bet · GT01SkU17 · 2006-02-21 00:00:00 — lyste incitament för nyföretagande nästan helt med sin frånvaro. Alliansens motion 2005/06:Sk3 som vi följde upp i vår reservation till skatteutskottets betänkande (bet. 2005/06:SkU10) markerar en helt annan inriktning. Vår ambition är att alla fåmansföretag skall gynnas av en reformering av beskattningsreglerna. I alliansens alternativ till regeringens förslag föreslogs väsentliga förbättringar i regeringens förslag som skulle kunna ha antagits av i avvaktan på att arbetet fortsätts med en grundlig översyn av regelverket i syfte att åtgärda de problem som återstår med denna beskattning. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna att arbetet med reformerade fåmansföretagsregler måste fortsätta för att skapa ett förenklat och tillväxtorienterat regelverk med en inriktning i enlighet med det alternativa förslag som vi redovisade i motion 2005/06:Sk3 och i vår reservation till skatteutskottets betänkande 2005/06:SkU10. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m., punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om enklare regler för småföretag. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Kr375 yrkande 10, 2005/06:N243 yrkande 7 och 2005/06:N306 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Sk445 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk450 yrkande 5, 2005/06:Sk463, 2005/06:Sk487 och 2005/06:Sk510. driver hårt kravet på bättre och enklare regler för småföretagen. På skatteområdet gäller, liksom på andra områden, att varje möjlighet att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande måste inventeras och genomföras. På skatteområdet gäller det t.ex. att förenkla reglerna för F-skattsedel, förenkla företagens mervärdesskattedeklarationer och göra reglerna om skattedeklarationer mer flexibla för små företag. Vi förordar att begär att regeringen återkommer med förslag om förändringar som innebär generella förenklingar på skatteområdet som alla typer av småföretag kan få del av. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m., punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av skattereglerna för enskild näringsverksamhet och handelsbolag och om utvidgade möjligheter att fondera vinstmedel som en försäkring mot inkomstbortfall i samband med rån och överfall. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk445 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Sk463 och avslår motionerna 2005/06:Sk450 yrkande 5, 2005/06:Sk487, 2005/06:Sk510, 2005/06:Kr375 yrkande 10, 2005/06:N243 yrkande 7 och 2005/06:N306 yrkande 3. Gällande regler om beskattning av resultat är för många företagare svårbemästrade när det gäller konsumtion och uttag av pengar eller varor ur den egna rörelsen. Ett sätt komma till rätta med denna problematik skulle kunna vara att hantera beskattning av uttag på samma sätt som gäller för löneanställda, dvs. att källskatt och arbetsgivaravgifter betalas vid uttagstillfället. För att uppnå detta behöver principerna för beskattning av enskild näringsverksamhet och handelsbolag ses över i enlighet med vad som utvecklats närmare i motion Sk445 yrkandena 1 och 2. Som föreslås i motion Sk463 bör det även göras en översyn av gällande regler om periodiseringsfonder i syfte att ge näringsidkare möjlighet att avsätta obeskattade medel, som ekonomisk säkerhet för rån, överfall och skada. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m., punkt 4 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utredning om möjligheten att fondera hela årsvinster under de första fem årens verksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk450 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Sk445 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk463, 2005/06:Sk487, 2005/06:Sk510, 2005/06:Kr375 yrkande 10, 2005/06:N243 yrkande 7 och 2005/06:N306 yrkande 3. Att jobba ihop ett eget kapital är viktigt också efter att ett företag har startats. Många företagare vill jobba och spara sina pengar för att senare, när man fått stabilare kundbas, kunna göra större investeringar. är det svårt att avgöra om företagsidén håller hela vägen, och investeringar som kommer att betala sig först vill man kanske undvika. För att skapa större utrymme för nya företag att utvecklas på egna villkor och skapa bättre konsolideringsmöjligheter vill utreda möjligheten för nyföretagare att kunna avsätta av årsvinsten till fonderade medel. Jag föreslår därför att ställer sig bakom motion Sk450 yrkande 5. Etableringskonto, m.m., punkt 5 (kd, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredning av ett särskilt kontosparande för nystart av företag. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk450 yrkande 3, 2005/06:Sf389 yrkande 14, 2005/06:N478 yrkande 17 och 2005/06:A309 yrkande 24. Det är svårt att spara ihop till det kapital som behövs för att starta ett eget företag. Många har också svårt att få banklån för detta ändamål. En åtgärd som skulle leda till att fler företag startas och även underlätta för befintliga företag att erhålla kapital vore att lagstifta om rätten att spara ihop kapital till ett eget företagande. har ett etableringskontosparande. Regeringen bör låta utreda vad ett sådant kontosparande skulle kosta att genomföra och vilka resultat den danska politiken uppvisat i form av nyföretagande. Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringar, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att införa en resultatutjämningsmöjlighet för fruktodling. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk333 och avslår motionerna 2005/06:MJ445 yrkande 3, 2005/06:Bo257 yrkande 9 och 2005/06:Bo333 yrkande 3. Fruktodling omfattas inte av EU:s direktstödssystem för jordbruket, inte heller efter den omläggning som sker . För fruktodling finns inte heller möjligheter till försäkringslösningar för väderorsakade skördeförluster, t.ex. orsakade av hagelskador. Detta innebär att det inte finns något annat system för dessa företag för att kunna hantera denna risk för stora skörde- och lönsamhetsvariationer än det gängse systemet för skatteutjämning mellan olika år. Denna möjlighet har emellertid uppenbara begränsningar genom att skördebortfallet kan bli totalt. Jag anser att bör låta regeringen utreda en särskild resultatutjämningsmöjlighet för fruktodling efter mönster av de avsättningsvillkor som gäller för skogsbruket. Vissa kontantbranscher, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om schablonbeskattning i vissa kontantbranscher. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 7, 2005/06:Sk527 yrkande 1, 2005/06:N478 yrkande 9 och 2005/06:N480 yrkande 24 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk426 och 2005/06:Sk449. I vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster, t.ex. i taxi-, restaurang- och frisörnäringarna. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av företag som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. Under olika omgångar har utretts ett system med schablonbeskattning av vissa särskilt utsatta branscher. Flera invändningar mot schablonbeskattning har presenterats, nu senast av den arbetsgrupp som hade som huvuduppgift att ta fram ett konkret förslag. Vi anser att det finns ett sätt att pröva vilken bärkraft dessa invändningar har, nämligen att, som föreslås i motionerna, först införa schablonbeskattning på försök i ett par regioner. Vi föreslår att regeringen prövar frågan vidare med denna inriktning. Vissa kontantbranscher, punkt 7 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om schablonbeskattning i vissa branscher. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk426 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 7, 2005/06:Sk449, 2005/06:Sk527 yrkande 1, 2005/06:N478 yrkande 9 och 2005/06:N480 yrkande 24. har i olika sammanhang tagit upp behovet av att införa schablonskatt. Schablonbeskattning kan vara en viktig del i förenklingsarbetet; dessutom menar jag att det skulle kunna vara ett effektivt sätt att förhindra skatteundandragande. I vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster t.ex. i taxi-, restaurang- och frisörnäringarna. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av företag som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. har tidigare, på uppdrag av regeringen, i rapporter gjort principskisser för hur schablonbeskattning skulle kunna utformas i mindre företag. I vissa andra sammanhang har schablonbeskattning ifrågasatts. I en diskussion kring nya metoder måste för- och nackdelar vägas mot varandra. En schablon kan naturligtvis uppfattas som om man inkräktar på kravet om rättvis beskattning och mindre exakthet för den enskilde. Det skall vägas mot fördelar i form av förenkling och minskat skatteundandragande. Goda erfarenheter från andra länder kan styrka detta. Som ett första steg bör schablonbeskattning införas, lämpligen som ett försök, i en eller flera kontantbranscher. Kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjligheterna till kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Därmed bifaller motion 2005/06:N479 yrkande 5. Det skulle betyda mycket för landsbygds- och glesbygdsboende att kunna kvitta förluster på exempelvis , i en förvärvskälla, mot inkomst av tjänst. Jag föreslår att regeringen utreder och återkommer till med ett förslag. Skogsbeskattning, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattefrågor för skogsbruk. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:MJ5 yrkandena 27 och 28, 2004/05:MJ6 yrkandena 11 och 13, 2004/05:MJ7 yrkande 6, 2004/05:MJ8 i denna del, 2005/06:Sk425 och 2005/06:MJ595 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:MJ9 yrkande 17, 2004/05:MJ434 yrkandena 48-50 och 2005/06:MJ449 yrkande 57. Beskattningen av skogsintäkter har kommit något i skymundan när det gäller de åtgärder som vidtagits i spåren av stormen över . De förslag som redan behandlat har inriktats på de mest akuta åtgärderna för att få ut virket ur skogen och förebygga tillväxt av skadeinsekter. Emellertid finns det frågor som kvarstår att ta ställning till. Flera åtgärder på skatteområdet utöver den redan beslutade skattereduktionen och befrielsen från dieselskatt för skogsmaskiner behöver ses över. Det gäller bl.a. anpassningar i skogskontosystemet till den situation som många skogsägare befinner sig i och som i många fall ändrar förutsättningar även för generationsskiften inom familjerna. uppföljning av skogsbeskattningen kan bidra till att klargöra olika förhållanden som måste tas i beaktande vid utformningen av vissa ändringar. Andra ändringar däremot, t.ex. kvarstående generationsskiftesfrågor och vissa skogskontofrågor, bör kunna lösas separat. Enligt vår mening bör regeringen gå igenom de förslag som lagts i flera motioner och skyndsamt återkomma till med en redovisning av vilka ytterligare åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att ytterligare underlätta för stormdrabbade skogsägare. Stödrättigheter i jordbruket, punkt 12 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beskattningen av jordbrukets stödrättigheter. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ594 yrkande 7. Den nya jordbruksstödsreformen kommer, om ingenting görs, att medföra stora omotiverade skattehöjningar vid överlåtelser av stödrättigheter. Syftet med reformen är att stärka jordbrukets konkurrenskraft, och en höjning av skatten skulle motverka detta syfte och ge inlåsningseffekter som hindrar nödvändiga rationaliseringar och fastighetsförsäljningar. Jordbruksstödsreformen infördes redan från årsskiftet 2004/05, och vi anser att i ett tillkännagivande skall klargöra för regeringen att det brådskar med åtgärder som kan garantera att det nya stödsystemet inte kommer att innebära skatteskärpningar. Skatteberäkning vid omarrondering, punkt 13 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skatteberäkning i samband med omarrondering. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Sk207. I motion Sk207 framförs farhågor om att vissa oklarheter om beskattningen i samband med omarrondering medför att omarronderingar inte kan genomföras. Enligt vår mening bör regeringen ta tag i den här frågan och återkomma med ett förslag som kan lösa problemen. Ideella föreningar och stiftelser, punkt 14 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattereglerna för ideell verksamhet. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi321 yrkande 16, 2005/06:Sk384, 2005/06:Sk386 yrkande 2, 2005/06:Sk394, 2005/06:Sk507, 2005/06:Sk517, 2005/06:Sk519, 2005/06:Kr281 yrkande 16, 2005/06:Kr334 yrkande 18, 2005/06:Kr373 yrkande 18 och 2005/06:Kr380 yrkande 9. Ideellt, frivilligt arbete är av stor betydelse för det svenska samhället. Stat och kommuner har all anledning att uppmuntra och stimulera till olika former av ideella insatser. Det sker också genom olika former av stöd, framför allt till idrotten, men även till andra folkrörelser. visar tyvärr en genomgång av de skatteregler som gäller för ideella föreningar och stiftelser att dessa bestämmelser och deras tillämpning ofta försvårar arbetet och verkar avskräckande genom krångel och småaktighet. uttalade i ett tillkännagivande (bet. 2004/05:SkU11, rskr. 2004/05:61) att regeringen borde se över de regler som anger omfattningen av skattebefrielse för vissa allmännyttiga stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Vi finner det mycket anmärkningsvärt att direktiven till denna utredning fortfarande inte föreligger och att utredare inte tillsatts. Det föreligger nämligen en stor osäkerhet om vad som gäller eftersom skattelagstiftningens bestämmelser i mångt och mycket upplevs som föråldrade. Här vill vi ge exempel på vad vi avser: Ett brett föreningsliv har kunnat erhålla bidrag utan att detta föranlett någon erinran varken från länsstyrelser eller från skattemyndigheter, och det är i sig anmärkningsvärt att samma lagtext tolkas så mycket restriktivare utan att några nya riktlinjer för hur lagen skall tolkas har presenterats. kan inte i förväg informera om vilka organisationer som stiftelserna kan ge bidrag till med bibehållen skatteförmånlig behandling utan hänvisar till rättsfall. Detta betyder att man måste ge sig in i en rättslig prövning i domstol i varje enskild fråga för att få sin sak prövad. Detta är stiftelserna inte intresserade av mer än i undantagsfall eller när de av handläggning i ett enskilt fall är så illa tvungna. Eftersom inte heller drar slutsatser utifrån tidigare ärenden om det inte finns i det närmaste exakt överensstämmelse, kommer det att krävas en orimlig och oändligt omfattande mängd rättsliga prövningar för att få en täckande praxis. Om många stiftelser trots allt skulle fortsätta att ge bidrag som tidigare och därmed bli föremål för beskattning skulle även detta innebära många mindre stöd till föreningslivet. Detta är inte vad stiftarna en gång avsåg och säkert inte heller något som i allmänhet uppfattas som en rimlig och önskvärd utveckling. Det är viktigt att förstå att stiftelserna i alla händelser måste betala ut av det årliga resultatet i bidrag för att resultatet inte skall beskattas. Stiftelsernas styrelser och kapitalförvaltare har ansträngt sig för att förvalta sitt kapital så förmånligt som möjligt och för att kunna dela ut så mycket som möjligt i bidrag i enlighet med stiftelsernas ändamål. En annan olycklig konsekvens av den nya ordningen är att staten indirekt styr vad som skall äga rum i föreningslivet. Vi är redan kritiska till den ökande styrningen av statens direkta stöd till föreningslivet. Vi är oroade över att det fria och obundna föreningslivet alltmer styrs av hur bidragen utformas. Stödet från stiftelser ökar föreningslivets frihet och oberoende från stat och kommuner. Det är förödande, ur ett demokratiperspektiv, om detta stöd till en bred och självständig föreningsverksamhet försvinner. Särskilt är "behövande"-kriteriet numera mycket föråldrat, och förmodligen det som orsakar den största otydligheten. Som nämnts är ett annat stort problemområde beskattningen av verksamhet i ideella föreningar och av personer som gör ideella insatser i dessa. En genomgång gjordes av scoutnätverk beträffande föreningarnas skatteproblem. Vid den avslutande paneldiskussionen enades företrädare för alla politiska partier om att en översyn borde ske, för att förenkla reglerna för beskattning av ideell verksamhet och göra dem mer generösa. Ett av de problem som ideella föreningar möter, när de försöker finna vägar att finansiera sin verksamhet, är den oklarhet som begreppet "hävdvunnen verksamhet" representerar. Om man samlar in pengar genom s.k. hävdvunnen verksamhet blir inkomsten inte beskattad, däremot om man lyckas finna nya vägar. Tolkningen av detta kan ge häpnadsväckande resultat, t.ex. att en scoutkår som hade tjänat pengar till sin verksamhet genom att städa rastplatser åt plötsligt fick betala skatt för inkomsten! Ett annat exempel på krångel som knappast har förankring i människors rättsmedvetande är när oavlönade scoutledare förmånsbeskattas för att de får delta i lägerverksamhet och bjuds på grillkorv vid lägerelden utan att betala för förtäringen. En översyn av de bestämmelser som gäller beskattningen av ideell verksamhet bör syfta till förenkling av reglerna och en mer generös behandling av denna verksamhet som är värd samhällets stöd. Man bör också undvika att annan ideell verksamhet behandlas mindre förmånligt än idrotten. I den mån detta sker inom skattelagstiftningen eller dess tillämpning bör sådana inslag undanröjas. Ovan angivna exempel visar hur angeläget det är att få tydliga och bättre beskattningsregler för den ideella sektorn. Vi anser att den utredning som regeringen förmodligen måste tillsätta, i enlighet med beslut, nu måste arbeta med stor skyndsamhet så att dagens otillfredsställande situation kan rättas till. Uppskov med beskattning av fysiska personers kapitalvinster, m.m., punkt 18 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beskattning av kapitalvinster. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 10, 2005/06:Sk239, 2005/06:Sk298 yrkandena 3 och 4 i denna del, 2005/06:Sk367, 2005/06:Sk427, 2005/06:T1 yrkande 7, 2005/06:N433 yrkande 3, 2005/06:N434 yrkande 7 och 2005/06:N478 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:Sk450 yrkandena 1, 2 och 4 samt 2005/06:N387 yrkandena 1 och 2. Om en företagare som säljer sitt företag skulle kunna återinvestera köpeskillingen i ett nytt småföretag utan skattekonsekvenser skulle det kapital som blev möjligt att investera vara större. Dessutom skulle det underlätta omstruktureringar, t.ex. då en av två kompanjoner vill starta en annan verksamhet och då enkelt utan skattekonsekvenser kan sälja sin andel i det gamla företaget och starta ett nytt med köpeskillingen. har tidigare avstyrkt en motion med motsvarande innehåll med hänvisning till att det skulle urholka skattebasen eftersom återinvesteringar i andra länder inom EU också skulle behöva omfattas. Vi vill dock hävda att skattebasen urholkas också om villkoren för att byta inriktning i en näringsverksamhet är sådana att företagen avstår från att omstrukturera sig och därigenom förlorar i lönsamhet. Vi anser följaktligen att det behövs nya skatteregler som medger skatteuppskov om återinvestering sker i samband med att ägaren avyttrar hela eller delar av sitt onoterade företag. För att öka tillgången till riskkapital och informellt kapital ställer vi oss bakom förslagen i några motioner om att införa ett riskkapitalavdrag och andra stimulanser i skattereglerna i syfte att främja framväxten av privat investeringskapital och därigenom möjliggöra för privatpersoner att kunna investera kapital i nystartade eller onoterade företag utan att pengarna har hunnit beskattas bort. Inriktningen bör även vara att införa flytträtt för fondinnehav utan att kapitalvinstbeskattning utlöses. Detta är även av vikt för att åstadkomma en bättre konkurrens på fondmarknaden. När det gäller frågan om kvarstående "pomperipossaeffekter" i det skatterättsliga systemet för andelsbyten i samband med företagsuppköp har skatteutskottet tidigare förutsatt att regeringen skall återkomma till med ett förslag. Detta borde ha skett . Vi vill nu kraftigt understryka att regeringen efterkommer det av utskottet tidigare angivna önskemålet om en lösning av dessa kvarstående frågor. Uppskov med beskattning av fysiska personers kapitalvinster, m.m., punkt 18 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredning om beskattning av kapitalvinster. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk450 yrkandena 1, 2 och 4 samt 2005/06:N387 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 10, 2005/06:Sk239, 2005/06:Sk298 yrkandena 3 och 4 i denna del, 2005/06:Sk367, 2005/06:Sk427, 2005/06:T1 yrkande 7, 2005/06:N433 yrkande 3, 2005/06:N434 yrkande 7 och 2005/06:N478 yrkande 11. de gröna vill stimulera det lokala ägandet genom att premiera relationen mellan arbetstillfällen och ägandet. För att ändra utvecklingen i denna riktning föreslår att en utredning skall klargöra förutsättningarna för att privatpersoner som satsar pengar på att investera i lokala företag och därmed upprätthåller lokal sysselsättning inte behöver betala skatt på kapitalet så länge pengarna står inne i företaget. Vi vill ta bort beskattningen av företag och företagare som satsar vinsten från försäljningen av ett bolag i ett lokalt företag så länge pengarna arbetar i företaget. Det skulle innebära att vi får fler lokala affärsänglar, före detta entreprenör som bidrar med kapital, kompetens och kontaktnät till andra entreprenörer och som därmed kan utveckla det lokala näringslivet. I finns ett system med sänkt skatt vid investeringar i vissa företag som man vill gynna. Försäljning av aktier i vissa småföretag, s.k. Qualified Small Business Stocks (QSBS), är befriad från reavinstskatt eller har reducerad skatt. QSBS är definierade som små företag med i tillgångar. Företagen måste också rymmas inom vissa branscher som man vill gynna. Innehavet måste sträcka sig om såtillvida att man inte byter sina aktier till ett annat QSBS-företag. Skattereduceringen gäller då individer säljer aktier och innehavet har varat .