bet · GT01UbU16 · 2006-04-06 00:00:00 — bör avslå motionsyrkanden om utbildning i hur kunskap utvärderas, skolans värdegrund, mobbning och konflikthantering, ledarskapsutbildning, sex och samlevnad, genus, IT-frågor, nordiska språk, mediefrågor, alkohol, narkotika och tobak (), dolda handikapp, dyslexi, läsinlärning, föräldrautbildning, barn och barns rättigheter, utomhuspedagogik, HBT-frågor, överviktiga barn samt ADHD och DAMP. Jämför reservationerna 23 (fp), 24 (kd) och 25 (mp). begär i motion 2005/06:Ub344 yrkande 11 att lärarutbildningen skall innehålla utbildning i hur kunskap utvärderas. Enligt motionärerna anser många nyutbildade lärare att lärarutbildningen inte tillräckligt lär ut metoder för utvärdering av elevernas kunskaper. anser i motion 2005/06:Ub534 yrkande 1 att undervisning om skolans värdegrund som återfinns i läroplanen bör göras obligatorisk i lärarutbildningen. föreslår i motion 2005/06:Ub534 yrkande 5 och i motion 2005/06:Ub535 yrkande 15 att det i lärarutbildningen skall ingå obligatorisk utbildning om mobbning och konflikthantering. påtalar vidare i motion 2005/06:Ub534 yrkande 6 att ledarskapsutbildning skall vara en tydlig del av lärarutbildningen. Kunskaper om sex och samlevnad tas upp i fyra motioner. I motion 2005/06:Ub386 (kd, m, fp, v, c, mp) yrkande 1, motion 2005/06:Ub315 (fp, m) yrkande 3 och i motion 2005/06:Ub376 (s) efterfrågas förbättrad lärarutbildning i sex och samlevnad. I motion 2005/06:K341 (v) yrkande 4 anförs att bör ges i uppdrag att utvärdera och vidareutveckla lärarutbildningen med avseende på kunskaper om sex och samlevnad. Tre motioner tar upp frågor om genus. begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 28 att regeringen ser över examensordningen för lärarutbildningen så att den befäster vikten av att studenten skall ha insikt i genusproblematik och kunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhet och motverkar att eleverna stängs in i könsroller. I motion 2005/06:Ub315 (fp, m) yrkande 6 begärs att tydligare regler införs för hur genusundervisningen i lärarutbildningen skall vara utformad. I motion 2005/06:Ub575 (-) yrkande 1 anförs att obligatoriska kunskaper om genus- och HBT-perspektiv i all lärarutbildning, yrkesutbildning, undervisning och forskning är nödvändiga. I motion 2005/06:Ub279 (m) yrkande 4 begärs att examensordningen ändras i syfte att stärkaIT-utbildningen för lärare. I motion 2005/06:T1 (c, m, fp, kd) yrkande 24 begärs att lärarutbildningen skall anpassas till IT-samhället. Motionärerna vill bl.a. att en långsiktig plan utvecklas för grund- och vidareutbildning av lärare och lärarutbildare inom IT. I motion 2005/06:Ub485 (s) yrkande 1 anförs att nordiska språk bör ingå i lärarutbildningen. I motion 2005/06:Kr5 (c) yrkande 2 tar motionären upp att studier i danska och norska språken måste ingå i lärarutbildningen. I motion 2005/06:Ub591 (kd) yrkande 1 påtalas behovet av medieutbildning i lärarutbildningarna för att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll. I motion 2005/06:Ub305 (kd) yrkande 1 påtalas behovet av kunskaper om alkohol, narkotika och tobak () inom bl.a. den högre utbildningen av lärare och inom pedagogutbildningarna. I motion 2005/06:Ub384 (c) begärs att det skall införas obligatoriska kurser om dolda handikapp i lärarutbildningen (yrkande 1) och att alla lärarutbildningar skall erbjuda bra undervisning om dyslexi (yrkande 2). I motion 2005/06:Ub471 (s) anförs att utbildning om läsinlärning i lärarutbildningen behöver få skärpt uppmärksamhet. I motion 2005/06:So550 (c) yrkande 2 anförs att föräldrautbildning bör bli en ny inriktning inom lärarutbildningen. I motion 2005/06:Ju476 (c, kd, m, fp, v, mp) yrkande 2 begärs att högskoleförordningen ändras så att det framgår att det i utbildningar för personer som skall arbeta med barn införs krav på att studenterna skall ha förvärvat särskild kunskap om barn och barns rättigheter samt kunskap om , grundläggande barnpsykologi och kunskap om sexuell exploatering av barn. I motion 2005/06:Ub368 (mp) yrkande 3 anförs att kunskap om utomhuspedagogik bör finnas i all lärarutbildning. I motion 2005/06:L342 yrkande 17 påtalas att HBT-kompetens bör vara en obligatorisk del i lärarutbildningen. I motion 2005/06:Ub491 (s) yrkande 1 anförs att idrottslärarnas utbildning bör innehålla kunskap om överviktiga barn. I motion 2005/06:Ub567 (s) anförs att ADHD och DAMP behöver uppmärksammas ytterligare i lärarutbildningen. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. För lärarexamen gäller enligt examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]) följande. Mål (utöver de allmänna målen i 1 kap. 9 § högskolelagen) För att få lärarexamen skall studenten ha de kunskaper och de färdigheter som behövs för att förverkliga förskolans, skolans eller vuxenutbildningens mål samt för att medverka i utvecklingen av respektive verksamhet enligt gällande föreskrifter och riktlinjer. Studenten skall vidare kunna - omsätta goda och relevanta kunskaper i ämnen eller ämnesområden så att alla elever lär och utvecklas, - analysera, bedöma, dokumentera och värdera elevers lärande och utveckling i förhållande till verksamhetens mål samt informera och samarbeta med föräldrar och vårdnadshavare, - förmedla och förankra samhällets och demokratins värdegrund, - orientera sig om, förmedla, förankra och tillämpa gällande regelverk som syftar till att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, - orientera sig om, analysera och ta ställning till allmänmänskliga frågor, ekologiska livsbetingelser och förändringar i omvärlden, - inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationen och vid presentation av ämnesstoffet, - självständigt och tillsammans med andra planera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och annan pedagogisk verksamhet samt delta i ledningen av denna, - tillvarata och systematisera egna och andras erfarenheter samt relevanta forskningsresultat som grund för utveckling i yrkesverksamheten, - använda informationsteknik i den pedagogiska utvecklingen och inse betydelsen av massmediers roll för denna. Studenten skall därutöver ha kunskap om betydelsen av läs- och skrivinlärning och om matematikens betydelse för elevers kunskapsutveckling. Genom en ändring av examensbeskrivningen för lärarexamen, som framgår ovan, ingår numera även bl.a. kunskap om läs- och skrivinlärning och att motverka diskriminering och annan kränkande behandling bland de kunskaper som den utexaminerade läraren skall ha (SFS 2005:401). Ändringen tillgodoser kraven på att införa kunskaper om mobbning och konflikthantering som ett mål för lärarexamen enligt ett tillkännagivande från (bet. 2004/05:UbU4, rskr. 2004/05:168). Utskottet konstaterar att kunskap i läsinlärning och kränkande behandling har införts i lärarexamen varför motionsyrkandena som tar upp dessa frågor får anses tillgodosedda. Det saknas enligt utskottet behov av att uttalar sig rörande kunskap om skolans värdegrund, ledarskapsutbildning, sex och samlevnad, genus, nordiska språk, alkohol, narkotika och tobak (), dolda handikapp, dyslexi,barn och barns rättigheter, utomhuspedagogik, överviktiga barn, HBT-kompetens, ADHD och DAMP i lärarutbildningen. Inte heller är något uttalande från påkallat när det gäller utbildning i hur kunskap utvärderas,stärktIT-utbildning och medieutbildning eller en ny inriktning på lärarutbildningen i form av föräldrautbildning. Karriärmöjligheter och vissa kompetensutvecklingsfrågor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om karriärmöjligheter, kompetensutveckling för lärare och möjlighet för lärarutbildare att få en doktorsexamen samt kompetensutveckling om fysisk aktivitet och goda mat- och måltidsvanor, HBT, sex- och samlevnadsfrågor samt läs- och skrivsvårigheter. Jämför reservationerna 26 (fp), 27 (kd), 28 (c), 29 (v), 30 (v), 31 (mp) och 32 (kd). Tre motioner tar upp karriärmöjligheter för lärare. anser i motion 2005/06:Ub345 yrkande 18 att förbättrade karriärvägar för lärare kan åstadkommas genom att möjliggöra för lärare att på deltid forska i sina ämnen, utveckla undervisningen och producera läromedel m.m. anser i motion 2005/06:Ub534 (yrkande 21) att en ny tjänstestruktur med biträdande lärare, lärare, legitimerad lärare och överlärare skall införas. Den nya tjänstestrukturen med kravspecifikationer för de olika nivåerna bör skrivas in i skollagen. anser i motion 2005/06:Ub426 (c) yrkande 26 att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur karriärmöjligheterna för lärare kan utvecklas. Några motioner tar upp kompetensutveckling för lärare inom några särskilda områden. konstaterar i motion 2005/06:Ub354 (v) yrkande 9 att fysisk aktivitet och goda mat- och måltidsvanor är två viktiga aspekter av hälsa som eleverna behöver kunskap om. Enligt motionärerna bör regeringen därför lämna förslag om att ge dessa ämnen prioritet vid lärarfortbildning och annan stödjande verksamhet som leder till ämnesutveckling. anför i motion 2005/06:L375 (v) yrkande 32 att regeringen bör ge och i uppdrag att ta fram en plan för hur alla anställda inom utbildningsväsendet skall få HBT-kompetens. anser i motion 2005/06:Ub428 yrkande 31 att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos anställda inom utbildningsväsendet. I motion 2005/06:L341 (c) yrkande 9 begärs att ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos skolans personal samt hur skolorna kan arbeta för att främja ett jämlikt klimat för unga HBT-personer på skolorna. I motion 2005/06:Ub572 (s) yrkande 1 begärs att regeringen verkar för att och andra berörda myndigheter och institutioner kräver att lärare får utbildning om HBT-personer livsvillkor. I motion 2005/06:Ub386 (kd, m, fp, v, c, mp) yrkande 4 efterfrågas en utredning om kvalificerad fortbildning för lärare på universitetsnivå i sex- och samlevnadsfrågor. I motion 2005/06:Ub493 (s) tar motionären upp behovet av ökad kunskap för lärare och annan personal i om läs- och skrivsvårigheter. anser i motion 2005/06:Ub534 yrkande 11 att eftersom relativt få lärarutbildare har doktorerat måste lärarutbildningarnas adjunkter med större regelmässighet erbjudas möjligheter till vidareutveckling mot en doktorsexamen. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. har behandlat liknande yrkanden om karriärmöjligheter för lärare tidigare, senast i betänkande 2004/05:UbU4 s. 26 f. Utskottet erinrar om att lärarnas anställningsvillkor främst är en fråga för skolhuvudmännen, som lärarnas arbetsgivare. Utbildnings- och bedriver tillsammans med , , och skolutvecklingsprojektet . I projektet deltar 23 kommuner. Den gemensamma ambitionen är att göra skolan till en mer attraktiv arbetsplats. Kommunerna planerar bl.a. att inrätta karriärtjänster som kan ge lärare nya utmaningar och möjligheter att söka andra tjänster inom utbildningssystemet. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att ansvara för driften av projektet. Även när det gäller kompetensutveckling för lärare kan utskottet konstatera att det är en fråga som ankommer på huvudmannen för skolan. Frågan om vad som skall regleras av staten när det gäller de av kommunerna anställda lärarna och annan personal har, som nämnts ovan, ingått i uppdraget skollagskommitté (SOU 2002:121). Utskottet vill inte föregripa det beredningsarbete för en ny skollag som pågår. När det gäller yrkandet om möjlighet till doktorsexamen för lärarutbildare kan det visserligen konstateras att andelen disputerade lärare inom lärarutbildningen är liten. Vissa lärosäten erbjuder dock kompetensutveckling i form av forskarutbildning. Utskottet utgår från att lärosätena även fortsättningsvis skall ha ett intresse av att erbjuda kompetensutveckling i form av forskarutbildning för att på så sätt öka andelen disputerade lärare inom lärarutbildningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om auktorisation av lärare. Jämför reservation 33 (m, fp, kd, c). anför i motion 2005/06:Ub339 yrkande 5 att formerna för ett statligt sanktionerat auktorisationssystem för lärare bör utredas. anser i motion 2005/06:Ub345 yrkande 14 att en auktorisation inom läraryrket skall införas. Auktorisationen skall enligt motionärerna utfärdas efter fullgjord lärarutbildning och i yrket. Den skall vidare vara kopplad till kompetens, erfarenhet och fastställda etiska regler och kunna återkallas i vissa fall. föreslår därtill i motion 2005/06:Ub255 yrkande 8 att en auktorisation för förskollärare skall införas. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 28 och i motion 2005/06:Ub534 yrkande 23 att en obligatorisk legitimation för lärare skall införas. Motionärerna menar att legitimationen bör utfärdas av och vara ett krav för tillsvidareanställning som lärare. För att erhålla lärarexamen skall läraren ha avlagt lärarexamen och uppfylla vissa yrkesetiska kriterier. föreslår i motion 2005/06:Ub426 yrkande 29 att det bör underlättas för lärarnas organisationer och skolans huvudmän att införa en lärarcertifiering. Certifikatet bör bygga på gemensamt uppsatta regler. Enligt motionärerna bör frågan om det behövs någon ytterligare formell reglering övervägas. Också i motion 2005/06:Ub279 (m) yrkande 5 anförs att ett system för lärarauktorisation bör införas. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. Regeringen har tillsatt en utredning om auktorisation av lärare. Utredaren skall redovisa olika modeller för dels hur ett system där parterna själva tar ansvar för auktorisation skulle kunna utformas och vilken eventuell roll som staten i så fall bör ha i ett sådant system, dels ett system där staten helt tar ansvar för auktorisation av lärare. Utredaren skall bedöma vilka villkor staten skulle kunna ställa, t.ex. om lärare bör tjänstgöra i yrket för att få auktorisation. Utredaren skall också pröva om ansvar för vissa arbetsuppgifter skall vara förbehållna auktoriserade lärare, t.ex. betygssättning, och överväga om det finns behov av fler kvalifikationssteg inom ett system med auktorisation. I uppdraget ingår också att redovisa på vilka grunder en auktorisation skall kunna omprövas och vilken organisation som krävs för det. Uppdraget skall omfatta lärare hos både offentliga och enskilda huvudmän. Auktorisationen skall bygga på skollagens bestämmelser där lärarexamen krävs för tillsvidareanställning som lärare. Uppdraget skall redovisas (dir. 2006:31). Motionsyrkandet som efterfrågar en utredning av ett statligt sanktionerat auktorisationssystem får därmed anses vara tillgodosett. Utskottet vill när det gäller övriga motionsyrkanden inte föregripa det aktuella utredningsarbetet. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om utbildningsvetenskaplig forskning. Jämför reservation 34 (v). anför i motion 2005/06:Ub490 att när det gäller forskning och forskarutbildning i anslutning till lärarutbildningen skall kravet på medfinansiering från lärosätena tillämpas strikt då utbildningsvetenskapliga kommitté tilldelar medel till projekt förlagda till lärosätena. Motionärerna menar att det behöver utredas hur utbildningsvetenskapliga kommittés uppdrag skall utformas samt vilken form av stöd lärosätena behöver för att se till att den vetenskapliga grunden i lärarutbildningen kommer till stånd (yrkande 2). Motionärerna begär därutöver att ges i uppdrag att lämna förslag på hur kommunerna och andra skolhuvudmäns delaktighet och ansvar för utbildningsvetenskaplig forskning som bedrivs i anslutning till lärarutbildning och som svarar mot behov inom lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet skall preciseras och utformas (yrkande 6). Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. Stöd till utbildningsvetenskaplig forskning har varit föremål för utredning (SOU 2005:3). Utredaren föreslår att under skall fortleva som ett eget ansvarsområde inom och därefter få status som ett permanent ämnesråd. Utredaren konstaterar att finansieringen av utbildningsvetenskaplig forskning hos övriga forskningsfinansiärer verkar ha minskat. Utredningen har remissbehandlats. beredning av betänkandet bör enligt utskottets mening avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om lärares roll, mentorer för nyutexaminerade lärare, friskvård och rehabilitering av lärare, rekrytering av logopeder och bildkonstnärer, utbildning av genuspedagoger, förstatligande av lärartjänster samt praodagar för lärare. Jämför reservationerna 35 (m), 36 (kd), 37 (fp), 38 (kd), 39 (fp), 40 (c) och 41 (v, mp). konstaterar i motion 2005/06:Ub339 när det gäller lärarens roll i den målstyrda skolan att läraren skall anpassa undervisningen så att varje elev ges förutsättningar att uppnå målen i alla ämnen. Om läraren har för ytliga kunskaper i pedagogik eller i undervisningsämnet, finns dock en risk för att en individanpassad undervisning inte kan (yrkande 1). Vidare yrkas att lärares kärnuppgifter tydligt skall framgå i skollagen. I centrum skall lärarens pedagogiska uppdrag stå. Vikten av att lärare bidrar till att bygga upp skolans kunskapsbas och att utveckla skolans verksamhet skall förtydligas, liksom lärarens befogenhet och ansvar (yrkande 4). framhåller i motion 2005/06:Ub534 yrkande 24 vikten av att värna läraryrkets kompetens. Politiker skall inte lägga sig i det pedagogiska arbetet i skolan. Vid beslut som gäller skolan måste enligt motionärerna lärarnas professionella synpunkter få komma fram. anför i motion 2005/06:Ub345 yrkande 15 att möjligheterna att utvecklas inom yrket förbättras om särskilda tjänster, t.ex. att bli för någon yngre lärare, inrättas. anser i motion 2005/06:Ub534 yrkande 22 att samtliga nyutexaminerade lärare som anställs skall garanteras en . anser i motion 2005/06:Ub345 yrkande 29 att kommunerna behöver förbättra sitt arbete med friskvård och rehabilitering. Enligt motionärerna blir de långtidssjuka lärarna alltfler. anför i motion 2005/06:Ub426 att behovet av logopeder i skolorna inte stämmer överens med antalet praktiserande logopeder i skolorna (yrkande 28). Vidare yrkas att skolorna bör satsa mer på att anställa bildkonstnärer (yrkande 46). påtalar i motion 2005/06:Ub428 yrkande 27 vikten av att den av regeringen initierade satsningen på att utbilda genuspedagoger fortsätter. Också i motion 2005/06:Ub519 (s) förordas en fortsatt satsning på att utbilda genuspedagoger. I motion 2005/06:Ub219 (fp) begärs att lärartjänsterna åter skall förstatligas. I motion 2005/06:Ub332 (c) framförs att bör få i uppdrag att utveckla en plan för hur alla lärare skall ges möjlighet att förlägga ute på olika arbetsplatser. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. Liknande yrkanden om lärarens roll har behandlats av , senast i betänkande 2004/05:UbU4 s. 26. Utskottet hänvisar även nu till vad skollagskommitté skrev i sitt kapitel om förstärkt målstyrning (SOU 2002:121 s. 120) och till beredningen av detta betänkande. När det gäller frågan om mentorer för nyutexaminerade lärare så räknar utskottet med att skolor och rektorer själva ser fördelarna med att tillhandahålla mentorer för nyutexaminerade lärare utan att det för den skull behöver lagstiftas i frågan. Kommunernas och skolornas/rektors skyldigheter såsom arbetsgivare för lärarna i skolan skiljer sig när det gäller rehabilitering inte från andra arbetsgivare. I 3 kap. 2 a § tredje stycket arbetsmiljölagen stadgas att arbetsgivaren skall se till att det i hans verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för fullgörande av de uppgifter som enligt arbetsmiljölagen och enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring vilar på honom. Kommunen har därtill såsom arbetsgivare samma möjligheter att som andra arbetsgivare lämna bidrag till arbetstagarna för enklare slag av motion och friskvård utan att det behöver tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst (11 kap. 12 § inkomstskattelagen [1999:1229]). När det gäller yrkandena om att anställa logopeder och bildlärare i skolan kan konstateras att vilka lärartjänster som skall finnas i kommunerna numera inte är en fråga som statsmakterna skall avgöra. Utskottet ämnar inte heller förorda någon förändring av denna rådande ordning, varför yrkandet om att lärartjänsterna skall förstatligas inte bör föranleda någon åtgärd från . har alla kommuner erbjudits att utbilda genuspedagoger för förskolan, och gymnasiet. Målet var att det skulle finnas minst en sådan resursperson i varje kommun. har 255 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. 2005/06:1, utg.omr. 16 s. 91). Utskottet är inte berett att nu förorda en fortsatt utbildning av genuspedagoger. Vad slutligen gäller yrkandet om att ge ett uppdrag att utarbeta en plan för att lärarna skall förlägga på arbetsplatser så hänvisar utskottet till det lokala ansvaret för verksamhetens uppläggning. Utskottets förslag i korthet Regeringen bör avslå fem motionsyrkanden i frågor där det enligt gällande regler ankommer på andra än att fatta beslut. Motionerna och utskottets ställningstaganden Ansvaret för skolväsendet och den högre utbildningen är delat mellan staten, kommunerna och respektive skola eller lärosäte. Enligt gällande kompetensfördelning skall främst fatta beslut om övergripande och nationella frågor. Utskottet föreslår med hänvisning till gällande ansvarsfördelning att avslår följande motionsyrkanden: Motion 2005/06:Ub245 (m) yrkande 2 om att lärare i ämnet samhällskunskap erbjuds en omfattande vidareutbildning i EU-kunskap. Motion 2005/06:Ub509 (mp, s, fp, kd, c) yrkande 3 om utveckling av didaktik för utbildning i hållbar utveckling. Motion 2005/06:Ub324 (mp) yrkande 2 om att det bör organiseras kurser i esperantoundervisning för språklärare i grundskola och gymnasium. Motion 2005/06:Ub419 (s) om kompetensutveckling för personal i förskola och skola. Motion 2005/06:Ub502 (s) om kompetensutveckling i hållbar utveckling i all pedagogisk verksamhet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lärarbehörighet, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub10 yrkande 1, 2005/06:Ub339 yrkande 2 och 2005/06:Ub345 yrkandena 9 och 13, bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub228 och 2005/06:Ub345 yrkandena 10 och 12 samt avslår motion 2005/06:Ub527. Den som undervisar i skolan skall ha såväl lärarutbildning som utbildning i undervisningsämnet/-ämnena och en inriktning mot relevant skolform. Begreppet "behörig" måste definieras tydligare i skollagen. Det är otillräckligt att tala om lärarbehörighetenbart i betydelsen av avklarad lärarutbildning. För behörighet skall läraren ha adekvat utbildning för det ämne och de skolår som undervisningen avser. Endast behöriga lärare skall kunna tillsvidareanställas. Om det inte finns en behörig lärare att tillgå får en obehörig lärare visstidsanställas. Den som är obehörig skall genomföra sin undervisning under överinseende av en behörig lärare. Samma behörighetskrav skall gälla för såväl kommunala som fristående skolor. Kompetensutveckling för lärare, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed [okänd inställning] motion 2005/06:Ub10 yrkande 2. Den kvalificerade fortbildningen för lärare har länge varit starkt eftersatt. Det saknas pengar och drivkrafter för fortbildningen hos såväl lärare, rektorer som arbetsgivare. Vi vill understryka vikten av att lärare skall få utvecklas i sitt yrke. Ambitiösa lärare sköter mycket av fortbildningen på egen hand , men arbetsgivaren tar långt ifrån alltid sitt ansvar.