göra smidigare. Till detta återkommer utskottet nedan. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i här berörda delar. Byte av elleverantör i övrigt När det gäller förslagen i propositionen om att samma kund skall ha nät- och elhandelsavtal samt att tidsfristen för en anmälan om byte av elleverantör skall förkortas har utskottet inget att erinra. Förslagen tillstyrks således. Utskottets förslag i korthet bör bifalla förslagen i propositionen om elleverantörers betalningsskyldighet vid avsaknad av balansansvarig och om krav på information vid anvisning av elleverantör. Däremot bör avslå förslaget i propositionen om att upphäva skyldigheten för att tillse att elleverantörer har en balansansvarig och begära att regeringen återkommer med ett nytt förslag i frågan. Om det sistnämnda förslaget från regeringen skulle genomföras i sin nuvarande form, skulle det enligt utskottet kunna innebära att elleverantörer förlorar sina kunder till en annan elleverantör om det balansansvariga företaget inte fullgör sina skyldigheter. Regeringen föreslår att skyldigheten för affärsverket att anvisa ett balansansvarigt företag till en elleverantör som saknar eller befaras komma att sakna en sådan skall upphävas. En elleverantör får bara leverera el till elanvändare om någon har åtagit sig balansansvaret för dennes leveranser, dvs. det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som elleverantörens kunder tar ut från systemet. Enligt ellagens nuvarande bestämmelser skall , om en elleverantör saknar balansansvarig eller om det befaras att leverantören kan komma att sakna balansansvarig, träda in och anvisa elleverantören ett balansansvarigt företag. Tillämpningen av denna regel har dock visat sig problematisk, då inget företag vill ta på sig rollen som anvisad balansansvarig på grund av en alltför stor ekonomisk risk. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bestämmelsen tas bort.