bet · GT01KU35 · 2006-05-18 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet propositionerna 2005/06:161 Sekretessfrågor - skyddade adresser m.m. och 2005/06:156 Sekretess i samt två motioner som väckts med anledning av proposition 2005/06:161 och några motioner från allmänna motionstiden . I proposition 2005/06:161 lämnar regeringen förslag till stärkt sekretesskydd i fråga om känsliga uppgifter om enskilda och till vidgade möjligheter för hälso- och sjukvården och att lämna annars sekretessbelagda uppgifter till främst polisen vid misstanke om brott m.m. I proposition 2005/06:156 föreslår regeringen förtydligat sekretesskydd för uppgifter i det donationsregister som förs av . Vidare behandlas propositionerna 2005/06:129 Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstillstånd för studier, 2005/06:133 Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle, 2005/06:138 Personsäkerhet och 2005/06:149 Kvalificerad skyddsidentitet i de delar de avser förslag till ändringar i 16 kap. 1 § sekretesslagen. Dessa förslag har överlämnats till från respektive socialförsäkringsutskottet, försvarsutskottet och justitieutskottet för samordning med de ändringsförslag som läggs fram i propositionerna 2005/06:156 och 2005/06:161. De övriga förslagen i propositionerna har beretts i respektive utskott, som tillstyrkt förslagen. Utskottet tillstyrker förslagen i här behandlade delar. Såvitt gäller främst ändringar i 16 kap. 1 § sekretesslagen lägger dock utskottet av lagtekniska skäl fram egna lagförslag. Två reservationer (kd respektive v, mp) och två särskilda yttranden finns i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sekretessbrytande regel vid misstanke om brott m.m. a) 14 kap. 2 § femte och sjätte styckena regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), b) med ändring av beslutet med anledning av justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU31 förslagspunkt 3 utskottets i bilaga 3 som förslag 1 framlagda förslag till lag om ändring i , c) 12 kap. 10 § första stycket regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), d) 5 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott. Därmed bifaller proposition 2005/06:161 i denna del och avslår motion 2005/06:K24. Tillkännagivande om sekretess vid misstanke om brott avslår motionerna 2005/06:K23 och 2005/06:K361. Reservation 1 (kd) Tillkännagivanden om uppgiftslämnande i övrigt avslår motionerna 2005/06:K210, 2005/06:K238, 2005/06:K407, 2005/06:Ju306 yrkande 8 och 2005/06:Ju332 yrkande 19. antar 7 kap. 50 § regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) med den ändringen att paragrafen skall betecknas 7 kap. 51 § och att orden "närstående till denne" skall bytas ut mot "honom eller henne närstående". Därmed bifaller proposition 2005/06:156 i denna del. antar - i stället för regeringens förslag till dels lagar om ändring i sekretesslagen (1980:100) såvitt avser 16 kap. 1 §, dels lagar om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100) - de av utskottet i bilaga 3 som förslag 2-4 framlagda förslagen till a) lag om ändring i lagen (2005:839) om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100), b) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), c) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Därmed bifaller delvis propositionerna 2005/06:129 i denna del, 2005/06:133 i denna del, 2005/06:138 i denna del, 2005/06:149 i denna del, 2005/06:156 i denna del och 2005/06:161 i denna del. Reservation 2 (v, mp) - villkorad dels regeringens i proposition 2005/06:156 framlagda förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels regeringens i proposition 2005/06:161 framlagda förslag till a) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), b) lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), c) lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott, i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan under punkterna 1, 4 och 5 samt med de ändringar i ingresserna som föranleds av utskottets förslag under punkterna 4 och 5. Därmed bifaller propositionerna 2005/06:156 i denna del och 2005/06:161 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Ärendet har väckts genom två propositioner, 2005/06:161 och 2005/06:156, som remitterats till . Till har också från andra utskott överlämnats förslag i andra propositioner (prop. 2005/06:129, 2005/06:133, 2005/06:138 och 2005/06:149) som avser ändringar i 16 kap. 1 § sekretesslagen för samordning av dessa förslag. Beredningen av propositionerna fram till dess de lades fram för redovisas i propositionerna. Förslagen i proposition 2005/06:161 bygger på förslag som lagts fram av Offentlighets- och sekretesskommittén (Osek) i dess huvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99). Propositionen omfattar dock endast vissa delar av förslagen i kommittébetänkandet, medan övriga förslag i betänkandet fortfarande bereds i . Samtliga de regeringsförslag som behandlas i detta betänkande har granskats av Lagrådet innan propositionerna överlämnades till . I ärendet finns också två följdmotioner till proposition 2005/06:161 och sex motioner från allmänna motionstiden . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. I proposition 2005/06:161 föreslås vissa ändringar i sekretesslagen (1980:100). Det föreslås bl.a. att det skall införas nya sekretessbestämmelser som skall gälla som ett minimiskydd för enskildas integritet hos alla myndigheter. De nya bestämmelserna skall gälla som ett komplement till de sekretessbestämmelser som redan finns, så om det hos en myndighet gäller sekretessbestämmelser som ger ett starkare skydd för uppgifterna skall de bestämmelserna tillämpas i stället. De uppgifter som skall skyddas med stöd av de nya bestämmelserna är dels mycket integritetskänsliga uppgifter om enskildas hälsa och sexualliv, dels uppgifter om adress, telefonnummer och andra jämförbara uppgifter hänförliga till enskilda personer som är utsatta för personförföljelse samt motsvarande uppgifter hänförliga till deras närstående. Det föreslås vidare att den sekretess som gäller för uppgifter om en elevs identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden inom bl.a. förskoleklassen, och gymnasieskolan, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs, skall utsträckas till att även gälla inom utbildningsväsendet i övrigt samt hos Verket för högskoleservice i verksamhet som avser biträde vid antagning av studenter. Det föreslås även att sekretess skall gälla i Statens skolverks tillsynsverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Vissa myndigheter, bl.a. hälso- och sjukvården och , har mer begränsade möjligheter än andra myndigheter att utan hinder av sekretess lämna uppgifter som angår misstanke om brott till de brottsutredande myndigheterna. Det föreslås att dessa möjligheter skall öka så att nämnda myndigheter som huvudregel kan lämna uppgifter som angår misstanke om brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse eller försök till brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . När det gäller brott mot underåriga föreslås att uppgifter som angår misstanke om könsstympningsbrott skall kunna lämnas till de brottsutredande myndigheterna oavsett brottets svårhetsgrad. Det föreslås vidare att skall ges vissa utökade möjligheter att lämna uppgifter som rör ungdomar till polis och åklagare. Om socialtjänstpersonalen påträffar någon som kan antas vara under under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes hälsa eller utveckling, eller under utövande av brott, skall socialtjänstpersonalen utan hinder av sekretess kunna lämna sådana uppgifter som behövs för ett polisiärt ingripande. skall också kunna lämna uppgifter som angår misstanke om olovlig överlåtelse av narkotika, alkohol eller dopningsmedel till underåriga till polis eller åklagarmyndighet utan hinder av sekretess. Flera av de tystnadsplikter som föreslås avses få företräde framför meddelarfriheten. Det gäller sekretessen inom den offentliga förvaltningen för känsliga uppgifter om enskildas hälsa och sexualliv och för uppgifter om enskildas bostadsadresser m.m., den s.k. folkbokföringssekretessen, uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden om fingerade personupppgifter, sekretessen inom högskoleområdet och vuxenutbildningen om elevers identitet m.m. samt sekretessen för kopplingen mellan en enskilds verkliga och fingerade identitet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I proposition 2005/06:156 föreslås att det i sekretesslagen (1980:100) skall införas en ny bestämmelse med innebörden att uppgifterna i det donationsregister som förs av skall omfattas av samma slags sekretess som gäller för uppgifter som omfattas av hälso- och sjukvårdssekretessen. I likhet med vad som gäller inom hälso- och sjukvården skall sekretess enligt den nya bestämmelsen ha företräde framför meddelarfriheten. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De delar av övriga propositioner som lämnats över till avser förslag som ger tystnadsplikten företräde framför meddelarfriheten. Ändringarna föreslås träda i kraft , varierande mellan , och . Av 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) framgår att varje svensk medborgare till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning skall ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 § TF begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa intressen, bl.a. skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Varje inskränkning i rätten att ta del av allmänna handlingar skall enligt TF anges noga i en bestämmelse i en särskild lag eller, om så i visst fall anses lämpligare, i annan lag vartill den särskilda lagen hänvisar. Efter bemyndigande i en sådan bestämmelse får regeringen genom förordning meddela närmare föreskrifter om bestämmelsens tillämplighet. Den särskilda lag som avses är sekretesslagen (1980:100), och kompletterande bestämmelser i vissa avseenden finns i sekretessförordningen (1980:657). Sekretesslagen innehåller en reglering, inte bara av begränsningarna av rätten att ta del av allmänna handlingar, utan också av den tystnadsplikt som gäller i det allmännas verksamhet. Sekretess innebär således förbud att röja en uppgift, oavsett om det sker genom utlämnande av en allmän handling eller genom att röja uppgifter muntligt eller på något annat sätt (1 kap. 1 § andra stycket sekretesslagen). I och med att bestämmelserna om sekretess även utgör tystnadspliktsbestämmelser innebär de också en begränsning av den i regeringsformen fastlagda yttrandefriheten. Bestämmelser om tystnadsplikt finns också för viss privat verksamhet. Sådana bestämmelser redovisas nedan vad avser hälso- och sjukvårdsområdet. Primär och sekundär sekretess De olika sekretessbestämmelserna är som huvudregel inte generellt tillämpliga hos alla myndigheter, utan sekretessen regleras normalt område för område. Det finns dock några sekretessbestämmelser som har ett generellt tillämpningsområde, dvs. som är tillämpliga hos alla myndigheter. Av de primära sekretessbestämmelserna till skydd för enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i 7-9 kap. sekretesslagen är det endast den s.k. utlänningssekretessen (7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen), den sekretess som gäller för personuppgifter om de kan antas bli behandlade i strid med personuppgiftslagen (1998:204) efter utlämnandet (7 kap. 16 § sekretesslagen), sekretessen för uppgifter om enskilds personliga förhållanden som inhämtats genom allmän kameraövervakning (7 kap. 32 § sekretesslagen) och sekretessen för upphovsrättsligt skyddade verk (8 kap. 27 §) som är tillämpliga hos alla myndigheter. I regel har således de olika sekretessbestämmelserna ett snävt avgränsat tillämpningsområde och gäller för vissa angivna uppgifter i en viss typ av ärenden, i en viss typ av verksamhet eller hos en viss myndighet (s.k. primär sekretess). Om en sekretessbelagd uppgift lämnas utanför det primära sekretessområdet följer sekretessen inte med uppgiften, om det inte finns en särskild regel om överföring av sekretess (s.k. sekundär sekretess). Skäl till detta är bl.a. att frågan om huruvida sekretess skall gälla för en uppgift inte bara kan bestämmas med hänsyn till sekretessintresset. Detta intresse måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndighetens verksamhet. Denna avvägning kan mycket väl tänkas utfalla olika på olika områden. Offentlighetsintresset kan kräva att en uppgift som behandlas som hemlig hos den ena myndigheten är offentlig hos en annan myndighet som inhämtat den hos den förstnämnda myndigheten. För vissa särskilt angivna myndigheter eller inom vissa särskilt angivna områden finns det regler om överföring av sekretess. Dessa regler gäller för myndigheter som regelmässigt tar del av information från ett större antal myndigheter med sinsemellan olikartade uppgifter. I 11-13 kap. sekretesslagen finns således regler om överföring av sekretess till , regeringen, ombudsmän, och domstolarna. Det finns vidare regler om överföring av sekretess till myndigheter när de ägnar sig åt vissa särskilt angivna verksamheter, t.ex. tillsyn, revision och forskning. I vissa fall har bestämmelser om överföring av sekretess även förts in i enskilda sekretessbestämmelser (se t.ex. 3 kap. 1 § första stycket, 6 kap. 1 § andra stycket, 7 kap. 15 § andra stycket, 8 kap. 8 § fjärde stycket och 8 kap. 10 § andra stycket sekretesslagen). Bestämmelser om överföring av sekretess är bara tillämpliga på sådana uppgifter som lämnas från den myndighet där den primära sekretessen gäller. Sådana bestämmelser kan inte tillämpas på en uppgift som lämnas direkt från en enskild till den mottagande myndigheten. Sekretess gäller som huvudregel inte bara i förhållande till enskilda utan också mellan myndigheter och, i den utsträckning olika verksamhetsgrenar inom en myndighet uppträder självständigt i förhållande till varandra, även mellan sådana verksamhetsgrenar inom en myndighet (1 kap. 3 § första och andra styckena sekretesslagen). Myndigheter måste dock i vissa fall kunna utbyta uppgifter för att kunna utföra sina uppgifter. Sekretessregleringen innehåller därför särskilda sekretessbrytande regler som har utformats efter en intresseavvägning mellan myndigheternas behov av att utbyta uppgifter och det intresse den aktuella sekretessbestämmelsen avser att skydda. En sådan regel finns i 1 kap. 5 § sekretesslagen. Enligt denna paragraf utgör sekretess inte hinder mot att uppgift lämnas ut om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Bestämmelsen skall tillämpas restriktivt. Sekretessen får endast efterges i sådana fall då ett utlämnande av sekretessbelagda uppgifter är en nödvändig förutsättning för att myndigheten skall kunna fullgöra ett visst åliggande. Sekretessbrytande regler som gäller mellan myndigheter finns i 14 kap. sekretesslagen. Enligt 14 kap. 1 § hindrar sekretess inte att uppgift lämnas till annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Detta innebär att det finns sekretessbrytande regler även i andra lagar än sekretesslagen samt i förordningar. Om en uppgift inte kan lämnas med stöd av en preciserad sekretessbrytande regel kan den i vissa fall lämnas med stöd av den s.k. generalklausulen (14 kap. 3 § första stycket sekretesslagen). Enligt den bestämmelsen får en uppgift som omfattas av sekretess lämnas till en annan myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. I andra stycket av paragrafen anges dock undantag från generalklausulens tillämpningsområde, bl.a. får uppgifter som omfattas av hälso- och sjukvårdssekretess eller socialtjänstsekretess inte utbytas med stöd av generalklausulen. Bestämmelser som bryter sekretess vid misstanke om brott finns i 14 kap. 2 § sekretesslagen. Sekretess hindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och det kan antas föranleda annan påföljd än böter. För uppgifter som omfattas av bl.a. hälso- och sjukvårdssekretess och socialtjänstsekretess gäller detta dock endast såvitt angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Även från denna s.k. tvåårsregel finns undantag, bl.a. i fråga om misstanke om vissa brott mot någon som inte har fyllt . Enligt 15 kap. 5 § sekretesslagen skall en myndighet på begäran av en annan myndighet lämna uppgift som den förfogar över i den mån hinder inte möter på grund av sekretess eller arbetets behöriga gång. Konkurrens mellan flera sekretessbestämmelser I vissa fall kan flera olika sekretessbestämmelser vara tillämpliga på samma uppgift. Uppgiften kan t.ex. omfattas av sekretess både enligt en primär sekretessbestämmelse till skydd för ett allmänt intresse och av en primär sekretessbestämmelse till skydd för enskilda intressen. Uppgiften kan därutöver omfattas av sekretess enligt en särskild bestämmelse om överföring av sekretess. När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga på samma uppgift är det den strängaste sekretessbestämmelsen som skall fälla utslaget (prop. 1979/80:2 Del A s. 70). När det gäller viss sekundär sekretess finns det dock undantagsbestämmelser från denna huvudprincip. Den sekundära sekretess som gäller för en uppgift hos en domstol enligt 12 kap. 1-2 §§ sekretesslagen eller i vissa verksamheter enligt 13 kap. sekretesslagen skall således inte tillämpas, om uppgiften omfattas av sekretess enligt en eller flera primära sekretessbestämmelser som gäller hos domstolen eller i verksamheten (12 kap. 1 § andra stycket och 13 kap. 6 § sekretesslagen). Uppgift om enskildas personnummer, adress och andra liknande uppgifter förekommer bl.a. i folkbokföringen och anses normalt sett vara harmlösa uppgifter. Om sådana uppgifter begärs ut från en myndighet lämnas de därför också i regel ut, såvida det inte gäller en extra stark sekretess i myndighetens verksamhet, som t.ex. inom hälso- och sjukvården och . I vissa fall används emellertid adressuppgifter och liknande uppgifter som begärs ut för att förfölja och hota en person. Olika åtgärder kan vidtas för att skydda en person som är utsatt för personförföljelse. "Skyddade personuppgifter" är Skatteverkets samlingsrubrik för de olika skyddsåtgärderna sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade personuppgifter inom folkbokföringen. Omfattningen och utformningen av det nuvarande skyddet för adressuppgifter och andra liknande uppgifter redovisas i propositionen, liksom de problem som är förknippade med denna reglering. Sekretessen inom hälso- och sjukvården och inom Sekretesslagen (1980:100) gäller för myndigheter och vissa organ som enligt 1 kap. 8 och 9 §§ sekretesslagen är att jämställa med myndigheter vid tillämpningen av den lagen. Inom såväl hälso- och sjukvården som gäller som huvudregel sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan lämnas ut utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men (7 kap. 1-6 §§ sekretesslagen). Hälso- och sjukvårdssekretessen (7 kap. 1-3 och 6 §§ sekretesslagen) är omfattande och avser i princip alla uppgifter som rör en patient inom det allmännas hälso- och sjukvård liksom den som är föremål för annan medicinsk verksamhet i det allmännas regi. Hälso- och sjukvård som tillhandahålls av privata vårdinrättningar m.m. omfattas däremot inte, utan då gäller i stället tystnadsplikt enligt 2 kap. 8 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Sekretessen inom (7 kap. 4-6 §§ sekretesslagen) gäller dock inte beslut om omhändertagande, beslut om vård utan samtycke eller beslut om sluten ungdomsvård. Sekretess vid brottsmisstankar m.m. och skyddade adresser Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition 2005/06:161 om sekretess för känsliga uppgifter om enskilda, s.k. skyddade personuppgifter m.m., uppgiftslämnande från hälso- och sjukvården och vid misstanke om brott m.m. Utskottet avstyrker en motion om avslag i viss del och motioner om tillkännagivanden i olika avseenden, som utskottet anser i huvudsak tillgodosedda genom propositionen. Propositionen såvitt avser förhållandet mellan tystnadsplikt och meddelarfrihet behandlas i ett följande avsnitt. Jämför reservation 1 (kd). Proposition 2005/06:161 Sekretess för känsliga uppgifter om enskilda Regeringen föreslår att en ny sekretessbestämmelse införs som skall ge ett minimiskydd för känsliga uppgifter om enskildas hälsa och sexualliv inom hela den offentliga förvaltningen. Sekretess skall gälla om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte gälla för uppgifter i beslut. Om en uppgift som omfattas av sekretess enligt den nya bestämmelsen omfattas av sekretess även enligt en annan paragraf i sekretesslagen och uppgiften enligt en bestämmelse i sistnämnda paragraf i vissa fall får lämnas ut till myndigheter eller till enskilda, skall den bestämmelsen gälla. Bestämmelsen föreslås bli införd som ny 1 § i 7 kap. sekretesslagen. Regeringen föreslår att en ny sekretessbestämmelse införs som skall gälla inom hela den offentliga förvaltningen för uppgifter om enskilds bostadsadress, telefonnummer och andra jämförbara uppgifter som kan lämna upplysning om var den enskilde bor eller som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde samt motsvarande uppgifter om närstående till den enskilde, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte omfatta uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt. Sekretessen skall inte heller omfatta uppgift i aktiebolagsregistret eller handelsregistret eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annat liknande register. Utan hinder av sekretessen skall uppgift kunna lämnas till en förvaltare i den enskildes konkurs. Den nya bestämmelsen om sekretess skall inte tillämpas om någon annan sekretessbestämmelse som ger ett starkare skydd för uppgiften är tillämplig hos myndigheten. Bestämmelsen föreslås tas in i en ny paragraf, 7 kap. 1 a § sekretesslagen. Regeringen föreslår också att motsvarande sekretess som gäller för uppgifter om en elevs identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden inom förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och riksinternatskola skall gälla även inom utbildningsväsendet i övrigt samt hos Verket för högskoleservice i verksamhet som avser biträde vid antagning av studenter. Sekretess skall även gälla i Statens skolverks tillsynsverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte gälla beslut i ett ärende. Bestämmelserna föreslås införda i 7 kap. 9 och 36 §§ sekretesslagen.