bet · GT01LU33 · 2006-06-02 00:00:00 — En konsumentpolitik byggd på ett ovanifrånperspektiv tar ifrån den enskilda konsumenten både inflytande och bestämmanderätt och minskar således den verkliga konsumentmakten. Att konkurrensutsätta totalreglerade delar av ekonomin är ett viktigt redskap för att stärka konsumentmakten, och konsumenternas ställning måste stärkas också vad gäller offentligt finansierade produkter och tjänster. Fritt in- och utträde på marknaden, fri prisbildning och fri konkurrens är viktiga förutsättningar för en fungerande marknad och därmed för verklig konsumentmakt. Detta måste vara utgångspunkten för hela konsumentpolitiken och ligga till grund för grundläggande ställningstaganden inom området. bör med bifall till motionerna L18 yrkande 1, L21 yrkande 1, L290 yrkande 1, L310 yrkande 1 och L319 yrkande 1 tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Nya mål för konsumentpolitiken, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om mål för konsumentpolitiken (avsnitt 6.1) och godkänner vad som i reservationen föreslås om nya mål för konsumentpolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:L22 yrkande 2, bifaller delvis motion 2005/06:L22 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:105 punkt 3. Regeringens ambition att sätta ett enda övergripande mål för konsumentpolitiken riskerar att ytterligare öka sammanblandningen av mål och medel inom konsumentpolitiken. Delmålen som regeringen anger är vaga och innebär inga ökade ambitioner jämfört med de tidigare målen. Särskilt svårt att följa regeringens resonemang blir det när regeringen förlägger flera viktiga mål till den del som behandlar strategi. Här återfinns förslag som rätteligen borde höra hemma på mål- eller delmålsnivån, eftersom de till stor del har karaktären av att vara mål för politiken snarare än de "verktyg" som regeringen pratar om. Uppställningen av mål för konsumentpolitiken faller enligt motionärerna helt enkelt sönder och konsumentpolitiken urholkas. Vår slutsats är att det föreslagna nya målet för konsumentpolitiken inte bör godkännas av . Det är varken konkret eller mätbart. I stället bör besluta om en ny målstruktur för konsumentpolitiken med mer väldefinierade målformuleringar. En utgångspunkt för sådana mål skulle kunna vara att de tre målen globaliseringsmålet, hållbarhetsmålet och jämlikhetsmålet görs till övergripande mål för konsumentpolitiken i enlighet med vad som närmare utvecklas i motion L22. Därmed bifaller motion L22 yrkande 2, bifaller delvis motion L22 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:105 punkt 3. Systematisk uppföljning, punkt 3 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L22 yrkandena 3 och 5. Vi anser att regeringens beskrivning av hur måluppfyllelsen av förslagen skall följas upp är påtagligt vag. I stället för konkreta beskrivningar talas allmänt om löpande uppföljning genom "nyckeltal och indikatorer". bör ges möjlighet att lämna synpunkter på den övergripande utformningen. Vi föreslår en ny modell för konkreta och mätbara indikatorer som visar hur konsumenterna själva bedömer utvecklingen. Myndigheternas strukturerade måluppföljning bör kompletteras med årliga enkäter till allmänheten. Systemet skulle göra det möjligt att år för år följa hur konsumenterna själva betygsätter t.ex. utbud, produktsäkerhet och service inom olika väldefinierade sektorer (hotell- och restaurangtjänster, VVS-arbeten, bilverkstäder, vitvaror, hemförsäkringar osv.). Även konsumentaspekter på offentligt finansierade tjänster som äldreomsorg eller barnomsorg skulle med fördel kunna inkluderas i sådana kartläggningar. Vi vänder oss också mot att regeringen i den aktuella propositionen redovisar att "berörda myndigheter" skall följa och analysera "olika marknaders funktionssätt och prisutveckling". De flesta av myndigheterna torde i själva verket redan ha sådana uppdrag. Vad regeringen anför är alltså i realiteten ganska betydelselöst. Skall ambitionen förverkligas måste den också följas upp med tydliga direktiv i regleringsbrev. Vad vi nu med anledning av motion L22 yrkandena 3 och 5 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Konsumenträtten inom EU, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L22 yrkande 6 och 2005/06:L290 yrkande 3. För att uppnå en gemensam marknad som har konsumenternas förtroende är det, enligt vår mening, nödvändigt att vissa områden inom konsumenträtten harmoniseras ytterligare. Det räcker alltså inte med gemensamma minimiregler för att garantera den europeiska konsumenten ett fullgott konsumentskydd. I det sammanhanget vill vi framhålla att det i många fall inte är de sakliga skillnaderna i medlemsstaternas lagstiftning som är problemet utan själva det faktum att det förekommer skillnader. Vetskapen därom leder till att det skapas ett psykologiskt hinder mot att handla utomlands. är det inte politiskt möjligt att genomföra en total harmonisering av det konsumenträttsliga regelverket inom hela EU. Skillnaderna är fortfarande alltför stora mellan olika länder i synen på t.ex. reklam eller säkerhetskrav för produkter för barn, frågor där det inte finns någon anledning för att pruta på de höga ambitioner och den höga skyddsnivå vi har i dagens nationella lagstiftning. Men för att skall kunna utöva sitt inflytande på bästa möjliga sätt inom unionen måste vi våga formulera vår vision för vad som är ett önskvärt mål att sträva mot inom EU. Regeringen bör agera i enlighet med detta. Vad vi nu har anfört med anledning av motionerna L22 yrkande 6 och L290 yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L319 yrkande 2. har den dubbla rollen att dels vara marknadsvårdande och utöva marknadskontroll, dels företräda den ena parten på marknaden i en opinionsbildande roll. myndighetsutövning bör enligt vår mening separeras från de opinionsbildande uppgifterna och verksamheten begränsas till de rent produktkontrollerande uppgifterna samt tillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningens efterlevnad. Efter tidigare tillkännagivande med denna innebörd har regeringen inte presenterat någon samlad analys av denna fråga och vilka åtgärder som bör vidtas. Däremot har självt gjort en överenskommelse med Konsumentråd om att tidningen framöver kommer att utges av Konsumentråd. Vi välkomnar det, men detta befriar givetvis inte regeringen från ansvaret att efterkomma tillkännagivande i frågan. Vi förutsätter därför att regeringen tar frågorna på större allvar och återkommer till med en redovisning av vad man avser att göra med anledning av de krav som redan har ställt. Vad vi nu har anfört bör med bifall till motion L319 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Konsumentvägledning, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L22 yrkande 10, 2005/06:L290 yrkande 10 och 2005/06:L319 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:L20 yrkandena 1 och 2, 2005/06:L332 yrkande 1 och 2005/06:L337. konsumentvägledning är ofta bra just därför att den befinner sig nära konsumenten. finns det inget obligatoriskt åtagande för kommunerna att hålla sig med konsumentvägledning och ingen tydlig ambitionsnivå. Verksamheten utformas olika. Det har diskuterats huruvida konsumentvägledning skall vara obligatorisk och ifall nivån på service och rådgivning skall sättas med centrala politiska beslut. Trots det stora värde som konsumentrådgivningen har finner vi inte skäl att göra den till ett obligatoriskt åtagande för kommunerna. Det är en sådan fråga som det bör ankomma på den kommunala politiska församlingen och ingen annan att ta ställning till. Vi avvisar därför den av regeringen aviserade utredningen av hur en hög och likvärdig nivå kan uppnås i hela landet. Vi anser vidare att regeringen i stället borde ta ytterligare initiativ till åtgärder för att konsumentvägledningen skall nå ut till ekonomiskt svaga grupper i samhället. Bland annat skulle metoder för en uppsökande verksamhet behöva utvecklas för att nå ut med viktig information till dessa grupper. Det får ankomma på regeringen att ta de initiativ som krävs. Vad vi nu har anfört bör med bifall till motionerna L22 yrkande 10, L290 yrkande 10 och L319 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. Kunskapsbyggande, punkt 7 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L310 yrkande 2. Vi anser att skolungdomar bör ges möjlighet att lära sig privatekonomi på ett konkret och praktiskt sätt i . Privatekonomi och grundläggande konsumentskydd bör också vara ett möjligt tillvalsämne på gymnasiet. Regeringens tankar om detta går visserligen i rätt riktning men når inte ända fram. Uppdraget till bör utformas i enlighet med detta. Vad vi nu har anfört bör med bifall till motion L310 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Konsumentorganisationer, punkt 8 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L22 yrkande 7, 2005/06:L290 yrkande 11 och 2005/06:L319 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:L19. Konsumentfrågorna har i i det närmaste monopoliserats av stat och kommun, medan det i många andra länder, där det inte finns så starka statliga verk, finns stora och starka civila konsumentorganisationer. Vi har fått bekräftat att regeringens förslag att Konsumentråd skall få utökat statligt stöd "inom ramen för tillgängliga medel" innebär att stödet till andra konsumentorganisationer minskar. Vi vill vidare stärka den frivilliga konsumentvägledningen. En större del av de offentliga resurser som anslås till myndigheter bör fördelas till det civila samhället i form av fristående konsumentorganisationer. Det bör ankomma på regeringen att ta initiativ till åtgärder för att främja den frivilliga konsumentvägledningen. Vad vi nu har anfört bör med bifall till motionerna L22 yrkande 7, L290 yrkande 11 och L319 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. Konsumentorganisationer, punkt 8 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L22 yrkande 7 och 2005/06:L290 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:L19 och 2005/06:L319 yrkande 4. De viktigaste insatserna i konsumentpolitiken är kanske den enskilda rådgivningen och stödet. Värdet av politiska insatser på central nivå eller god konsumentlagstiftning faller om konsumenterna inte får den hjälp som krävs för att kunna hävda sin rätt. Även om regeringen talar väl om behovet av stöd är det ännu ett område där det saknas konkreta förslag. Vi anser att den frivilliga konsumentrörelsen skall få ökat ekonomiskt stöd från staten. Det ligger en inneboende risk i att konsumentfrågorna "förstatligas" om det enbart är stat och kommun som agerar som konsumenternas företrädare. Fristående organisationer som agerar på sina medlemmars uppdrag och inte statens spelar en mycket viktig roll för att enskilda konsumenters intressen skall kunna tas till vara. Regeringens förslag om att Konsumentråd skall få utökat statligt stöd "inom ramen för tillgängliga medel" innebär att stödet till andra konsumentorganisationer minskar. Detta är inte godtagbart. Vi anser i stället att statens samlade bidrag till fristående konsumentorganisationer skall höjas med utan att detta går ut över annan konsumentpolitisk verksamhet. Detta skapar utrymme för en faktisk höjning av ambitionerna. bör, med bifall till motionerna L22 yrkande 7 och L290 yrkande 11 och avslag på motionerna L19 och L319 yrkande 4, som sin mening tillkännage för regeringen vad som anförs i reservationen. Funktionshindrade konsumenter, punkt 9 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L290 yrkande 9. Enligt vår uppfattning är det angeläget att regeringen uppmärksammar funktionshindrade konsumenters situation på ett bättre sätt, bl.a. vad gäller fysisk tillgänglighet i butiksmiljö och vid källsortering. Som redovisats i propositionen har det vidtagits vissa åtgärder på området. Enligt vår uppfattning borde dock frågan ges en större prioritet av regeringen. Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall till motion L290 yrkande 9, som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 10 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L310 yrkande 8. Det är angeläget att se över och utvärdera den konsumenträttsliga lagstiftningen i . Flertalet lagar om produktsäkerhet, producentansvar och konsumentskydd är i och för sig effektiva och rimliga. Regelmassan har dock vuxit betänkligt. Tvingande lagstiftning har en kostnad som konsumenterna i slutändan får betala. Lagstiftningen har dessutom successivt gjort det svårare för mindre företag att utmana etablerade aktörer, vilket urholkar konkurrensen. Mot denna bakgrund bör det tillkallas en statlig lagkostnadskommission med uppgift att dels klarlägga den konsumenträttsliga lagstiftningens kostnader för konsumenterna, dels se över behovet av lagstiftningen. Regeringen bör ta initiativ till inrättandet av en sådan kommission. Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall till motion L310 yrkande 8, som sin mening ge regeringen till känna. Konsumenträtt inom offentlig verksamhet, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L21 yrkande 3, 2005/06:L22 yrkande 4, 2005/06:L310 yrkande 7 och 2005/06:L319 yrkande 5. Vi konstaterar liksom tidigare att många av de tjänster som betyder mest för medborgarna är offentligt producerade eller offentligt styrda, som konsumentmakten är svagare på dessa områden. I syfte att stärka konsumenternas ställning inom den offentligt finansierade sektorn bör det göras en översyn av lagstiftningen för att så långt som möjligt ge bl.a. konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin. Vi förutsätter att regeringen återkommer med förslag som uppfyller dessa krav som har ställt. Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall till motionerna L21 yrkande 3, L22 yrkande 4, L310 yrkande 7 och L319 yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna. Prisinformation, punkt 12 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L290 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:L243. Tydliga regler med krav på prisinformation är en viktig del av konsumenträtten. Det nuvarande regelverket är dock för detaljrikt i vissa avseenden. Vi anser därför att det bör övervägas om reglerna vad gäller skyltning har fått en sådan utformning att de tillgodoser genuina konsumentintressen som inte kan lösas på annat sätt och - om så är fallet - på vilket sätt resurser skall kunna tillskapas för att bevaka efterlevnaden av regelverket. Det kan diskuteras om det som komplement till kraven på prisinformation inne i själva butiken är befogat att ha särskilda skyltningsregler. En ytterligare aspekt på detta är att det är resurskrävande att bevaka efterlevnaden av skyltningsregeln, och om efterlevnaden inte bevakas riskerar den bristande respekten för denna regel att smitta av sig på respekten för prisinformationslagen som sådan. Regeringen bör låta närmare utreda frågan. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad vi med bifall till motion L290 yrkande 5 har anfört. Märkning av kläder, punkt 13 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L21 yrkande 7, 2005/06:L201, 2005/06:L290 yrkande 4 och 2005/06:L312. Det svenska regelverket med obligatorisk skötselmärkning upplevs av flertalet konsumenter som en viktig hjälp i vardagen. Konsumentmakten ökar om man inför klädköpet får klar och tydlig information om hur textilierna bör skötas, eftersom klädernas faktiska kostnad i högsta grad påverkas av tvättregler m.m. Ett plagg som inte kan tvättas i maskin eller som kräver annan särskild behandling är dyrt att vårda. För att frihandeln skall fungera inom EU är det önskvärt att man har gemensamma regler om vilken konsumentinformation som skall vara obligatorisk. bör därför aktivt verka för att de positiva svenska erfarenheterna av obligatorisk skötselmärkning inte negligeras i utarbetandet av gemensamma regleringar på Europanivå. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad vi med bifall till motionerna L21 yrkande 7, L201, L290 yrkande 4 och L312 anför. Märkning av päls, punkt 14 (v, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L21 yrkande 9. Med utgångspunkt i ett konsumentperspektiv är det mycket viktigt att det finns märkning på de produkter som finns att köpa på marknaden. Utan ett fungerande system för märkning blir det ju omöjligt för konsumenter att kunna avgöra vad man köper. finns uppenbara brister i märkningssystemen. Dels finns det ingen uttrycklig skyldighet för producenter och handlare att upplysa om vilken typ av päls som används, dels är det uppenbart att en del producenter medvetet väljer att inte märka sina produkter så att det t.ex. framgår vad det är för sorts päls. Producenterna väljer då troligen att saluföra sina skinnprodukter med falsk märkning. Det är därför viktigt att regeringen tar initiativ till att införa ett regelverk för märkning av pälsprodukter så att alla konsumenter enkelt och lätt kan se vilka djur produkterna kommer ifrån. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion L21 yrkande 9. Märkning av livsmedel, punkt 15 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L21 yrkandena 2 och 8 samt 2005/06:L377 och avslår motion 2005/06:L21 yrkande 6. För fläskkött och annat rent kött finns inte samma tvingande regler om ursprungsmärkning som för nötkött. Jag anser att allt kött skall vara tydligt märkt med var djuret är fött, uppväxt, slaktat och styckat. Jag kräver vidare bl.a. att tydliga standardiserade innehållsförteckningar för livsmedel skall arbetas fram och att ett standardiserat regelverk för ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger upprättas. Vidare anser jag att innehållsförteckningarna på livsmedel tydligt skall ange om en vara innehåller genetiskt modifierad organism (GMO). Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad jag med bifall till motionerna L21 yrkandena 2 och 8 samt L377 anfört. Märkning av livsmedel, punkt 15 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L21 yrkandena 2, 6 och 8 samt avslår motion 2005/06:L377. För fläskkött och annat rent kött finns inte samma tvingande regler om ursprungsmärkning som för nötkött. Jag anser att allt kött skall vara tydligt märkt med var djuret är fött, uppväxt, slaktat och styckat. Jag kräver vidare bl.a. att tydliga standardiserade innehållsförteckningar för livsmedel skall arbetas fram och att ett standardiserat regelverk för ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger upprättas. Vidare bör inom EU arbeta för att miljömärkningen harmoniseras i syfte att underlätta konsumenternas miljöval. Jag anser också att innehållsförteckningar på livsmedel tydligt skall ange om en vara innehåller genetiskt modifierad organism (GMO). Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad jag med bifall till motion L21 yrkandena 2, 6 och 8 anfört. EU-blomman, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ530 yrkande 14. Det är enligt min uppfattning angeläget att EU-blomman vidareutvecklas till att även omfatta livsmedel. Det behövs också en ordentlig revidering och stärkande av EU-blomman så att bl.a. livscykelanalyser får ökad betydelse. En enhetlig märkning som alla har förtroende för är viktigt, får det inte ske på bekostnad av en alltför krånglig byråkratisk process. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall till motion MJ530 yrkande 14, som sin mening ge regeringen till känna. Offentliggörande av livsmedelskontroller, punkt 17 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L22 yrkande 13. Regeringen aviserar en försöksverksamhet med offentliggörande av resultat från livsmedelskontroller i form av s.k. eller dekaler, som snabbt och enkelt ger konsumenten en bild av hur den aktuella livsmedelsbutiken eller restaurangen klarade den senaste kontrollen. Vi anser att erfarenheterna från de länder där liknande system redan finns är så positiva att det vore en omväg att börja med försöksverksamhet. Frågan är utredd och verksamheten bör permanentas , under förutsättning att de berörda näringsidkarna i hela landet kan förlita sig på en fungerande livsmedelskontroll som ger underkända näringsställen möjlighet till ny kontroll . bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion L22 yrkande 13. Reklam riktad till barn, punkt 19 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ530 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:L352 och 2005/06:L378. Barns kostvanor påverkas i stor utsträckning av reklam och medier. I marknadsföringslagen är reklam riktad till barn inte särskilt reglerad.