bet · GT01SfU6 · 2006-03-23 00:00:00 — tecknade 173 av landets 290 kommuner överenskommelser med om introduktion av nyanlända. Utskottet ser det som anmärkningsvärt att vissa kommuner med god lokal arbetsmarknad, bra möjligheter att erbjuda boende och utomordentliga förutsättningar att ordna goda introduktionsinsatser ändå väljer att inte delta i mottagandet. Utskottet bedömer att detta försämrar förutsättningarna för en snabb etablering för alla nyanlända och påminner om att bristande möjligheter till etablering medför stora ekonomiska och humanitära kostnader för hela samhället. Dessa kostnader kommer, i en eller annan form, även att drabba de kommuner som av olika anledningar väljer att inte delta i flyktingmottagandet. I sammanhanget utgår utskottet från att fortsätter sitt arbete med att informera asylsökande om möjligheter och förutsättningar för arbete, boende m.m. i hela landet. Trots det ovan anförda bedömer utskottet ändå att dagens system med frivilliga överenskommelser mellan staten och kommunerna om mottagande av flyktingar i huvudsak fungerat väl. Utskottet befarar att ytterligare reglering av kommunernas skyldighet att delta i flyktingmottagandet riskerar att skapa en bild av mottagandet som en av staten tvingad börda på kommunerna. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Sf215, 2004/05:Sf361 yrkande 9, Sf312 yrkande 11 samt Sf336 yrkande 3. I likhet med flera motionärer betonar utskottet vikten av att introduktionsinsatserna så långt som möjligt anpassas efter individens behov och förutsättningar. I 11 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. framgår också att rätt till schablonersättning enligt 12-13 §§ har kommuner som genomför ett program för introduktion i samhället i enlighet med en skriftlig introduktionsplan som fastställs efter samråd med utlänningen. Utskottet bedömer dock att förutsättningarna är mindre goda för ett system där enskilda nyanlända med en introduktionspeng "köper" utbildningar eller andra insatser. Introduktionen syftar bl.a. till att ge kunskaper som underlättar för den enskilde att välja yrke, utbildningar och bostadsort i . För att en individ skall kunna göra rationella val av leverantör och insats i ett system med introduktionspeng måste hon ha goda förkunskaper om behoven på den svenska arbetsmarknaden och om kraven som ställs för att gå vidare i det svenska utbildningssystemet. För att kunna välja introduktionsinsats i ett pengsystem måste alltså deltagaren ha sådana kunskaper som insatserna normalt syftar till att ge. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 8 och 2004/05:N239 yrkande 17. Den statliga kommunersättningen avser att täcka de kostnader som flyktingmottagandet medför för kommunerna i samband med mottagande och introduktion av flyktingar och deras anhöriga. följer regelbundet upp kommunernas kostnader i förehållande till storleken på ersättningen. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att följa kostnaderna för kommunernas mottagande i syfte att säkerställa att den statliga ersättningen motsvarar de reella kostnaderna och återkommer i frågan vid behov. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Sf361 yrkande 10, och Sf312 yrkande 9. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om upprätthållande av arbetslinjen och regelverket vid introduktion, framtagande av informationsmaterial om jämställdhet m.m., individuella introduktionsprogram för barn och ungdomar, uppdrag till samt introduktionsmöten, fadderfamiljer m.m. för nyanlända. Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp), 11 (kd) och 12 (c). I motion 2004/05:Sf237 yrkande 9 av Per m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att validering av utländsk utbildning och värdering av yrkeserfarenhet skall inledas . Information om möjligheter till validering skall ges , och myndigheter bör därvid ges i uppdrag att vid validering mer se till utbildningars kunskapsinnehåll än jämföra kursplaner. Kompletteringsutbildningar och lärlingsutbildningar måste finnas tillgängliga. I motion Sf255 yrkandena 2-4 av () begärs ett tillkännagivande om att reglerna för introduktionsersättning måste upprätthållas, bl.a. genom förtydligande av bestämmelserna i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning och förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande. Kravet på en motprestation måste löpa över en person är mottagare av introduktionsersättning. Att ta t.ex. sommaruppehåll i verksamheterna är fel, eftersom deltagarna bör kunna förvänta sig insatser som så fort som möjligt gör dem anställningsbara. då undervisning i svenska för invandrare ligger nere måste kommunerna åläggas att bedriva en meningsfull sysselsättning som alternativ till öppen arbetslöshet. Denna kan bestå av arbete i regi och andra aktiviteter som främjar ett aktivt arbetssökande. Motionären begär också ett tillkännagivande om att olika regler i sammanhanget inte skall tillåtas för olika delar av en kommun. Samma principer måste gälla inom en och samma kommun. I motion Sf383 yrkande 19 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om ett informationsmaterial om värdegrund, jämställdhet och respekt för alla människors lika värde. Motionärerna föreslår att materialet skall översättas till de språk som stora invandrargrupper talar och användas som obligatoriskt undervisningsmaterial inom ramen för sfi. I motion A247 yrkande 5 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om vikten av att språkkunskaper och praktik på en arbetsplats går hand i hand för personer som anlänt till . Motionärerna menar att detta medför snabbare integration i samhället och större möjligheter att få ett riktigt arbete. I motionerna 2004/05:Sf365 yrkandena 25 och 26 och Sf389 yrkande 24 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om att varje kommun med jämna mellanrum skall ordna introduktionsmöten för alla nyinflyttade, såväl svenskar som invandrare. Mötena skall ge information om kommunen, företagande, föreningar, svenskundervisning m.m. Motionärerna anser att varje nyinflyttad bör erbjudas en kontaktfamilj på orten och att kommunerna bör arbeta även med andra typer av frivilliginsatser, t.ex. personliga flyktingguider. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om upprättande av individuellt anpassade introduktionsprogram för barn och ungdomar. Motionärerna påpekar att sådana program borde erbjudas redan enligt integrationspolitikens mål, men så är inte fallet. Vid upprättandet av introduktionsplanerna bör kommunerna samarbeta med barnen och deras föräldrar så att de känner att de kan påverka sin situation. I motion Sf307 yrkandena 1-3 av () begärs ett tillkännagivande om att varje flyktingfamilj som får uppehållstillstånd skall erbjudas en svensk fadderfamilj, att svenska familjer bör erbjudas möjlighet att bli fadderfamiljer, att utbildning bör erbjudas för uppdraget samt att studieförbunden kan erbjudas att driva fadderfamiljsarbetet. Motionären föreslår vidare att studieförbunden skall garanteras stöd från staten för att kunna göra det. Ett av de 24 målen för integrationspolitiken som regeringen redovisade i budgetpropositionen är att nyanlända vuxna invandrares möjligheter till en snabb etablering skall öka. Därvid betonade regeringen behovet av insatser inom ett antal områden för att målet skall uppnås. Höjd kvalitet i svenskutbildningen för invandrare, förbättrade möjligheter att kombinera utbildning med arbete och arbetsmarknadspraktik samt tidig validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet nämndes särskilt. Regeringen aviserade också konkreta insatser på dessa områden, bl.a. genom ett tydligare ansvar för för aktiviteter under introduktionen, förbättrade möjligheter att kombinera undervisning i svenska med arbete, praktik och andra aktiviteter samt uppdrag till arbetsförmedlingarna att medverka till en tidig kartläggning av yrkeskompetensen. Regeringen redovisade också indikatorer för uppföljningen av målet avseende bl.a. sysselsättning, resultat av sfi-undervisningen och tillgång till validering av utländska utbildningar. Utskottet delar regeringens och flera motionärers syn på att de offentliga insatserna måste stödja en snabb etablering på arbetsmarknaden. Utskottet bedömer att de insatser som regeringen aviserat förstärker upprätthållandet av arbetslinjen i introduktionsinsatserna och utgår från att kommunerna följer det gällande regelverket för introduktionsersättning och för individuellt anpassade introduktionsprogram. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 9, 2004/05:Sf365 yrkande 26, Sf255 yrkandena 2-4 samt A247 yrkande 5. Jämställdhet och respekt för alla människors lika värde utgör centrala värden i det svenska samhället. Enligt förordning (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. skall ett introduktionsprogram bl.a. innehålla orientering om svenska samhällsförhållanden och svenskt samhällsliv. Utskottet understryker att jämställdhet och frågor om allas lika värde självklart skall betonas i dessa sammanhang på samma sätt som det görs i all annan undervisning. Det innebär att all undervisning, dvs. språkinlärning liksom samhälls- och arbetslivsorientering skall främja jämställdhet mellan könen. Därför vill utskottet fästa uppmärksamhet vid att frågor om jämställdhet och allas lika värde behandlas bl.a. i skriften - En pocketguide som har tagit fram och som har översatts till några av de vanligaste invandrarspråken. Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf383 yrkande 19. Utskottet ser positivt på att kommuner ordnar introduktionsmöten för nyinflyttade, såväl svenskar som invandrare. Kontaktfamiljer, personliga flyktingguider, fadderfamiljer och motsvarande frivilliga insatser kan på ett värdefullt sätt bidra i etableringsprocessen för nyanlända. Utskottet välkomnar därför regeringens beslut att använda avsatta medel för stöd till mentorsverksamhet för nyanlända i föreningslivets regi. Med detta sagt påminner utskottet om att det lokala arbetet till stöd för nyinflyttade måste utformas efter lokala förutsättningar och i nära samverkan med de berörda. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Sf365 yrkande 25, Sf307 yrkandena 1-3 samt Sf389 yrkande 24. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om handlingsplaner för etnisk mångfald, insatser mot negativ särbehandling bland myndighetspersonal, riktade utbildningsinsatser med anledning av samhällets mångfald, kartläggning och synliggörande av diskrimineringen, uppföljning av nationella handlingsplanen mot rasism, diskriminering m.m., höjd status för lokala aktörer samt införande av kontraktssystem mot diskriminering. Jämför reservationerna 13 (kd), 14 (c) och 15 (mp) samt särskilt yttrande (fp). I motion Sf389 yrkandena 17 och 19 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om preciserade mål avseende upprättandet av handlingsplaner för etnisk mångfald bland myndigheterna. Motionärerna menar att regeringen bör verka för att arbetet för handlingsplaner påskyndas. Motionärerna föreslår att stat, kommuner och landsting som ett första steg skall ha som mål att minst en femtedel av de anställda har annat ursprung än det traditionellt svenska. Motionärerna yrkar också på ett tillkännagivande om att regeringen uppmanas vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med uppgifter om negativt bemötande bland myndighetspersonal. Detta mot bakgrund av undersökningar som visar på negativt bemötande av invandrare och personer med invandrarbakgrund hos myndigheter, bl.a. arbetsförmedlingen. I motion Sf282 yrkande 2 av och () begärs ett tillkännagivande om behovet av riktade utbildningsinsatser för dem som arbetar inom skola, sociala myndigheter, sjukvård samt polis och domstolar. Motionärerna anför att en ökande mångfald i det svenska samhället ställer krav på sådana insatser. I motion 2004/05:Sf360 yrkande 3 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om behovet av en omfattande kartläggning och ett synliggörande av diskrimineringen på den svenska arbetsmarknaden. Motionärerna menar att med ökad kunskap om diskriminering kan bättre åtgärder som förhindrar och förebygger diskriminering åstadkommas. I motion Sf281 yrkandena 1 och 5 av Ywonne Ruwaida och () föreslås ett tillkännagivande om behovet att genomföra en samlad uppföljning av den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:83). Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om att höja statusen hos lokala aktörer, t.ex. lokala antidiskrimineringsbyråer. Motionärerna menar att dessa t.ex. kan fungera som externa utvärderare av kommuners antidiskrimineringsarbete, och att det förutsätter avtal mellan kommunen och den ideella organisationen om hur detta skall ske. Motionärerna föreslår att staten skall föregå med goda exempel och verka för att de lokala och regionala aktörer som tillerkänns statliga bidrag skall få officiell status av antidiskrimineringsutvärderare i olika sammanhang och att deras åsikter skall vägas in vid beslutsfattande. I motion 2004/05:Ju332 yrkande 3 av () föreslås ett tillkännagivande om införande av ett kontraktssystem mellan individen och samhällets alla aktörer där det garanteras att individen inte utsätts för diskriminering. I motion 2004/05:Sf260 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (mp) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ett samhällskontrakt mellan stat, landsting och kommuner för att brett och strategiskt samverka mot den strukturella diskrimineringen som finns i vårt samhälle. Motionärerna föreslår att staten tar fram en strategi för samverkan, med målet att ett samhällskontrakt tas fram för att främja de mänskliga rättigheterna i hela . Motionärerna föreslår vidare att kontraktet bör behandla förebyggande arbete, mekanismer för uppföljning och rapportering samt en strategi för ökad medvetenhet. I kontraktet bör bl.a. ingå användandet av den handledning för rekrytering utan diskriminering som DO tog fram 1999, bruk av diskrimineringskontroller, regionala ombudsmän mot diskriminering, mätbara mål mot diskriminering samt förebyggande arbete. Den ökande mångfalden i det svenska samhället ställer krav på att myndigheter, skolor och andra offentliga institutioner förändrar och anpassar sitt arbete. Diskrimineringslagstiftningen har en viktig roll i att garantera att likabehandlingsprincipen upprätthålls i myndigheternas verksamhet. Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering förbjuder diskriminering på grund av etnisk tillhörighet eller religion inom bl.a. arbetsförmedling, socialtjänst, socialförsäkringar samt hälso- och sjukvård. Enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken skall myndigheterna fortlöpande beakta samhällets etniska och kulturella mångfald både när de utformar sin verksamhet och när de bedriver den. har senast i sitt betänkande 2004/05:AU5 uttalat att myndigheternas uppgift att fortlöpande beakta samhällets etniska mångfald också innebär att den etniska mångfalden bland de anställda måste beaktas. I betänkande 2005/06:FiU18 har finansutskottet behandlat motioner om etnisk och kulturell mångfald i den statliga sektorn. Utskottet framhöll att mångfald i staten är en fråga om demokrati, rättvisa, förtroende, legitimitet och kompetens. Därför skall staten vara en förebild som arbetsgivare när det gäller etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet och regeringens mål för ökad etnisk och kulturell mångfald bland statsanställda fullföljas på alla nivåer. Utskottet framförde att situationen avseende mångfald i statsförvaltningen inte är godtagbar, och att det krävs fler åtgärder från myndigheternas sida. hänvisade utskottet till att regeringen initierat en rad åtgärder som skall påskynda arbetet på området. delar arbetsmarknads- och finansutskottens bedömningar i frågan. I sammanhanget vill utskottet också fästa uppmärksamhet vid att DO upprepade gånger visat brister i myndigheters arbete för att uppfylla kraven på aktiva åtgärder enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Lagen ålägger arbetsgivare att arbeta planmässigt och målinriktat med aktiva åtgärder mot diskriminering. betonar att bestämmelserna i lagen uttrycker ett minimikrav som alla arbetsgivare skall följa, och att de statliga arbetsgivarna även i detta avseende bör utgöra en förebild. Därför ser utskottet positivt på att regeringen gett fler myndigheter uppdrag som syftar till att utveckla ett strategiskt arbete mot diskriminering och för likabehandling. Utskottet noterar också att Utredningen om strukturell diskriminering i sitt slutbetänkande Det blågula - strukturell diskriminering i (SOU 2005:56) föreslagit bl.a. att alla statliga myndigheter skall ta fram handlingsplaner för motverkande av diskriminering och att arbetsgivare skall åläggas att upprätta jämlikhetsplaner. Förslagen är under beredning i . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf282 yrkande 2 samt Sf389 yrkandena 17 och 19. Flera av talarna vid socialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning om integrationspolitiken påtalade att den etniska diskrimineringen utgör ett betydande hinder för att målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund skall kunna nås, men att kunskapsunderlaget på området är bristfälligt. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen gett i uppdrag att genomföra flera studier om förekomst och upplevelse av diskriminering på olika områden, bl.a. arbetsmarknaden. Förekomst av diskriminering kommer också att följas upp inom ramen för det samlade uppföljningssystemet för integrationspolitiken. Utredningen om strukturell diskriminering (dir. 2003:18), som lade sitt slutbetänkandesommaren , har också uppmärksammat förekomsten av samhällsstrukturer med diskriminerande effekter. Förslag i betänkandet är under beredning i . Med strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet avsågs i utredningen regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i institutioner och andra samhällsstrukturer som utgör hinder för etniska eller religiösa minoriteter att uppnå lika rättigheter och möjligheter som majoriteten av befolkningen har. Sådan diskriminering kan vara synlig eller dold och den kan ske avsiktligt eller oavsiktligt. Ytterligare en särskild utredare har i uppdrag (dir. 2004:54) att identifiera strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i . Utredaren skall vidare föreslå åtgärder för att motverka den strukturella diskrimineringen och för att öka möjligheterna till makt och inflytande för dem som riskerar att utsättas för sådan diskriminering. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:Sf360 yrkande 3. Den långsiktiga inriktningen på arbetet med att förebygga och motverka diskriminering har lagts fast i den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59). Regeringen har följt upp och ersatt planen i och med att den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter (skr. 2005/06:95) lämnats till . Därmed avstyrker utskottet motion Sf281 yrkande 1. Utskottet bedömer att lokal, ideellt baserad verksamhet kan vara av stort värde i arbetet mot diskriminering. Det statliga stödet till lokal verksamhet mot diskriminering förstärktes också i samband med höstens budgetförhandling med och uppgår nu till . Utskottet menar att statligt stöd till en lokal verksamhet ofta medför att verksamhetens status höjs i kommunen, men bedömer att det är svårt för staten att på annat sätt tillerkänna lokala aktörer någon formell status i en kommun. Därmed avstyrker utskottet motion Sf281 yrkande 5. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har fått förstärkningar om sammanlagt . Regeringen har angett att den i samband med den ekonomiska vårpropositionen avser att återkomma med ett åtgärdspaket för förstärkt integrations- och storstadspolitik. Paketet avses innehålla insatser mot diskriminering. Utskottet bedömer att insatserna, tillsammans med de insatser som redovisas tidigare, kommer att förstärka arbetet på området betydligt. Utskottet vill fästa uppmärksamhet vid att den avslutade parlamentariska förslag kan komma att innebära långtgående konsekvenser för diskrimineringslagarna och ombudsmannaorganisationen, och därmed för hela arbetet på diskrimineringsområdet. I sitt slutbetänkande En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22) föreslår kommittén bl.a. en sammanhållen lagstiftning och en gemensam diskrimineringsgrunderna. För att säkerställa att de offentliga insatserna på området går hand i hand med eventuella ändringar i lagstiftningen och ombudsmannaorganisationen ser utskottet det som lämpligt att behovet av ytterligare förstärkningar eller förändringar prövas parallellt med beredningen av kommitténs förslag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Sf260 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Ju332 yrkande 3. Rasism, främlingsfientlighet m.m. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om integrationspolitik med antirasistisk ansats, arbete mot islamofobi, integration mellan religiösa grupper, motarbetande av segregering och utanförskap, utbildning av befolkningen om rasism m.m. samt antirasismarbete bland barn och ungdomar. Jämför reservationerna 16 (m), 17 (kd) och 18 (mp). I motion Sf350 av () begärs ett tillkännagivande om en integrationspolitik som stöder en antirasistisk ansats. Motionären anför att skolan bör uppmuntra en samhällelig vi-känsla baserad på demokratiska värderingar, inte en gemensam etnicitet. De frivilliga organisationerna kan granska, komplettera och förstärka samhällets insatser, utan att för den skull överta samhällets ansvar. Motionären menar att det är angeläget att regeringen i sin integrationspolitik tydliggör behovet av ett kraftfullt antirasistiskt arbete. I motion Sf349 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall se över hur arbetet mot islamofobi kan stärkas. Motionären anför att visat att av den tillfrågade svenska befolkningen anser att islams värderingar till stor del är oförenliga med de grundläggande värderingarna i det svenska samhället. I motion Ju534 yrkande 7 av i m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om ökade insatser för en förbättrad integration mellan olika religiösa grupper i samhället som ett led i en svensk strategi mot internationell terrorism. I motion Ju564 yrkande 13 av m.fl. (kd) föreslås ett tillkännagivande om att segregering och utanförskap måste motarbetas. Motionärerna menar att insatserna för dialog måste genomsyra hela samhället och att skolan därvid utgör en omistlig grund för dialog och kunskap i syfte att motarbeta rasism och främlingsfientlighet, segregering och utanförskap. I motion A258 av m.fl. (mp, -) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om behovet att utbilda den inhemska befolkningen om rasism, främlingsfientlighet och otillåten diskriminering. Motionärerna menar att skolväsendet skall arbeta metodiskt med frågorna, att lärarutbildningen skall ta upp området och att skolelever bör få ta del av andra länders litteratur och kultur. I motion Sf281 yrkande 2 av Ywonne Ruwaida och () föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur kunskap inom antirasismarbete bland barn och ungdomar skall kunna samlas och spridas till aktörer inom området. Motionärerna menar också att stödet till ideella organisationer på området behöver bli mer enhetligt. Redan i betänkande 1997/98:SfU06, då regeringens proposition om inrättande av integrationspolitiken behandlades, framförde utskottet att demokratin och rättssystemet i vårt land bygger på respekten för alla människors lika värde. Utskottet menade att principen om allas rätt till lika möjligheter oavsett bakgrund gjordes tydlig i de övergripande målen för integrationspolitiken.