bet · GT01FiU20 · 2006-06-01 00:00:00 — beslutade att antalet sjukdagar ska halveras samt att nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska. presenterade regeringen det s.k. 11-punktsprogrammet för att minska ohälsan i arbetslivet. Programmet har utökats och följts upp i de vår- och budgetpropositioner som lämnats , och stora delar av programmet är genomfört. I budgetpropositionen presenterade regeringen en ny strategi i sju punkter för att minska ohälsan. Bland annat satsas 2007-2009 för att stimulera hälso- och sjukvården att prioritera sjukskrivna. Företagshälsovården förbättras, bl.a. avsätts ytterligare för att förbättra grundutbildningen inom företagshälsovården. Sjukskrivningsprocessen förbättras och jobbmöjligheterna för funktionshindrade blir fler. Taket i lönebidraget höjs till som antalet platser med lönebidrag utökas och ett pilotprojekt med långtidssjuka genomförs. Utskottet kan konstatera att regeringens olika åtgärder fått effekt samt att förutsättningarna att nå målet 2008 är goda. Antalet sjukskrivningsdagar har minskat kraftigt. var antalet sjukskrivningsdagar lägre än samma månad , enligt . har av målet om en halvering av antalet sjukdagar uppfyllts. Dessutom har den tidigare ökningen av antalet dagar med sjuk- och aktivitetsersättning helt stannat av. mål är att det s.k. ohälsotalet, dvs. de samlade utbetalningarna för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning och rehabiliteringsersättning ska sjunka till per person 2008. Enligt utskottets mening är det viktigt att noga följa ohälsotalets utveckling och vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Målet till 2008 ska nås. Sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka till arbetslivet för sjuka och personer med funktionshinder. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen återställdes till den nivå som gällde före samt att taket i sjukförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Utskottet kan konstatera att de borgerliga partierna föreslår tydliga försämringar i sjukförsäkringen, bl.a. motsätter de sig höjningen av taket. Enligt utskottets mening är det en viktig princip, inte minst för allmänhetens förtroende för välfärdssystemen, att ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna ligger på en sådan nivå att drabbade hushåll klarar att upprätthålla en rimlig standardnivå om de skulle drabbas av t.ex. sjukdom. Utskottet vill därför starkt avvisa de borgerliga partiernas förslag till försämringar i sjukförsäkringen. Utskottet återkommer till denna fråga under avsnittet Välfärd och rättvisa nedan. tillväxt är hög i ett internationellt perspektiv Utskottet kan konstatera att ekonomiska tillväxt varit högre än genomsnittet i såväl EU som . Enligt har bruttonationalprodukt (BNP) ökat i genomsnitt . ökade tillväxten i och i . Att som gör i sin motion tala om tolv förlorade år för tillväxtpolitiken är därför gravt missvisande. redovisar ett antal hypotetiska beräkningar som ska visa att släpat efter i tillväxt och fram till . Bland annat hävdas att BNP 2005 skulle ha varit högre om haft samma tillväxttakt som . Den här typen av beräkningar, som dessutom upprepar år , är enligt utskottets mening bara en meningslös lek med siffror där resultatet är starkt beroende av t.ex. val av jämförelseland och tidsperiod. påstår vidare i sin motion att få konkreta resultat har synts av den höga svenska tillväxten och att den höga tillväxten i själva verket kan vara en statistisk chimär. Motionärerna påstår att BNP är överskattad till följd av bl.a. utflyttning av produktion till andra länder (s.k. outsourcing) samt av s.k. merchanting. Merchanting uppkommer exempelvis om varor produceras i utländska dotterbolag och säljs vidare till ett tredje land och faktureras från . ifrågasättande av BNP-tillväxten bygger enligt utskottet i hög grad på felaktiga antaganden. Det gäller exempelvis påståendet att BNP-tillväxten drivs upp av att företag flyttar ut produktionen till andra länder. I själva verket dämpar snarare sådan utflyttning tillväxten. Däremot kan produktiviteten öka genom att den produktion som flyttas ut oftast är sådan med lägre produktivitet än den som behålls i . påstående att tillväxten har ökat till följd av merchanting torde i och för sig vara korrekt. Det är emellertid enligt utskottet högst rimligt att merchanting räknas in i svensk BNP eftersom det normalt kan ses som ersättning för t.ex. marknadsföring eller forskning och utveckling som tidigare utförts i . Utskottet vill vidare poängtera att den svenska BNP-tillväxten mäts enligt internationellt vedertagna konventioner. har enligt dessa siffror tveklöst haft en hög och robust tillväxt under en följd av år. Också om man blickar framåt är potentialen för fortsatt god tillväxt hög. Till följd av aktiva beslut har gått igenom en rad strukturella och institutionella förändringar . bedömer att den potentiella produktivitetsökningen till följd av dessa förändringar kommer att uppgå till i genomsnitt . anger i sin motion att målet för den ekonomiska politiken bör vara en uthållig tillväxt på över konjunkturcykeln. Utskottet anser att hög ekonomisk tillväxt är ett centralt mål för den ekonomiska politiken, under förutsättning att den är ekologiskt hållbar. Som framgått ovan har tillväxten legat på , vilket är mycket nära det tillväxtmål satt upp. rankas genomgående högt i fråga om företagsklimat och konkurrenskraft Helt avgörande för den svenska tillväxten och därmed också sysselsättningen är ett bra konkurrens- och företagsklimat. Klimatet för tillväxt, expansion och företagande är också enligt utskottet i grunden gott. har företagen fått bättre villkor inom en rad områden. Det allra viktigaste är enligt utskottets mening att centrala makroekonomiska fundament är på plats, t.ex. sunda statsfinanser, välutbildad arbetskraft och stabila institutionella förhållanden. Därigenom har ekonomin präglats av lägre räntor och högre efterfrågan. Utskottet anser att alliansen ger en ytterst skev bild av verkligheten för när man i sin gemensamma motion skriver: "Den socialdemokratiska politiken, med ständigt nya pålagor och krav på företagarna, kväver företagandet och håller tillbaka tillväxten." I ett internationellt perspektiv har ett mycket konkurrenskraftigt näringsliv. har en av världens modernaste industrier, och vi ligger långt framme inom nya affärsområden. har närmare 300 000 nya jobb skapats, nästan samtliga inom den privata tjänstesektorn. Ett antal olika institut och organisationer placerar genomgående högt på sina rankinglistor när de analyserar olika länders tillväxtförutsättningar. I en rapport från (), publicerad , utmärker sig som världens tredje mest konkurrenskraftiga ekonomi i det s.k. Growth Competitive Index. placerar sig på tredje plats efter och . WEF:s studie undersöker 117 länder inom bl.a. mikroekonomiskt klimat, infrastruktur, samarbetsklimat, lagstiftning, hållbarhet och miljökrav samt IT-utveckling. I sin rapport skriver WEF att de nordiska länderna har flera kriterier gemensamt som gör dem extremt konkurrenskraftiga. presenterade FN:s handelsorganisation ett nytt innovationsindex, där hamnade i topp. Indexet baseras på hur hög andel universitets- och högskoleutbildade och forskare ett land har räknat per miljon invånare samt antalet publicerade vetenskapliga artiklar och antal patent som tagits ut i . Vidare ligger stadigt i topp i uppföljning av den s.k. Lissabonprocessen. är ett av endast tre länder inom EU som nått EU:s mål om sysselsatta. I in 2006, om företagsklimatet i 155 länder, ligger fokus på reformer som förenklar företagande och därmed bidrar till att företag kan växa snabbare och skapa fler arbetstillfällen. På listan över länder med bäst företagsklimat placerar sig på fjortonde plats. Det understryks i rapporten att är ett land som klarat av att konstruera regleringar på ett sätt som möjliggör för företagen att vara produktiva. Det framgår vidare att företagen får mycket bra service i gengäld för den skatt de betalar, i form av exempelvis väl fungerande infrastruktur och välutbildad arbetskraft. Globaliseringens utmaningar ska mötas med kunskap och utveckling snarare än låga löner ökade investeringarna i näringslivet med enligt , och ökningen fortsätter . Utskottet vill poängtera vikten av att vi kan bevara och utveckla vår konkurrensförmåga. Den ökade globaliseringen innebär att vi står inför utmaningen att utveckla både nya och växande företag. Konkurrensen ökar inom nästan alla branscher och regioner, vilket leder till billigare produkter och högre välstånd. tvingas företag och anställda ständigt att anpassa sig till nya förutsättningar. Utskottet ställer sig bakom regeringens satsningar på kunskap och företagande i syfte att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Denna modell innebär en satsning på ökad kompetens och utveckling, och inte på låga löner och otrygga villkor som enligt utskottet riskerar att bli resultatet av oppositionspartiernas förslag. Trygga människor vågar ställa om, möta förändringar och utvecklas. I det sammanhanget ser utskottet positivt på regeringens arbete att tillsammans med studera vilka utmaningar på det ekonomiska och sociala området som följer av globaliseringen. Projektet benämns "Social ", och en rapport från projektet presenterades vid för ekonomiska och finansiella frågor. Rapporten visar att EU-länderna måste bli bättre på att hjälpa arbetstagare i krympande branscher att ställa om till andra arbetsuppgifter. måste man underlätta för människor att flytta till de växande regionerna. Vidare har tillsatt en ny långtidsutredning som ska analysera svensk ekonomis internationella konkurrenskraft, strukturomvandling och anpassningsförmåga. Utredningen beräknas vara avslutad . För att uppnå en långsiktig och stabil tillväxt måste utvecklingen främjas i alla delar av . Utskottet ser därför positivt på regeringens ambitiösa landsbygdspolitik, vilken syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i hela landet. Omfattningen av nästa program till 2013 blir större än innevarande program. kommer dels att tilldelas mer medel från EU-budgeten, dels tillföras ytterligare nationella medel. Det förslag som ska skickas till kommer att innehålla insatser för energi och miljö, exempelvis betesmarker och ekologiskt lantbruk, förnybar energi, landsbygdsfrämjande åtgärder samt satsningar riktade till småföretag. Allianspartierna hävdar i sin gemensamma motion att antalet företagare sjunker och att detta i sin tur är ett uttryck för att är inne på fel väg. skriver vidare att SCB:s arbetskraftsundersökning visar att antalet företag har sjunkit med 27 500 . Detta är en högst missvisande sifferjämförelse av främst två skäl. För det första varierar denna typ av urvalsbaserad statistik kraftigt från en månad till en annan och man bör snarare titta på kvartalssiffror eller ännu hellre helårssiffror för att få en mer rättvisande bild. För det andra har AKU-statistiken lagts om , vilket enligt SCB betyder att det inte går att jämföra siffrorna bakåt i tiden. Ser man till de AKU-siffror över företagandet som är mätta enligt den nya metoden har antalet företagare ökat varje kvartal från 2:a kvartalet 2005 t.o.m. 1:a kvartalet 2006, vilket är hela den period som mätts med den nya metoden. I skarp kontrast till bilden av ett sjunkande antal företag står även siffror ur SCB:s företagsdatabas som visar att i synnerhet små- och medelstora företag ökat kraftigt i antal . Totalt sett har antalet aktiva företag ökat från 553 1994 till 900 2005. Vidare visar den senaste statistiken från () att antalet nystartade företag ökade bara . Totalt sett startades 41 600 företag 2004, vilket kan jämföras med 34 700 . Antalet företagskonkurser har minskat från 14 000 till färre än 7 000 2005. Alliansens förslag ger sämre villkor för de små företagen Allianspartierna lägger fram ett antal gemensamma förslag som riktar in sig på företagandet. Bland annat vill man helt slopa arbetsgivaravgiften för ett antal tjänstebranscher, införa en skattereduktion vid köp av hushållstjänster samt slopa arbetsgivarens medfinansiering i sjukförsäkringen. Förslaget om skattereduktion på hushållstjänster framställs som en jämställdhetsreform som gör det möjligt för kvinnor att delta i arbetslivet i ökande grad, eftersom de kan avlastas arbete i hemmet. Utskottet anser inte att hemarbete ska särbehandlas skattemässigt. Den subvention som motionärerna föreslår skulle vidare riskera att hamna hos redan välbeställda och därmed bidra till att förstärka ekonomiska klyftor i samhället. Sysselsättningseffekten av nämnda förslag är dessutom högst oviss. har exempelvis beräknat sysselsättningseffekten av nämnda förslag till någonstans mellan 3 000 och 19 000 personer. har en utvärdering gjorts av en motsvarande reform i , där nettotillskottet av årsarbetstillfällen kopplade till skattereduktionen uppskattas till ca 600-700 personer, vilket motsvarar 0,02-0,av sysselsättningen i . Utskottet är vidare kritiskt till alliansens förslag om att avskaffa arbetsgivaravgiften för alla anställda i vissa tjänsteföretag. Man avskaffar således arbetsgivaravgiften inte bara för nyanställda utan även för dem som redan är anställda. Det betyder att en stor del av subventionen hamnar hos företag som inte nyanställer. Kostnaden per nytt jobb kan därmed väntas bli mycket hög. Utskottet anser att den tidigare beslutade sänkta arbetsgivaravgiften för den förste nyanställde i alla soloföretag oavsett bransch ger en betydligt starkare stimulanseffekt. Nedsättningen gäller från och avser en period på upp . Detta är en åtgärd som i hög grad gynnar tjänsteföretagen. Allianspartierna säger nej till försöket och vill dessutom helt slopa den befintliga nedsättningen av arbetsgivaravgiften på 5,9 miljarder, vilket kraftigt ökar kostnaden för ett litet företag. När det gäller företagens medfinansiering av sjukpenningen vill utskottet framhålla att den innebär en förbättring för de minsta företagen jämfört med tidigare. Trygghetsreglerna i sjuklöneansvaret gör att de minsta företagen slår i taket på trygghetsreglerna och de drabbas därmed inte fullt ut av sjuklöneansvaret. Dessutom sänktes arbetsgivaravgiften och företagen slapp ansvaret för den tredje sjuklöneveckan i och med regeländringarna. Den höjning av arbetsgivaravgiften som de borgerliga partierna föreslår för att finansiera slopandet av medfinansieringen drabbar de små och medelstora företagen hårdast. Alliansen föreslår också s.k. nystartsjobb som innebär att arbetsgivaravgifterna slopas helt för exempelvis långtidsarbetslösa och andra personer som varit borta från arbetsmarknaden . Nedsättningen av arbetsgivaravgiften är temporär och ska gälla lika som vederbörande varit borta från arbetsmarknaden. uppger i sin motion att undanträngningseffekterna av nystartsjobben av beräknats till , dvs. nettotillskottet skulle endast bli 0,3 jobb för varje satsning på ett nystartsjobb. Ytterligare satsningar på forskning och utveckling I samband med FN:s nya innovationsindex som nämndes ovan, där placerade sig i topp, framkom även att kom sämre ut när det gällde att utveckla patent till nya företag. Därför välkomnar utskottet de utökade satsningar för att underlätta vägen från idé till företag, som regeringen presenterar i vårpropositionen. och har ett gemensamt ansvar för att tillhandahålla finansiering och rådgivning till alla former av innovationer. För att ytterligare stärka detta arbete tillför regeringen 2007 och 2008. Vidare föreslår regeringen att resurserna till förstärks med . Medlen ska användas till programmet Forska och väx som riktar sig till små och medelstora företag. Det är en förstärkning utöver den i budgetpropositionen redovisade femåriga satsningen på detta program om totalt . Vidare föreslår regeringen att tilldelas ytterligare medel 2007 och 2008 för att stödja s.k. industriella utvecklingscentrum (IUC). Dessa och tidigare beslutade medel ska användas för produktutveckling i små och medelstora företag. är ett av världens främsta länder för kunskapsintensiv industriproduktion. För att stärka goda utgångsläge har regeringen tillsammans med näringsliv och fackliga organisationer tagit fram strategier för ett antal svenska nyckelbranscher: skog och trä, metallurgi, fordon, flyg och rymd, läkemedel och bioteknik samt IT och telekom. Dessa branscher bidrar till av näringslivets satsningar på forskning och utveckling. För statens del omfattar satsningarna totalt . Utskottet välkomnar att regeringen i vårpropositionen uppger att man överväger att utvidga denna satsning till tjänstesektorn. Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen . Kvinnors företagande ska stimuleras Alliansen föreslår ökade resurser dels till forskning kring kvinnors företagande, dels till affärsrådgivning för kvinnor. Utskottet anser att kvinnor som företagare rymmer en stor potential. Kvinnor står för ca en tredjedel av nyföretagandet och det är därför angeläget att öka deras företagande. Utvecklingen går åt rätt håll. Nyföretagandet bland kvinnor ökade 2004 , vilket var mer än den totala genomsnittliga ökningen av nyföretagandet på . Regeringen har gjort särskilda satsningar för att främja kvinnors företagande. Under 2002-2004 avsattes totalt för att främja kvinnors och invandrares företagande och permanentades den satsningen med . Exempel på insatser är affärsrådgivning, kompetensutveckling av företagsrådgivare, attitydarbete i skolan och synliggörande av kvinnor i företagsstatistiken. De borgerliga partierna presenterar ett antal förslag som man menar kommer att förbättra kapitalförsörjningen till företag. Bland annat har alliansen gemensamma förslag om uppskjuten reavinstbeskattning, riskkapitalavdrag samt återställd förmånsrätt. vill även reformera konkurslagstiftningen och bl.a. underlätta skuldförlåtelse vid personlig konkurs. Beträffande förmånsrätten föreslår Allianspartierna att den allmänna förmånsrätten för företagsinteckningar, som begränsats i den nya lagen om förmånsrätt, höjs från nuvarande . Förslaget motiveras med att banker agerar rationellt och tar hänsyn till den försämrade förmånsrätten genom att bli mer restriktiva vid utlåning. Utskottet vill här påminna om att de övergripande målen med förmånsrättsreformen var att förbättra förutsättningarna för företagsrekonstruktion i förhållande till konkurs och att stärka löneskyddet. Andra mål var att bidra till att kreditgivning och kredituppföljning fokuseras mer på utsikterna till lönsamhet, att insolvenshanteringen sker mer skyndsamt och att oprioriterade borgenärer får bättre utdelning i konkurs. För att uppnå dessa mål har det varit nödvändigt att åstadkomma ett mer jämställt förhållande mellan borgenärerna. Det var väntat att reformen skulle påverka bankernas kreditgivning genom dels slopandet av bankernas särskilda förmånsrätt, dels reduceringen av företagsinteckningens värde. Det är därför inte förvånande att dessa relativt kraftiga förändringar fått genomslag i banksystemet. Det intressanta är dock enligt utskottets mening vad som händer på lite . En viktig avsikt med reformen var att fokus vid kreditgivningen skulle flyttas från säkerheternas värde till företagens återbetalningsförmåga. Enligt utskottet kan det ta tid för bankerna att vänja sig av med att lita på säkerheten i den utsträckning som har skett . Utlåning till företag utgör en del av bankernas kärnverksamhet, och i längden kommer bankerna sannolikt av konkurrensskäl att anpassa sig till det nya systemet. En motsvarighet till vårt nya system fungerar också utmärkt i exempelvis . Utskottet vill vidare påminna om att organisationen , som företräder 80 000 företag i , tagit ställning för att bankernas minskade förmånsrätt ska kvarstå. Också har i en skrivelse om förmånsrätten till lagutskott påtalat att problemen inte tycks ligga i det nuvarande regelverket, utan snarare i hur det tillämpas av bankerna. Utskottet kan för övrigt konstatera att i sitt förslag till skuldförlåtelse är något inkonsekventa i sin syn på bankernas agerande jämfört med hur man resonerar kring förslaget att återställa förmånsrätten. Man skriver i motionen att en invändning mot att tillåta skuldförlåtelse är att bankerna kan blir mer försiktiga att bevilja lån, men att flera empiriska undersökningar tyder på att de positiva effekterna dominerar. När det gäller tillgången till riskkapital vill utskottet också påminna om att regeringen med start avser att satsa på såddfinansiering av projekt i skärningspunkten mellan idé och företag. Ytterligare förenklingar i regelverken för företagaren De borgerliga partierna hävdar att onödigt regelkrångel och byråkrati tynger de svenska företagen. Man menar vidare att regeringen misslyckats i sitt arbete med regelförenklingar. Ett gemensamt förslag från alliansen är att minska de svenska företagens administrativa kostnader för samtliga regelverk . Enligt utskottet är det viktigt att sträva efter bättre och enklare regler som gör det lättare att vara företagare och att växa som företagare. Utskottet anser emellertid att de borgerliga partiernas kritik mot regeringen på denna punkt till stor del är obefogad. lämnade regeringen i skrivelse 2005/06:49 en redogörelse för sitt arbete med minskad administration för företagen. I skrivelsen presenteras 43 nya åtgärder utöver de 291 som tidigare ingått i handlingsprogrammet. Av de ursprungligen föreslagna åtgärderna är dessutom flertalet redan genomförda. Parallellt med handlingsprogrammet har fått i uppdrag att kartlägga vilka områden som orsakar de största administrativa kostnaderna för företagen samt genomföra mätningar av dessa områden. Regeringen har satt som mål att minska de administrativa kostnaderna inom skatteområdet och beträffande årsredovisningslagen . kommer även mål att formuleras för minskade administrativa kostnader för regelverken inom områdena miljö och jordbruk. Mätningar pågår inom det arbetsrättsliga området. Vidare har fått i uppdrag att mäta företagens administrativa kostnader inom statistikområdet, livsmedel samt plan- och bygglagstiftning. Mål kommer också att sättas för att minska kostnaderna på dessa områden. För att nya regler ska vara ändamålsenliga och inte onödigt betungande för företagen behöver konsekvensanalyser göras av varje utredning och varje förslag till nya regelverk. Därför ser utskottet positivt på att det inom nu pågår ett arbete med att ta fram en förbättrad metod för konsekvensanalyser. Strategiska sänkningar av företagsskatter Bra företagspolitik handlar till viss del om strategiska skattesänkningar. Flera sådana skattesänkningar har enligt utskottet genomförts under den senaste mandatperioden. Exempelvis avskaffades arv- och gåvoskatten , vilket bl.a. underlättar generationsväxlingen i småföretag. Reglerna för fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, har reformerats. Förändringen innebär en skattelättnad på ca . I vårpropositionen uppger regeringen vidare att man ska utreda förmögenhetsskatten i onoterade bolag. I alliansens gemensamma motion föreslås en ytterligare reformering av beskattningen av fåmansbolag samt ett avskaffande av förmögenhetsskatten under nästa mandatperiod. anger att omläggningen av förmögenhetsskatten delvis ska finansieras med höjd bolagsskatt från till . Även om den svenska bolagsskatten tillhör lägsta har utskottet mycket svårt att se att sistnämnda förändring skulle vara till fördel för företagandet i vårt land. En omläggning av förmögenhetsskatten får även stora fördelningspolitiska konsekvenser. Det är dock rimligt att denna fråga ingår i den kommande allmänna översynen av skattesystemet som regeringen aviserat. hävdar i sin motion att många småföretagare tvingas agera bank åt storföretag när de faktiska faktureringsperioderna blir allt längre. Av det skälet föreslår man att momsinbetalningsperioden förlängs för mindre företag. Utskottet vill först påpeka att de allra minsta företagen - de med en momspliktig omsättning på högst - normalt inte berörs av de regler åberopar. Vidare har föreslagit att reglerna för redovisningstidpunkten för utgående och ingående moms ska ändras.