bet · GT01KU20d3 · 2006-01-01 00:00:00 — (): Men om det var kunskap som efterfrågades, hur kommer det sig då att man kan vara till handa och tala om att man ska samordna? Borde man inte först söka kunskap eller få en bild av detta innan man bestämmer sig för vilka åtgärder man ska vidta? Statsrådet : Jo, men så mycket visste vi att det här var barn i kris. Det var helt uppenbart. Det här var asylsökande barn som fanns i skolan och som fanns inom barnomsorgen. och många andra myndigheter och myndighetspersoner fanns runtomkring dem. Den slutsatsen var inte särskilt svår att dra att man måste samverka och samordna de insatser som fanns runt de här barnen. (): Ska jag tolka det som att regeringen styr myndigheter via kommittéväsendet? Statsrådet : Nej, det här är inte ett sätt att styra myndigheter utan det är ett sätt att stimulera myndigheter att inom sina respektive områden samverka och samordna sina insatser. Ordföranden: för det! Då tror jag att vi får förklara utfrågningen avslutad i detta ärende. Vi har begränsad tid därför att vi har en votering , och vi måste ju hinna ta oss dit. Därmed går vi över till nästa ärende, som är ärende 34. Migrationsministern är välkommen att ha en kort inledning. Sedan tar vi utfrågning på den delen. Statsrådet : Tack, herr ordförande! Den här anmälan är föranledd av de händelser som har varit så uppmärksammade i medierna och som vi alla känner till. Jag vill börja med att säga att de händelser som anmä- MIGRATIONSMINISTER 2005/06:KU20 lan tar sin utgångspunkt från naturligtvis är fullständigt oacceptabla. Det har jag klargjort ett antal gånger i medierna och på andra sätt. Det har också generaldirektören på klargjort och även facket på . Att människor som kommer till och söker asyl ska få en rättssäker prövning av sina asylskäl och att människor ska behandlas och bemötas med respekt är det som gäller. Det är det som också kommer till uttryck i styrdokument såväl från regeringen som när det gäller interna styrdokument inom . kan vi konstatera att detta har hänt. Människor har blivit respektlöst behandlade av personal på . handlar det om att se till att vidta åtgärder så att det inte kan hända igen. Jag vill också säga att jag tar avstånd från uppfattningen att de här händelserna skulle vara uttryck för en så kallad kultur på . Det finns 3 000 anställda på som enligt min mening utför ett av de svåraste uppdragen inom svensk statsförvaltning. Det är statliga tjänstemän som tar emot ungefär 400 asylsökande . De ser till att de har någonstans att bo och prövar deras ärenden. De ansvarar också i första hand för att verkställa fattade beslut. Det är det som regering och riksdag har lagt på att också verkställa de eventuella avvisningsbeslut som fattas. Min mening är att cynism inte är en del av kulturen på . Men och det är viktigt risken finns. Risken att man utvecklar ett cyniskt förhållningssätt finns alltid närvarande i verksamheter där man arbetar med utsatta människor. Den finns inom sjukvården, den finns inom polisen, inom och på andra håll. Därför måste man ha ett långsiktigt arbete för att ha frågor om etik och bemötande levande inom organisationen. När det gäller detta har regeringen, vilket framgår av det underlag som tillställts utskottet, använt i stort sett alla de styrinstrument som finns för att markera vikten av att dessa frågor hålls levande inom myndigheten. (): Asylprocessen ska vara rättssäker och human i alla led. Har du eller regeringen initierat någon uppföljning av att så faktiskt är fallet, inte minst med tanke på de risker som du redogjorde för risker för att cynism kan uppkomma? Statsrådet : Som jag sade, och som också framgår av det underlag som har tillställts utskottet, har regeringen använt i stort sett alla de styrinstrument som över huvud taget står till buds. Vi har använt oss av förordningsmakten genom att till exempel förändra instruktion. Vi har sett till att det finns en överdirektör och en rättschef på just för att stärka rättssäkerheten på . Regeringen fattade också beslut om att det på ska finnas ett etiskt råd inte för att det inte har funnits ett 2005/06:KU20 BILAGA B4 MIGRATIONSMINISTER etiskt råd utan för att just också där stärka det etiska rådets ställning på och att även tydliggöra rollen för det där. Vi har använt oss av regleringsbrev och vi har använt oss av särskilda uppdrag. Vi har också naturligtvis en ständig dialog med ledning om de här frågorna. (): Men det finns ingen extern utredning eller djupare analys eller utredning av verket i de här delarna? Statsrådet : Som jag sade har vi använt oss av särskilda uppdrag. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över organisationen för . (): Men inte specifikt i den här delen? Statsrådet : Den här delen innefattar ju också ledning och styrning av ett verk. Den här delen är inte isolerad, utan det handlar väldigt mycket om hur en myndighet styrs och att det finns en tydlighet i den styrningen. (): Har då återrapporterat att målet har nåtts i alla led rättssäker och human asylprocess i den uppföljning som har gjorts? Statsrådet : I den återrapportering som regeringen har fått av finns ingenting som tyder på, eller ens andas om, att det skulle finnas en sådan kultur på och ett problem i det avseendet. Därmed inte sagt att det inte är problem när enstaka individer på eller andra statliga myndigheter begår misstag. Det måste naturligtvis åtgärdas, och det har också åtgärdats både av och av regeringen. (): Har statsrådet försäkrat sig om att det inte handlar om enskilda individer utan att det kan handla om någonting mer? Det kan ju också vara toppen på ett som statsrådet har fått ta del av. Har du dragit några slutsatser med anledning av det här vad gäller kvalitetssäkring i rapportering? Statsrådet : När de här händelserna uppmärksammades presenterade generaldirektören på ett sexpunktsprogram. Det var ganska omfattande åtgärder. Det handlade just om att se till att den här diskussionen förs och att bemötandefrågor och etiska frågor finns med i utbildningar och chefsutbildningar när det gäller hur man ska hantera detta. Som jag sade tror jag att den här risken alltid finns. Man måste hitta både rutiner och en anda inom myndigheter och den här typen av verksamheter som sätter gränser. Det handlar mycket om just att behålla en professionalism. Jag tror att det är där någonstans som kärnan finns. När man arbetar med utsatta människor så måste man ha en väldigt professionell hållning. Om man inte har det så finns det två risker. Den ena är en risk för utbrändhet och den andra är just att man utvecklar ett cyniskt förhållningssätt eller att man skapar MIGRATIONSMINISTER 2005/06:KU20 Den risken finns alltid. Därför måste det i utbildningar och i en ständig dialog på verket föras diskussioner om dessa frågor. (): De händelser som rapporterades under slutet av är, i alla fall i stycken, gamla händelser. Har statsrådet fått kunskap om dessa händelser eller kulturyttringar i de olika kontakter som ni har haft med före slutet av 2005? Statsrådet : Nej, dessa händelser fick jag information om via medierna. (): Statsrådet säger att verkets arbete med etiska frågeställningar och relationen till enskilda asylsökande och andra som verket kommer i kontakt med har varit uppe i myndighetsdialogen. Men det har då inte framkommit något underlag som visar att verket har en aktiv etisk diskussion, eller? Statsrådet : I allra högsta grad har det framkommit att verket har en aktiv etisk diskussion. var den som tog initiativ till att regeringen skulle förstärka det . Det gjorde man därför att man också hade gjort en undersökning om andra statliga verk och hur det såg ut när det gäller organisation och så vidare av etiska råd där. Man har också tillskrivit regeringen en skrivelse där man anser just att det är viktigt att man förstärker det och att det får en plats i instruktionen. Det ska utses av regeringen; det är viktigt. Det här är diskussioner som har förts inom verket och som förs där . (): Har det gamla etiska rådets arbete det har ju funnits varit uppe i de här kontakterna och redovisats för regeringen i form av resultat av förda diskussioner ? Har ni fått någon uppföljning av det gamla etiska rådets arbete och har ni efterfrågat det? Statsrådet : Den uppföljning som regeringen har fått är just detta som jag sade. Rollen var lite otydlig och det behövdes en tydlighet och en markering av det etiska rådets roll. Det fungerade även tidigare som ett stöd för generaldirektören i arbetet. Generaldirektören har en möjlighet att bolla frågor som rör just etiska frågeställningar och bemötandefrågor med det . (): Jag har en kort fråga. Jag tycker att dagens utfrågning med illustrerar en ministers vardagsliv ganska bra. I den första frågan funderade vi över om ministern har gått in och gjort en för stor styrning. I det här ärendet är frågan om ministern verkligen har gjort allt som en minister ska göra. Frågan om ministerstyre är ständigt närvarande. Vi har ju ett bra material och vi har fått bra svar också. Vi kan läsa vad som har vidtagits i olika steg, hur myndighetsdialogen används, hur regleringsbrevet används och så vidare. Vi har också sett det sexpunktsprogram som myndigheten själv har presenterat. 2005/06:KU20 BILAGA B4 MIGRATIONSMINISTER Men jag undrar om effekterna av det arbete som pågår. Hur kan de skönjas? Märks det någonting i förhållningssätt och attityd? Återkommer det här i myndighetsdialogen? Och hur ofta sker det en återkoppling ? Det är väl vår uppfattning att det ska börja hända saker i positiv utsträckning. Statsrådet : I myndighetsdialogen förs det ständigt diskussioner om just detta med etik- och bemötandefrågor. Regeringen har gett ett formellt uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de händelser som blev offentliga i decemberjanuari, tror jag att det var, och de resultat som man ser när det gäller sexpunktsprogrammet. Det är den formella delen. Sedan i myndighetskontakterna och i dialogen förs diskussionen om hur man arbetar med detta. Man kan säga att den här mediebevakningen och att man har lyft fram dessa frågor i ljuset också naturligtvis betyder att den här diskussionen har fått en väldig fart och är väldigt viktig för verket. Så är det. (): På vilket vis har regeringen i tidigare instruktioner och regleringsbrev för tydliggjort vikten av att verket aktivt arbetar med etik- och bemötandefrågor? Då menar jag . Statsrådet : Som jag sade har regeringen använt sig av både förordningsmakten och särskilda uppdrag men också regleringsbrevet där det står väldigt tydligt att asylprocessen ska vara rättssäker och human i alla led. Det finns också i budgetpropositionen väldigt tydligt fastslaget att de migrationspolitiska målen ska nås med ett arbete som präglas av rättssäkerhet och respekt för individens rättigheter. Man kan alltså säga att signalerna från regeringen har varit och är mycket tydliga. Signalerna är också tydliga från generaldirektören på . Men sedan handlar det naturligtvis om det vardagliga arbetet och att regeringen också måste se till att får möjligheter att utveckla dessa frågor. Det sker ibland också i regleringsbrevet genom att vi betonar vikten av detta med utbildning, att verksledningen måste se till att de anställda på får utbildning och fördjupade kunskaper om bland annat mänskliga rättigheter. Så det är i flera olika led. (): Men uppenbarligen har det inte varit tillräckligt tydligt. I så fall hade det inte varit nödvändigt att ta ett beslut om att förstärka just arbetet med etik- och bemötandefrågor. Statsrådet : Beslut om det , är det detta som du syftar på? (): Ja, det förstärkta arbetet med just etik- och bemötandefrågor. MIGRATIONSMINISTER 2005/06:KU20 Statsrådet : Bakgrunden till att regeringen beslutade att förstärka det på var just att det ska vara tydliga signaler. Om man tittar sig omkring ser man att en myndighet som till exempel också har ett etiskt råd. En så stor myndighet som arbetar just med frågor som rör utsatta människor måste ha ett etiskt råd som tillsätts av regeringen. Det var det som var viktigt. Det fanns redan ett etiskt råd. Men jag tror att det var viktigt att just göra den markeringen, att det här är någonting som inte bara är något internt utan att det också är oerhört viktigt från regeringens sida att markera etik- och bemötandefrågor. Det var bakgrunden till att regeringen fattade det beslutet. (): Jag försöker ställa korta frågor och får ganska långa svar. Det är fler som vill ställa frågor. Uppdraget om att förstärka det tillkom ju med anledning av de medialt uppmärksammade händelserna. Kan jag bara få ett kort svar på det? Statsrådet : Nej, regeringen fattade inte beslut om att förstärka det med anledning av några som helst uppmärksammade fall. Regeringen fattade det beslutet . Och dessa uppmärksammade fallen kom efter det. (): Vi har tidigare i ett annat granskningsärende diskuterat regeringens beredskap. Och här handlar det om en etisk beredskap och regeringens ansvar för myndigheternas kultur på området. Statsrådet har pekat på att man har ställt krav på att det ska vara kunskaper som rör mänskliga rättigheter. Men etik är sådant som man inte bara måste veta, utan man måste också införliva detta. Vad jag förstår är väl regeringen oförhindrad att till exempel i ett regleringsbrev föreskriva kontinuerlig etisk fortbildning för till exempel . Är det inte så? Statsrådet : Ja, och vad som också betonas i regleringsbrevet är just vikten av att i utbildningar och kompetensutveckling se till att personalen vidmakthåller och utvecklar sina kunskaper vad gäller mänskliga rättigheter. (): Jag har bara en fråga till. skrev till regeringen om det . Det tog alltså nästan innan regeringen fattade beslutet. Vad är orsaken till att det dröjde så länge? Statsrådet : Det var väldigt många olika diskussioner om hur detta skulle organiseras. Och vi tittade också väldigt noga på hur det såg ut i andra myndigheter, motsvarande myndigheter. Så det var en lång beredning och också en diskussion med . Sedan var det också svårt att hitta en person som kunde ta på sig ansvaret att vara ordförande i det . Det tog lite tid. 2005/06:KU20 BILAGA B4 MIGRATIONSMINISTER (): Statsrådet inledde med att tydligt ta avstånd från påståendet att det här rör sig om en myndighetskultur. Jag tror att hon använde uttrycket att det handlar om misstag som begicks av enskilda individer. Men å andra sidan har statsrådet nu utförligt redovisat att man har använt alla de styrinstrument som står till buds för regeringen för att garantera rättssäkerhet och ett anständigt uppförande från personalens sida. Det är ett aktivt arbete som pågår i myndigheten fortlöpande dialog och tydliga signaler från regeringens sida. Bör man ändå inte förstå detta som att regeringen ser på det här problemet som betydligt mer allvarligt än som misstag av enstaka individer? Statsrådet : Som jag sade är detta med etik- och bemötandefrågor ett långsiktigt arbete som har pågått länge och också måste pågå . Det är så att säga ingenting, tror jag, som man någonsin blir färdig med. För den som har arbetat länge inom gäller det att behålla denna professionalism, att vidmakthålla sina kunskaper och så vidare. Men det handlar också om nyanställd personal. Så det här är ett arbete som måste pågå mycket mycket långsiktigt. (): Förvånade det statsrådet att hon inte hade fått information om dessa händelser innan det stod om dem i medierna? Statsrådet : Nej, en del av dessa händelser var händelser som inte heller generaldirektören kände till utan som hände och som också rapporterades via medierna. (): Förvånade händelserna dig? Statsrådet : Ja, självklart. (): Det har ändå framförts rätt mycket kritik mot i böcker, skrifter, artiklar, och också av ledamöter och av det tidigare för att man inte tar de etiska frågeställningarna på allvar. Det har också vid tidigare tillfällen varit skandaler hos . Men det hade inte föranlett dig att tro att den här typen av övergrepp skulle kunna förekomma. Statsrådet : Det förekommer väldigt mycket kritik ja mot , men det är också kritik som riktar sig mot uppdrag. Människor som får avslag på sina asylansökningar ska återvända hem. Och uppdraget att verkställa det beslutet har regering och riksdag lagt på . Det är deras uppdrag som de måste utföra. Och den kritik som ibland riktas mot är helt enkelt inte en kritik mot deras sätt att genomföra sitt uppdrag utan mot uppdraget i sig. Och det är mera, som jag ser det, en politisk fråga som vi måste diskutera politiskt. (): Så den kritik som till exempel har förts fram av personer som ingår i den samrådsgrupp för flyktingfrågor som jag vet att ministern har, om en flyktingombudsman och så vidare, har handlat om besluten och inte om handläggandet? MIGRATIONSMINISTER 2005/06:KU20 Statsrådet : Ja, i väldigt stor utsträckning. Naturligtvis har väldigt mycket av kritiken också handlat om att människor upplever att man inte blir hörd ordentligt och inte trodd av . Och hela den kritiken har ju lett till en stor reform, som utskottet väl känner till, och vi ser nu till att dessa ärenden hanteras av domstolar, så att vi får en muntlighet i förfarandet. Jag tror att det är väldigt riktigt eftersom känslan och kritiken av att inte riktigt bli sedd och inte riktigt bli hörd i asylprocessen också i viss mån är riktig på det sättet att dessa möjligheter kanske inte har funnits i den tidigare processen som har varit mer av en administrativ process. (): Jag lämnar detta för stunden. Det etiska råd som ministern uppehåller sig mycket vid i svaret om vad man har gjort för att undvika den här typen av övergrepp har, som också har sagts, funnits i en annan tappning under och har också fått kritik av en avhoppad ledamot som menade: Ett etiskt råd kan bara fungera om det finns ett livligt intresse bland verkets personal att få sina etiska yrkesproblem diskuterade. Detta intresse var under de år som jag var medlem i rådet helt obefintligt. Vi sammanträdde tre eller . Självfallet kom vi aldrig i närheten av några etiska problem. Kommer det nya att sammanträda oftare? Kommer det att ha mer verktyg enbart på den grunden att det är utsett av regeringen? Statsrådet : Jag tror att det tidigare just famlade lite när det gällde att hitta sin roll på . Det var också helt nytt 2002, och det var svårt att se hur det skulle användas. Jag tror att med det nya rådet, som också är förstärkt med flera deltagare och en tydligare roll, så kommer också rådets verksamhet att få en tydligare och klarare ställning i verksamhet. (): Har det nya rådet några nya befogenheter? Statsrådet : Det nya rådet ska vara just ett stöd för generaldirektören. Generaldirektören ska kunna använda sig av det här rådet i frågor som rör just etik- och bemötandefrågor. Och utifrån den dialog som jag har haft med generaldirektören utgår jag från att det är någonting som kommer att användas flitigt. (): Avslutningsvis: Planeras några andra åtgärder översyn av regelverket för personer som blir anmälda till , ombudsmannaskap och så vidare från regeringens sida? Statsrådet : Jag kan berätta här att det som planeras från regeringens sida är att göra en översynsutredning av och uppdrag. Vi arbetar just nu med direktiven. Det är väldigt väldigt mycket som har hänt inom migrationspolitikens område, och det som en gång var är nu och ser helt annorlunda ut. Och jag tror att det är oerhört viktigt att man drar gränserna tydligt mellan ansvarsområde och andra myndigheters, till exem- 2005/06:KU20 BILAGA B4 MIGRATIONSMINISTER pel polisen, kommunerna, så att man här hittar ett bättre förhållningssätt i arbetet. En översyn av lagen om mottagande av asylsökande och uppdrag är därför det som vi planerar . (): kom statsrådet in på ytterligare ett uppdrag. Jag har en fråga med anledning av vad som skrivs i handlingarna till oss. Där sägs följande: När ett antal händelser blev kända kom saken i ett sådant läge att ytterligare åtgärder bedömdes nödvändiga. Jag har kunnat utläsa en åtgärd som redovisats, och det var återredovisning av åtgärdsprogrammet. Jag frågar då: Vilka ytterligare åtgärder har regeringen vidtagit vid sidan av den här översynsutredningen? Statsrådet : När det gäller de ytterligare åtgärderna så är ju så att säga grunden det sexpunktsprogram som generaldirektör presenterade. Sedan har självt också gjort en intern utredning och presenterat ett antal olika förslag, och detta med anledning av de uppmärksammade händelserna. Vad regeringen då måste göra är naturligtvis att se till att följa upp detta, se till att det man säger att man ska göra från sida också faktiskt blir gjort. (): Men regeringen såg inte för egen del skäl att vidta några ytterligare åtgärder, förändring i instruktion eller annat? Statsrådet : Nej, utan regeringen såg som viktigt att formellt också ge i uppdrag att återrapportera. Utifrån denna återrapportering får ju regeringen sedan ta ställning till om det krävs ytterligare åtgärder som man måste vidta. Ordföranden: för det. Därmed är utfrågningen av migrationsminister avslutad. Och därmed är också sammanträde avslutat. Granskningsärende 37 Regeringens rutiner för beslut om militära övningar och 7 Regeringens hantering av avtal med tjeckiska staten om flygplan Ordföranden: är och jag förklarar KU:s sammanträde öppnat. Vi har offentlig utfrågning timmen mellan och 10 av försvarsminister som har expeditions- och rättschef som bisittare. Ni är båda varmt välkomna. Försvarsministern känner väl till rutinen kring detta. Det innebär att försvarsministern först har chans att göra en kort inledning, sedan följer utfrågningen. Vi har två ärenden. Det är granskningsärende 37 Regeringens rutiner för beslut om militära övningar. Det tar vi först. Den andra frågan är ärende 7 Regeringens hantering och avtal med tjeckiska staten om flygplan. Vi håller isär ärendena. Med detta ger jag ordet till försvarsministern. Försvarsminister : Jag vill börja med att konstatera att har stor betydelse för den politiska situationen i vårt närområde. Det gäller för de flesta politikområdena, inte minst försvars- och säkerhetspolitiken. har intresse av dialog och samarbete med . För mig som försvarsminister är det viktigt att hantera och utveckla relationen med . Genom att göra det arbetar vi aktivt för att förbättra vår egen säkerhetspolitiska situation. har samarbetat med på försvarsområdet . Det syftar ytterst till att skapa goda relationer mellan och , men det har fler syften än så. Försvarssamarbetet är mångfasetterat och omfattar bland annat kontaktskapande mellan ryska och svenska förband, samarbete på försvarsmiljöområdet och diskussioner om ledarskap och demokrati inom försvaret samt värnpliktigas situation. var det svenska försvaret inriktat på att möta ett hot från och . Så är det inte längre, men det finns ändå många skäl att följa utvecklingen i , inte minst på försvarsområdet. Det är viktigt att utveckla ett förtroende mellan våra försvarsmakter så att öppenhe- ten blir så stor som möjligt i de omställningsprocesser som både den ryska och den svenska Försvarsmakten genomgår. Förtroendeskapandet är en förutsättning för samarbete. Konflikten i är fortfarande en belastning för och EU:s relationer med . Den finns alltid med i vår allmänna bedömning av . inställning till den ryska hanteringen av konflikten och de övergrepp mot civilbefolkningen som begåtts är väl känd. Tjetjenienfrågan är ett ämne som jag alltid tar upp när jag träffar min ryske kollega och andra företrädare för det ryska försvaret. kritiserar starkt övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt. stöder både bilateralt och genom EU uppbyggnadsprocessen i . gav i humanitär hjälp till . Jag sade tidigare att reformerar sitt försvar. Den reformeringen och den starka ryska ekonomin gör att blir en alltmer kraftfull militär aktör. Upprustningen sker som vi ser en rad konflikter i EU:s och gemensamma närområde som ännu inte har fått någon lösning. Det gäller till exempel konflikterna i , i och . Det är svårt att tänka sig en lösning på de konflikterna utan rysk medverkan.