bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Utskottet gör samma bedömning som regeringen, nämligen att sättfisk- och kräftproduktion som utvecklas i kombination med en fisketuristisk verksamhet och lokal vidareförädling men också som produktion för fiskevård, är viktigt för landsbygden. Utskottet vill även hänvisa till sina uttalanden i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 2005/06:MJU2). Det är, som utskottet har framhållit, en fråga för i första hand för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, att inom ramen för forskningsprogrammet fördela medel till olika forskningsprojekt. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 42, 2005/06:MJ37 (kd) yrkandena 13 och 14, 2005/06:MJ328 (m) yrkande 8, 2005/06:MJ341 (v), 2005/06:MJ446 (kd) yrkandena 41 och 43 samt 2005/06:MJ585 (c) yrkandena 16 och 17 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker, med hänvisning härtill och till pågående arbete på områdena, ett antal motionsyrkanden (s, m, fp, kd) om mer effektiv kontroll, om tydligare ansvarsfördelning, om ansvaret för kvalitets- och landningskontrollen, om antalet landningshamnar och om samverkan mellan kontrollmyndigheterna. Jämför reservationerna 50 (m), 51 (fp), 52 (kd), 53 (m), 54 (fp), 55 (fp), 56 (kd), 57 (m, fp, kd, c), 58 (kd), 59 (m) och 60 (mp). Enligt regeringen bör den framtida fiskerikontrollen, grundad på användning av modern teknik och, när så är lämpligt, egenkontroll, inriktas mot kontroll i hela kedjan från fiske till beredningsindustri och transporter av fiskprodukter. Regeringen anser att bör få ett tydligare ansvar för all fiskerikontroll som inte åligger någon annan myndighet att utföra. Verket bör överta ansvaret för landnings- och kvalitetskontrollen och bör dessutom ha det övergripande ansvaret för uppföljning av sådan fisketillsyn som bedrivs av länsstyrelser och fisketillsynsmän. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med utarbeta såväl en nationell handlingsplan för fiskerikontrollen som ett indikatorsystem för att mäta och följa det olagliga fisket. Regeringen avser vidare att se över möjligheterna att låta bedriva förundersökning avseende vissa fiskebrott i syfte att möjliggöra en effektivare lagföring för sådana brott. Motionärerna i motion 2005/06:MJ40 (fp) anser att fiskerikontrollen måste bli mer effektorienterad i stället för, som , prestationsinriktad. Avgörande skall inte vara antalet kontroller utan deras effekt. bör därför inom EU verka för en inriktning mot en mer effektorienterad kontroll (yrkande 7). Mindre men mer effektiv fiskekontroll efterlyses även i motion 2005/06:MJ328 (m). Fiskerikontrollen bör utformas från ett gemenskapsperspektiv och vara mer likvärdig än vad som är fallet . Regelverket måste vara tydligt, ändamålsenligt och konsekvent och lika för fiskare i samma vatten även om de kommer från olika länder (yrkande 2). Behovet av åtgärder mot svartfisket i tas upp i motion 2004/05:MJ226 (s). En av de åtgärder som föreslås är kontroll av fiskeföretagens rapporterade fångster mot redovisad försäljning och inkomst, vilket enligt uppgift inte görs . När flertalet länder kring numera är medlemmar i bör detta vara en kontroll som är möjlig att införa. Enligt motion 2004/05:MJ500 (kd) bör ändras så att även andra EU-länders fartyg kan omfattas av rutinerna kring s.k. checkpoints. Genom införande av checkpoints ökar enligt motionärerna förutsättningarna för att kontrollera enskilda fartyg då de lämnar viss fiskezon (yrkande 26). Regeringen bör lägga fram förslag om skärpning av övervakningen av in- och utpassering till och från fiskevatten och vilka kostnader detta för med sig (yrkande 27). I motion 2005/06:MJ348 (m) krävs skärpning av straffen för tjuvfiske för att de skall ha avskräckande och förhindrande effekt (yrkande 1). Enligt motion 2004/05:MJ491 (fp) bör användningen av övervakningskameror för upptäckt och dokumentation av tjuvfiskare utökas. Tillgänglig teknik medger god övervakning av stora havsområden även (yrkande 2). I motion 2004/05:MJ369 (fp) läggs fram förslag om åtgärder för skärpt kontroll av efterlevnaden av fiskekvoter och fångstmetoder. De åtgärder som föreslås i motionen är bl.a. tydlig märkning av fisk fångad med hållbara metoder, hävdande av principen att sätta fiskekvoterna efter forskarnas rekommendationer, kraftig begränsning av foderfisket och förbud mot fångstmetoder som innebär stora bifångster (yrkande 17). Enligt motion 2004/05:MJ418 (s) måste ansvaret för fiskebevakningen klargöras och en ordnad fiskebevakning som är effektiv och självklar för alla åstadkommas. Överträdelse av regler och kvoter måste beivras och innebära att överuttag skall ge en påföljd som står i relation till överskridandet. En förutsättning för ett system med individuella fiskerättigheter är enligt motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) att äganderätterna är skyddade av en överordnad myndighet, dvs. fiskerikontrollen måste fungera väl (yrkande 10). I motion 2004/05:MJ491 (fp) anförs att bör ta initiativ till bildande av en Öresundsgrupp vars uppgift bör vara att förhindra allt tjuvfiske i det internationella sundet. Samordning av fartyg och personal inom och mellan länderna är nödvändig (yrkande 1). Åtgärder bör vidtas för att överföra transponderinformation från svenska fiskefartyg till samtliga berörda myndigheter, och regeringen bör utarbeta en sammanhållen handlingsplan mot det lagstridiga rovfisket (yrkande 3). Vidare bör regeringen ta initiativ till en gemensam förvaltning av som fiskevatten. Det är enligt motionärerna olyckligt att fisket i bygger på nationella kvoter av torsk och inte på en lokal förvaltningsplan. Det framhålls i motionen som ett stort problem att tjuvfisket i sig involverar flera departement och statliga myndigheter. Regeringen måste utarbeta en sammanhållen handlingsplan mot detta fiske (yrkande 4). I motion 2005/06:MJ348 (m) anförs att krafttag bör tas för att säkerställa att samarbetet mellan , , polisen och marinen samt deras motsvarigheter på den danska sidan förbättras och utvecklas i syfte att samlat och effektivt angripa problemen med tjuvfiske (yrkande 5). Ansvar för kvalitets- och landningskontroll m.m. Enligt motion 2005/06:MJ40 (fp) bör regeringen vara pådrivande i EU för att förbättra regelverk och kontroll av handeln med fiskeriprodukter från olagligt fiske. Avslöjandena om svartfiskad fisks väg från världens sista riktigt stora torskbestånd i via ryska trålare, beredning i och via grossist i till svenska leverantörer visar att konsumentmakt och kontroll måste stärkas (yrkande 9). Som föreslås i utredningen Den svenska fiskerikontrollen - En utvärdering (SOU 2005:27) bör ansvaret för kvalitetskontrollen av fisk och fiskeprodukter, enligt motion 2005/06:MJ446 (kd), överföras från till (yrkande 27). Enligt motionerna 2004/05:MJ494 (kd) yrkande 5 delvis, 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 23, 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 15 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 26 bör regeringen se över förordningar och föreskrifter i syfte att förenkla regleringarna och bidra till större förståelse mellan myndigheter och näring. Det är enligt motionärerna angeläget att förtroendet mellan yrkesfiskare, myndigheter, politiker, forskare och andra aktörer återupprättas. Även den statliga utredningen Den svenska fiskerikontrollen - En utvärdering (SOU 2005:27) gör bedömningen att det finns behov av att utveckla samordningen mellan de fiskerikontrollerande myndigheterna och fiskerinäringen. I motionerna 2005/06:MJ36 (m) yrkande 4 och 2005/06:MJ38 (m) yrkande 3 anförs att bl.a. och revisorer har påvisat att den administrativa bördan i yrkesfisket är stor och betydligt större inom yrkesfisket än inom övriga areella näringar. Regler och kontrollåtgärder som förhindrar småföretagande måste rationaliseras. Regeringen bör därför se över den administrativa bördan och överväga inrättande av en särskild fiskerimyndighet. Enligt motion 2004/05:MJ231 (m) bör regeringen göra en översyn av den kontrollapparat som omger det svenska yrkesfisket. Det är enligt motionären viktigt, nödvändigt och önskvärt att fisket kontrolleras, men det kan inte vara rimligt att detta sker med nuvarande stora kontrollapparat. I motion 2005/06:MJ519 (fp) betonas nödvändigheten av långsiktighet i regelverken som ger framförhållning, så att yrkesfisket, med tyngdpunkt på det småskaliga, under ordnade former kan anpassas till ett långsiktigt möjligt fångstuttag (yrkande 25). Behovet av förenklingar med tydligare syfte och långsiktiga målsättningar för de regler som styr näringen påtalas i motion 2005/06:MJ585 (c). Om de praktiska yrkesutövarna får möjligheter att delta i och påverka förvaltningsprocessen ökar också ansvaret för att följa regelverket. För att bli trovärdiga måste reglerna utformas utifrån ett klart syfte och med en långsiktig målsättning (yrkande 4). Enligt motion 2005/06:MJ37 (kd) bör antalet landningshamnar bibehållas. Med tanke på att utredningen Den svenska fiskerikontrollen - En utvärdering (2005:27) har föreslagit en neddragning av antalet landningshamnar, och mot bakgrund av regeringens oklarhet i frågan, är det enligt motionärerna betydelsefullt att markerar vikten av att nuvarande landningsställen behålls (yrkande 16). Enligt motion 2005/06:MJ348 (m) bör få ökade möjligheter att beslagta och förverka redskap, exempelvis trålar och fartyg, som används vid tjuvfiske. har befogenhet att inleda och bedriva förundersökning i samband med utsläpp till havs. På liknande sätt bör även ha befogenhet att bedriva förundersökning när det gäller tjuvfiske. Vidare bör ge och marinen den information från fartygsövervakningssystemet VMS som de efterfrågar för att på ett enklare och bättre sätt övervaka fiskeverksamheten. Motionärerna betonar vikten av strikt sekretess från och marinens sida (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ331 (mp) påtalas behovet av förbättrad statistik över andelen överträdelser mot fiskeribestämmelser som resulterar i påföljd och av förbättrade uppgifter om skälen till att överträdelser inte leder till påföljd (yrkande 1). bör få i uppdrag att följa upp och tydligt rapportera vad som har hänt med upptäckta överträdelser. Vidare bör eller annan lämplig myndighet, t.ex. respektive länsstyrelse, ange skälen till långa utredningstider i vissa ärenden. Man bör också överväga effektiviseringar i systemet och jämförelser med motsvarande system i andra länder (yrkande 2). har fiskerikontrollen fått en allt viktigare roll i resurspolitiken. Bakgrunden är de alltmer nyttjade kommersiella fiskbestånden samt mer effektiva fångstmetoder. Inom EU:s fiskeriförvaltning bedrivs arbete för att med olika metoder förbättra beståndssituationen för kommersiella fiskbestånd, där kontrollen utgör en viktig del. För fiskerikontrollen är en av de främsta uppgifterna att förhindra det illegala fisket. Dessutom omfattas numera förvaltningsplaner eller återhämtningsplaner regelmässigt av krav på en förbättrad fiskerikontroll. Generellt kan ses en tendens mot höjda krav på en förbättrad, mer samordnad och mer effektiv fiskerikontroll, vilket är naturligt eftersom det genom fiskerikontrollen blir möjligt att på ett effektivt sätt få underlag för utvärderingar av effektiviteten hos förvaltningsplaner och återhämtningsplaner. Som regeringen anför kommer kraven på medlemsstaterna att anpassa fiskerikontrollen till nya förhållanden troligtvis öka, bl.a. genom att den nya kontrollmyndigheten för den gemensamma fiskeripolitiken inrättades i i . Huvudsyftet med den nya myndigheten är att samordna medlemsstaternas fiskerikontroll för att därmed öka effektiviteten och skapa en enhetlig fiskerikontroll inom EU. Myndigheten har ansvaret för operativ samordning av medlemsstaternas gränsöverskridande fiskerikontroll och skall även bistå medlemsstaterna med utbildningsaktiviteter samt ge kommissionen tekniskt stöd vid behov. Ansvaret för att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken kommer emellertid även att åligga medlemsstaterna. Detta innebär bl.a. att har ansvar för att kontrollera fiskefartyg till sjöss och vid landning i svenskt sjöterritorium och inom ekonomiska zon tillse att fiskefartyg från andra länder följer . Gemenskapen har i hög utsträckning fattat beslut om fisket som innehållit detaljerade krav med för genomförande i syfte att säkerställa att fisket sker i enlighet med regelverket. Detta ställer stora krav på en medlemsstats förmåga att anpassa sin kontrollverksamhet avseende både prioriteringar och utvecklingsarbete. Som exempel kan nämnas att används inom den svenska fiskerikontrollen ett riskanalysbaserat system som har utvecklats av och gemensamt. EU tillämpar i princip detaljstyrning av utförandet av fiskeripolitiken genom de förordningar som är direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Den svenska mål- och resultatorienterade styrning av fiskerikontrollen som har utvecklats är därför inte lätt att anpassa till EU:s detaljerade regelverk på fiskeripolitikens område. Förordningarna är ofta prestationsinriktade, vilket leder till resursinsatser som innebär sämre övergripande måluppfyllelse för politikområdet. Utskottet stöder därför regeringens avsikt att inom EU fortsatt verka för att gemenskapens styrning av fisket utformas mer effektorienterat. Enligt regeringens uppfattning, vilken delas av utskottet, är det av största vikt att det inom EU finns en effektiv och enhetlig fiskerikontroll som syftar till att förvalta och återuppbygga hotade fiskbestånd. Som regeringen anför bör den svenska kontrollen utformas så att den kan säkerställa en kostnadseffektiv fiskerikontroll som verkar i samtliga led. För det ändamålet behövs tillgång till teknik, förutsättningar att anpassa det nationella regelverket, förmåga att ställa om fiskerikontrollens inriktning hos berörda myndigheter och medverkan av näringen i kontrollen. I kontrollsystemet ingår också hanteringen i rättssystemets senare led. Med hänsyn till riskerna för omfattande illegalt fiske och de begränsade förutsättningarna för en fullständig överblick över vad som händer till sjöss och i hamnarna är det enligt utskottets mening av vikt att fiskerikontrollen även omfattar uppföljning av handeln med fisk i senare led, dvs. berednings- och distributionsleden, eftersom det kan antas att den initialt oredovisade illegala fisken förr eller senare kommer att utbjudas på marknaden. Slutligen har utskottet inhämtat att ministrarna och kommissionen vid i enades om åtgärder som syftar till hårdare fiskekontroll. För att minska det illegala fisket föreslogs förbättrad kontroll och sanktionssystem samt ett nätverk för samarbete mellan åklagare i olika länder. Det anförda innebär att utskottet finner syftet med motionerna 2004/05:MJ226 (s), 2004/05:MJ491 (fp) yrkande 2, 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 27, 2005/06:MJ40 (fp) yrkande 7, 2005/06:MJ328 (m) yrkande 2 och 2005/06:MJ348 (m) yrkande 1 i väsentliga delar tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Utskottet delar regeringens uppfattning att de brister som har visat sig i utförandet av fiskerikontrollen har haft sin grund i myndigheternas skilda instruktioner om ansvarsgränserna. Som regeringen anför måste därför ansvarsfördelningen mellan de aktuella myndigheterna tydliggöras. instruktion har ändrats så att de yttre gränserna för myndighetens verksamhet har tydliggjorts, vilket bör bidra till att ansvarsfördelningen mellan de aktuella myndigheterna blir tydligare. Härigenom kommer även regeringens styrning, uppföljning och utvärdering av de ansvariga myndigheternas arbete att förenklas. Av skrivelsen framgår att kommer att få ansvar för all fiskerikontroll som inte åligger någon annan myndighet att utföra. Detta innefattar bl.a. ansvar för att har en heltäckande kontroll av att såväl EU:s som de nationella bestämmelserna om fiske efterföljs och innebär bl.a. utökat ansvar för kontroller i transportledet och förbättrad kontroll av berednings- och distributionsleden. Verksamheten skall byggas upp successivt på och innebär ett övergripande ansvar för fiskerikontroll som bedrivs på de svenska inlandsvattnen i form av kontinuerlig uppföljning och analys av den tillsyn som bedrivs genom systemet med fisketillsynsmän. Härigenom uppnås enligt utskottets mening förbättrad överblick över fisketillsynen, eftersom länsstyrelserna inte har något direkt tillsynsansvar på fiskets område utan endast ansvarar för utseende av fisketillsynsmän. Som anförs i skrivelsen finns ett växande intresse från näringens sida för kontrollfrågor. Det är ofta fråga om intresset av likabehandling i olika länder men också om kontrollåtgärdernas anpassning och lämplighet för en rationell fiskeriverksamhet, bl.a. mot bakgrund av verksamhetens ofta stora regionala och lokala betydelse. Inom andra samhällsområden, bl.a. livsmedels- och tullområdena, används egenkontrollprogram med goda resultat. Inom fiskerikontrollområdet är det när det gäller den landbaserade verksamheten naturligt med egenkontrollösningar för kvalitetskontrollen som ger näringen större ansvar för genomförandet av kontroller. finns inslag av egenkontroll inom näringen, bl.a. vid försäljning av fisk och inom ramen för näringens egna ransonsystem. I likhet med regeringen anser utskottet att den tekniska utvecklingen mot bl.a. elektronisk rapportering kan förväntas innebära nya och bättre möjligheter till egenkontroll. I skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att uppdra åt att, efter samråd med fiskerinäringen och andra berörda myndigheter, utveckla egenkontrollsystem för de delar av fiskerikontrollen där det anses lämpligt. har redovisat ett uppdrag om rapporteringssystem för det småskaliga kustfisket (Jo 2006/737). Bakgrunden till uppdraget är behovet av ökade möjligheter att följa upp rapporteringen från kustfisket. I redovisningen föreslås att det befintliga rapporteringssystemet för det småskaliga fisket fr.o.m kompletteras med möjlighet till elektronisk redovisning. Till detta kan läggas att har utvecklat ett system som kommer att tas i drift i samband med de pilotprojekt som genomförs . Av budgetpropositionen för , utgiftsområde 23, framgår att tillsammans med inrättade ett gemensamt fiskerikompetenscenter (FKC) som skall fungera som stöd för kontrollorganisationen och som en nationell och internationell kontaktpunkt för förhandsanmälningar. Av budgetpropositionen framgår även att några fiskekvoter inte överskreds , vilket tyder på att resultatet ligger i linje med regeringens mål. Sammantaget innebär det ovan anförda att motionerna 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 17, 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 10 och 2004/05:MJ418 (s) avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. I regleras fisket genom ett bilateralt avtal mellan och , som ger båda ländernas fiskare möjlighet att fiska i hela Sundet. I är endast garnfiske tillåtet, och trålfiske är förbjudet utom i en mindre del av norra . har diskussioner förts med om problemen med olagligt trålfiske i . Utskottet har inhämtat att svenska myndigheter vid ett möte i lade fram förslag om ett antal åtgärder för att komma till rätta med det illegala fisket i . De båda ländernas myndigheter lyfte också fram behovet av riktlinjer för samarbetet mellan ländernas myndigheter, särskilt för den operativa verksamheten. Bland de åtgärder som diskuterades kan nämnas förstärkt och utökad användning av VMS-sändare, ett operativt samarbete mellan länderna då misstanke om brott föreligger samt förhandsanmälan av fiske. Även träffades danska och svenska fiskerimyndigheter för att diskutera vilka åtgärder som krävs för att stävja det olagliga fisket i Sundet. Med det anförda anser utskottet syftet med motionerna 2004/05:MJ491 (fp) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2005/06:MJ348 (m) yrkande 5 i väsentliga delar tillgodosett utan någon vidare åtgärd från sida. Ansvar för kvalitets- och landningskontroll m.m. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att svensk fiskerikontroll står sig förhållandevis väl vid en internationell jämförelse med avseende på resursutnyttjande och kostnadseffektivitet. Utskottet delar även regeringens uppfattning att EU:s krav på förbättrad och utökad fiskerikontroll kommer att öka och att kraven ofta innebär utökad landbaserad verksamhet, större och bättre flexibilitet vid snabba förändringar, nya förutsättningar för utveckling samt introduktion av ny fiskerikontrollteknik, t.ex. satellitanvändning, elektronisk rapportering och vägningssystem. Härutöver måste behovet beaktas av fler överraskningsmoment inom landningskontrollen, förbättrad kontroll vid fiskeauktioner, beredningsindustrier och i transportleden samt upprättandet av egenkontrollsystem. Som regeringen anför är det av avgörande betydelse att kontrollverksamheten säkerställer efterlevnaden av regelverket för fisket och hanteringen av fisk på fiskeplatserna, på väg mot hamn, vid landningen och i försäljningskedjan. Det är därför enligt utskottets mening angeläget med tidig kunskap om eventuella brister i bl.a. landningskontrollen och vid första försäljningen så att bristerna kan åtgärdas genom kontroller i senare led. Det är vidare av betydelse för ett gott resultat att dels styra kontrollinsatserna utefter kedjan, dels ha utbildad personal med tillgång till relevant utrustning. I likhet med regeringen anser utskottet att genom en utökad landbaserad kontroll har möjlighet att säkerställa EU:s alltmer ökande krav på uppföljning av spårbarheten hos fiskprodukterna, dvs. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna 2005/06:MJ40 (fp) yrkande 9 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 27 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Erfarenheterna av författningsreglering av fisket är ett viktigt moment för en effektiv fiskerikontroll. Det är enligt utskottets mening av vikt att regelverket blir enklare och mer begripligt för såväl yrkesfiskarna som övriga berörda parter. Det framgår av skrivelsen att kontinuerligt ser över de nationella kontrollbestämmelserna i syfte att anpassa regelverket till rådande fiskemönster och harmonisera den nationella lagstiftningen med om fiskerikontroll. I samband med detta görs reglerna så enkla och tydliga som möjligt. I sammanhanget vill utskottet erinra om att rådet antog rådsslutsatser om förenklingsarbetet inom den gemensamma fiskeripolitiken och uppmanade kommissionen att presentera en handlingsplan för detta arbete. Den nu aktuella handlingsplanen innehåller de åtgärder som kommissionen planerar att genomföra . Förslaget till handlingsplan presenterades vid rådsmötet och har diskuterats i rådsarbetsgruppen för intern fiskeripolitik, i förvaltningskommittén och i expertgruppen för fiskerikontroll. Med det anförda och med hänvisning till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ231 (m), 2004/05:MJ494 (kd) yrkande 5 delvis, 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 23, 2005/06:MJ36 (m) yrkande 4, 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 15, 2005/06:MJ38 (m) yrkande 3, 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 26, 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 25 och 2005/06:MJ585 (c) yrkande 4 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Landningskontrollen kommer även fortsättningsvis att vara av central betydelse för kontrollarbetet. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att regional hänsyn måste tas i samband med att en begränsning av landningshamnarna diskuteras. Denna uppfattning delas av utskottet. I egenskap av central förvaltningsmyndighet för fisket har goda kunskaper om hur fisket bedrivs, om utvecklingen inom fiskerinäringen och om de regionalpolitiska aspekter som är förenade med bevarandet av bl.a. ett levande småskaligt kustfiske. Mot bakgrund av ansvar för både resursförvaltning och utveckling av näringen anser utskottet i likhet med regeringen att det är lämpligt att verket fortsättningsvis beslutar om vilka hamnar som skall väljas ut. I detta sammanhang bör även den nationella teknikutvecklingen om fiskets rapportering beakats. Den regionala hänsynen bör balanseras mot behovet av kontrollinsatser, och myndigheten bör ha det fulla ansvaret för de kontroller som krävs.