bet · GT01LU13 · 2006-01-19 00:00:00 — Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och föreslår att motion Kr382 yrkande 35 avslås. Vad sedan gäller de synpunkter som förs fram i motion Kr252 har utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen avstyrkt likalydande yrkanden, senast (bet. 2004/05:LU7). Utskottet har inte haft någon annan uppfattning än motionärerna beträffande vikten av att värna det upphovsrättsliga skyddet men inte funnit skäl för någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandena. Utskottet finner inte anledning att ändra inställning i denna fråga. bör således avslå motion Kr252 yrkande 5. Kopiering av litterära verk för privat bruk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på ändring av 12 § upphovsrättslagen såvitt gäller kopiering av litterära verk i skriftlig form. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 7 (kd). m.fl. (kd) begär i motion L321 att skall besluta om ändring i 12 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) så att det framgår att exemplarframställningen såvitt gäller litterära verk i skriftlig form får avse hela verket, för det fall att verket inte finns tillgängligt på marknaden (yrkande 2). Ett likalydande motionsyrkande avstyrktes av utskottet vid behandlingen av regeringens proposition Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv /29/EG, m.m. (prop. 2004/05:110, bet. Utskottet hänvisade till att de problem som enligt motionärerna kan uppstå i det här sammanhanget bör kunna lösas dels genom bestämmelserna i 16 § upphovsrättslagen om kopiering för forskningsändamål, dels genom avtal med upphovsmännen. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte borde införas någon särbestämmelse för det fall att det litterära verket inte finns tillgängligt på marknaden. Utskottet anser att den lagstiftning som beslutades om kopiering för privat bruk alltjämt skall gälla. Motion L321 yrkande 2 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller fördelningssystemet för kopieringsersättning från undervisningsverksamhet. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och av regeringen aviserat översynsarbete. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c). I motion Kr382 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om att systemet för den ersättning som betalas ut av stat och kommun för kopiering i undervisningsverksamhet bör justeras så att mindre organisationers medlemmar inte missgynnas vid fördelningen av ersättningen (yrkande 37). m.fl. (kd, m, fp, c) begär i motion Kr410 ett tillkännagivande om en utvärdering av fördelningssystemet för den statliga upphovsrättsersättningen vid kopiering inom undervisningsområdet (yrkande 8). Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen, senast (bet. 2004/05:LU7). Utskottet har avstyrkt yrkandena med hänvisning till den översyn av upphovsrättslagen som planeras efter det att arbetet med att införliva EG-direktivet om upphovsrätten i informationssamhället har slutförts. I propositionen Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv /29/EG, m.m. (prop. 2004/05:110) aviserade regeringen att en redaktionell översyn av upphovsrättslagen skall inledas så snart genomförandet av direktivet är klart. Som framgår av propositionen har regeringen för avsikt att i samband härmed se över vissa upphovsrättsliga sakfrågor. En sådan är frågan om avtalslicenser. Enligt regeringen framstår det som naturligt att i senare sammanhang t.ex. överväga frågan om det skall kunna förekomma flera organisationer inom samma område och hur eventuella konkurrensproblem och övrig problematik i det sammanhanget i så fall kan lösas. Enligt utskottets mening fanns det inte anledning att föregripa det av regeringen aviserade översynsarbetet genom några uttalanden från sida. Utskottet förutsatte att regeringen i samband med översynen tar de initiativ som kan anses erforderliga och i det sammanhanget beaktar de synpunkter som har framställts motionsledes. Utskottet anser alltjämt att resultatet av den aviserade översynen av upphovsrättslagen bör avvaktas och att det därför inte finns anledning att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av nu framställda motionsyrkanden. bör således avslå motionerna Kr382 yrkande 37 och Kr410 yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller kassettersättningen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och av regeringen aviserat översynsarbete. Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp) och 11 (kd). m.fl. (kd) anser i motion L321 att skall besluta om sådan ändring av 26 l § upphovsrättslagen att nivån på kassettersättningen återgår till den nivå som gällde före , men med annan utformning för digitala anordningar (yrkande 1). I några motioner ställs krav på att bestämmelserna om kassettersättning skall ses över och förändras i olika avseenden. m.fl. (mp, -) anser i motion Kr382 att kassettersättningen bör ses över för att film- och musikbranschen inte skall kunna missgynna vissa tekniska lösningar och att möjligheten att ta ut ersättning bör avgränsas på ett bättre sätt. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll (yrkande 36). I motion L348 anför m.fl. (fp) att den tekniska utvecklingen gör det nödvändigt med en total översyn av kassettersättningen. En sådan översyn måste påbörjas genast. Målet skall vara att hitta en beräkningsgrund som utan onödig byråkrati och på marknadsmässiga villkor ger upphovsmännen befogad ersättning. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll (yrkande 5). Liknande krav finns i motion L223 av (). () begär i motion L302 ett tillkännagivande om att regeringen skall följa prisutvecklingen på lagringsmedier. I motion L310 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att kassettersättningen skall sänkas och avskaffas (yrkande 5). Vad först gäller motion L321 konstaterar utskottet att ett likalydande yrkande avstyrktes av utskottet för mindre än vid behandlingen av regeringens proposition Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv /29/EG, m.m. (prop. 2004/05:110, bet. Utskottet anförde då sammanfattningsvis att den relativt omfattande rätt att kopiera för privat bruk som fortfarande finns motiverar att kassettersättning även fortsättningsvis utgår på anordningar som är särskilt ägnade för sådan kopiering. Därutöver konstaterade utskottet att den svenska ersättningen legat fast sedan den infördes och framstod som förhållandevis låg vid en jämförelse med de EU-länder som har motsvarande ersättningssystem. Med den variation av produkter som finns på marknaden, och som kommer att utvecklas , ansåg utskottet också att de av regeringen föreslagna bestämmelserna om nedsättning av kassettersättningen är ett bättre alternativ än tidigare maxbelopp. Utskottet anser att det i motionen inte anförts några bärande skäl för att i det här avseendet ändra den lagstiftning som beslutades . bör således avslå motion L321 yrkande 1. Övriga motioner innehåller krav på att prisutvecklingen på lagringsmedier skall följas, att kassettersättningssystemet skall ses över och utformas på ett annorlunda sätt respektive att kassettersättningen skall sänkas och avskaffas. Liknande yrkanden avstyrktes också av utskottet i ovan nämnda lagstiftningsärende. Utskottet fann att det förelåg stor samstämmighet mellan de då aktuella motionärerna och regeringen vad gäller synen på behovet av att följa det nya kassettersättningssystemet noga och att vid behov göra justeringar, inte minst med hänvisning till den framtida tekniska utvecklingen. Utskottet erinrade om att regeringen uttryckligen i propositionen framhållit att utvecklingen av kassettersättningens storlek skall följas noga och att regeringen vid behov har för avsikt att återkomma med ytterligare förslag till lagändringar. Vidare konstaterade utskottet att regeringen avser att påbörja en utvärdering av kassettersättningen senast från ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Utskottet såg med tillfredsställelse på regeringens avsikter i det här avseendet och ansåg en utvärdering vara angelägen inte minst med tanke på den snabba tekniska utvecklingen. Utskottet förutsatte att en utvärdering skulle komma till stånd möjligt. Mot den bakgrunden saknades, enligt utskottets mening, skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Utskottet har inte någon annan uppfattning. Motionerna L223, L302, L310 yrkande 5, L348 yrkande 5 och Kr382 yrkande 36 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som gäller användningen av kopieringsskydd på cd-skivor. Utskottet hänvisar främst till tidigare ställningstagande. I motion L384 av och (båda s) anförs att det kopieringsskydd som finns på en del cd-skivor innebär att skivan inte går att spela i vissa cd-spelare. En produkt som säljs som cd-skiva måste gå att spela på alla cd-spelare och kopieringsskydd som förhindrar detta bör enligt motionärerna förbjudas. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll. När utskottet behandlade regeringens proposition Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv /29/EG, m.m. var frågan om skydd för tekniska åtgärder, t.ex. kopieringsspärrar, föremål för utskottets ställningstagande (prop. 2004/05:110, bet. Som ett resultat av lagstiftningsärendet gäller ett förbud mot kringgående av tekniska åtgärder utan upphovsmannens eller dennes rättighetshavares samtycke. Förbudet gäller dock inte när någon som har lovlig tillgång till ett exemplar av ett upphovsrättsligt skyddat verk, kringgår en teknisk åtgärd för att kunna se eller lyssna på verket (52 d § upphovsrättslagen). I propositionen pekade regeringen på att det kan förekomma att en teknisk spärr innehåller såväl ett skydd mot upphovsrättsligt relevanta förfoganden som skydd avseende sådant som inte är upphovsrättsligt relevant. Det har t.ex. förekommit uppgifter om att vissa kopieringsspärrar på cd-skivor också hindrat att man lyssnar på skivan, vanligen i dator men ibland även i cd-spelare. En förklaring till det kan vara den snabba tekniska utvecklingen som kan medföra att på marknaden redan befintliga kopieringsspärrar på cd-skivor inte är anpassade till en ny teknisk lösning för uppspelning av musik. I nämnda proposition konstaterade regeringen att det emellertid finns en stor mängd cd-skivor där kopieringsspärrar över huvud taget inte används. Tendensen verkar dessutom vara att användning av kopieringsspärrar snarare minskar än ökar. I betänkandet erinrade utskottet om att regeringen förutsatte att rättighetshavarna vidtar åtgärder som innebär rimliga möjligheter för konsumenterna att även fortsättningsvis göra kopior för privat bruk. Enligt vad som angavs i propositionen kommer regeringen att följa utvecklingen noga, särskilt utifrån ett konsumentperspektiv, och senast påbörja en utvärdering av hur konsumenternas möjligheter att kopiera för privat bruk har påverkats av de nya reglerna. Utskottet poängterade vikten av att det sker en avvägning mellan rättighetsinnehavarnas och konsumenternas intressen och anförde att även utskottet kommer att följa utvecklingen. Om det därvid skulle visa sig att den nya lagstiftningen leder till en för privatpersoner alltför begränsad möjlighet till kopiering för privat bruk förklarade sig utskottet inte vara främmande för att ta initiativ till erforderliga lagstiftningsåtgärder. Den fråga som motionärerna tar upp avser möjligheten att lyssna på en inköpt cd-skiva i en cd-spelare. Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att en kopieringsspärr inte skall hindra detta. Utvecklingen på det här området kommer, som redovisats ovan, att följas noga. Enligt utskottets mening finns det nu inte skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av motionen. bör därför avslå motion L384. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om s.k. arenarätt. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 12 (m, kd). I motion L318 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om en utredning av arenarättigheter för evenemang som saknar upphovsrätt. Ett motsvarande yrkande om idrottens rätt att äga sina egna arrangemang framställs av m.fl. (m) i motion Kr281 (yrkande 4). Motioner med motsvarande innehåll har behandlats av utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen, senast (bet. 2004/05:LU7). Utskottet har uttalat att det varken i motionerna eller på annat sätt framförts några bärande skäl för att man i skall överväga införande av ett nytt immaterialrättsligt skydd som, såvitt utskottet känner till, inte förekommer i något annat europeiskt land och inte heller har varit aktuellt inom EU eller i något annat internationellt sammanhang . Utskottet vidhåller alltjämt sin uppfattning och anser att bör avslå motionerna L318 och Kr281 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av upphovsrättslagen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och av regeringen aviserat översynsarbete. Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c). m.fl. (fp) anför i motion L348 att en total översyn av upphovsrättslagen måste påbörjas möjligt i syfte att åstadkomma så överskådliga, tydliga och teknikneutrala regler som möjligt inom ramen för rådande upphovsrättsliga principer. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta (yrkande 6). Motsvarande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet vid behandlingen av regeringens proposition Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv /29/EG, m.m. (prop. 2004/05:110, bet. Utskottet erinrade då om att regeringen i propositionen aviserat att en redaktionell översyn av upphovsrättslagen skall inledas så snart genomförandet av direktivet är klart. I samband härmed har regeringen för avsikt att även se över vissa upphovsrättsliga sakfrågor. Utskottet framhöll vikten av att en redaktionell översyn av upphovsrättslagen påbörjas möjligt. Enligt utskottets mening fanns det inte anledning att föregripa det av regeringen aviserade arbetet genom några uttalanden från sida. Utskottet förutsatte att regeringen i samband med den översyn som aviserats tar de initiativ som kan anses erforderliga och i det sammanhanget beaktar de synpunkter som framställts motionsledes. Utskottet har inte heller nu någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller behovet av en översyn av upphovsrättslagen. Utskottet anser dock alltjämt med hänvisning till tidigare uttalanden att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida. Motion L348 yrkande 6 bör därför avslås. Konsumtion av immateriella rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på att principen om global konsumtion skall gälla inom EU- och EES-området. och (båda s) pekar i motion L358 på att det inom den svenska varumärkesrätten tidigare gällde s.k. global konsumtion, vilket innebär att varumärkesinnehavarens ensamrätt upphörde efter det att varan förts ut på marknaden, oavsett var i världen detta skett. Genom harmoniseringen av lagstiftningen på det immaterialrättsliga området inom EU har dock tvingats ändra detta på så sätt att konsumtionen nu är regional, dvs. gäller EU- och EES-området. Motionärerna anser att den inom EU skall driva frågan om en ändring till förmån för en global konsumtionsprincip. En sådan ändring skulle, enligt motionärerna, inte bara öppna den europeiska marknaden för import av billigare produkter utifrån utan även leda till att en större del av tillverkningsprocessen skulle hamna i . Det skulle i sin tur kunna medföra en långsiktig förbättring av dessa länders ekonomi och konkurrenskraft. Ett tillkännagivande begärs i enlighet härmed. En övergripande fråga inom EU rör konsumtion av immateriella rättigheter och möjligheterna till s.k. parallellimport. En immateriell rättighet innebär i regel en ensamrätt för rättighetshavaren att både sälja och importera den produkt som omfattas av rättigheten i fråga. Huvudregeln är dock att ensamrätten bara omfattar den första överlåtelsen, och därefter anses ensamrätten förbrukad (konsumerad). Konsumtionen sker när rättighetshavaren själv eller någon med hans samtycke för ut exemplar av produkten på marknaden, och den innebär att rättighetshavarens befogenheter därmed upphör vad gäller de överlåtna exemplaren. Reglerna om konsumtion bygger i allmänhet på en avvägning mellan rättighetshavarens intressen och intresset av fri omsättning av varor både inom ett land och över gränserna. Konsumtion av ensamrätterna kan var nationell, regional eller global. Global konsumtion innebär att ensamrätten anses ha konsumerats när produkten har förts ut på marknaden, oavsett i vilket land detta har skett. Regional konsumtion innebär att den konsumtionsgrundande överlåtelsen anses ha ägt rum om produkten förts ut på marknaden inom ett område eller en region som omfattar flera länder. Den praktiska effekten av nationell eller regional konsumtion är att rättighetshavaren har möjlighet att motsätta sig att produkter, som med hans samtycke har förts ut på marknaden utanför det land eller den region där rättighetshavaren har skydd, återimporteras eller parallellimporteras till det land eller den region som omfattas av ensamrätten. En rättighetshavare kan därigenom separera olika marknader från varandra och upprätthålla en prisdifferentiering mellan dem. Inom EU är numer regional, dvs. EU/EES-vid, konsumtion huvudregel på hela det immaterialrättsliga området. Såvitt gäller varumärkesrätten upprätthöll tidigare principen om global konsumtion. När frågan har varit föremål för behandling i utskottet har utskottet framhållit att principen om global konsumtion ligger i linje med strävanden att åstadkomma en friare världshandel och att den är i konsumenternas intresse (bet. 1992/93:LU17 och 1994/95:LU4). Som ett resultat av ett avgörande i (mål C-355/96, den s.k. Silhouettedomen) gäller dock principen om regional konsumtion nu även inom varumärkesrätten. har i EU, tillsammans med vissa andra länder, verkat för att få till stånd en övergång till global konsumtion så att t.ex. parallellimport blir tillåten även från länder utanför EU- och EES-området. finns en departementsövergripande arbetsgrupp för parallellimport som har till uppgift att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå detta. har vid tidigare samråd enhälligt ställt sig bakom regeringens hållning (jfr skr. 2004/05:60). Utskottet kan således konstatera att regeringen arbetar utifrån den inriktning som motionärerna förespråkar och att tidigare ställt sig bakom det arbetet. Mot bakgrund härav anser utskottet att det inte finns skäl för något uttalande från sida med anledning av motionen. Motion L358 bör därför avslås. Patentansökningar, punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om patentansökningar. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L220 och 2005/06:L230. Vi delar motionärens uppfattning att det svenska regelverket för hanteringen av patentansökningar bör ändras och harmoniseras med det europeiska systemet. Skillnaden i systemen innebär att svenska uppfinnare vänder sig till EPO för att genomgå en mer tidsödande process i stället för att vända sig till PRV för snabb handläggning. Det enda rimliga är att , i likhet med andra nordiska länder, ändrar bestämmelserna så att uppgifter som lämnas till PRV inte i samma utsträckning som blir allmänt tillgängliga. Därigenom ges ett ökat skydd för de uppfinningar som patent söks för. Vidare anser vi, i likhet med motionären, att lättnader bör införas i de språkkrav som gäller för patentansökningar i . Numer är det oftast nödvändigt att ta professionell expertis till hjälp för att tolka patenthandlingar. För dessa experter är det lika naturligt att hantera texter på engelska som på svenska. Många företag använder också engelska som arbetsspråk och det är kostsamt för dem att behöva översätta handlingarna till svenska. Mot den bakgrunden bör kravet på att patentansökningar skall ges in på svenska eller i svensk översättning kunna tas bort, eller i vart fall begränsas till att gälla enbart patentkraven, och handlingar skrivna på engelska bör i stället godtas. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ för att åstadkomma ändringar i enlighet med det anförda. Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L220 och L230, som sin mening ge regeringen till känna. Gemenskapspatent, m.m., punkt 2 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om gemenskapspatent, m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:L348 yrkandena 2 och 3. Behovet av internationellt samarbete på patentområdet har ökat . Som anges i motion L348 ligger det i ett litet och frihandelsberoende lands intressen att patentsystemet i så hög utsträckning som möjligt är samordnat och integrerat på europeisk och internationell nivå. För att EU skall erbjuda ett internationellt konkurrenskraftigt näringsklimat behöver det bli lättare och billigare att registrera patent som gäller i hela EU. Kostnaderna för patentskydd är betydligt högre i EU än i t.ex. , något som är till stor nackdel för innovationsklimatet i unionen. Mot den bakgrunden behövs ett gemenskapspatent. Vi är oroade över att strävandena att nå fram till ett kompromissförslag riskerar att upphäva de fördelar med ett gemenskapspatent som utgör själva poängen med en sådan reform. linje i förhandlingsarbetet måste vara att försvara intentionerna bakom gemenskapspatentet och att inte godkänna några kompromisser som leder till införande av ett system som inte innebär radikala förbättringar i fråga om kostnader och tidsåtgång. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L348 yrkandena 2 och 3, som sin mening ge regeringen till känna. Datorrelaterade uppfinningar, punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om datorrelaterade uppfinningar. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L348 yrkande 1 och 2005/06:T500 yrkande 9 och avslår motion 2005/06:L283 yrkandena 1-5. Vi anser att gränsdragningen mellan patentskydd och upphovsrätt måste bevakas när det gäller innovationer baserade på IT-lösningar. Enligt vår mening skall den fria programutvecklingen inte motarbetas och mjukvara skall allmänt sett inte vara patenterbar. Däremot är det viktigt att det finns en möjlighet att bevilja patent för tekniska uppfinningar där mjukvara ingår i uppfinningen. Vi är dock bestämt emot en utveckling i riktning mot det amerikanska patentsystemet där programvara i sig är patenterbar även om en teknisk lösning inte ingår. Den europeiska grundprincipen om att patentskyddet skall reserveras för uppfinningar som utgör en tidigare okänd lösning av ett tekniskt problem måste försvaras. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L348 yrkande 1 och T500 yrkande 9 samt med avslag på motion L283 yrkandena 1-5, som sin mening ge regeringen till känna. Datorrelaterade uppfinningar, punkt 3 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om datorrelaterade uppfinningar. Därmed bifaller motion 2005/06:L283 yrkandena 1-5 och avslår motionerna 2005/06:L348 yrkande 1 och 2005/06:T500 yrkande 9. Som anges i motion L283 är anslutet till den europeiska patentkonventionen. Det innebär att den svenska patenträtten påverkas av den praxis som blir följden av det europeiska patentverkets rättstillämpning.