bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — Kommittén menar att det är angeläget att det internationella engagemanget i hög grad integreras i övriga verksamhet. De viktiga erfarenheter som kan vinnas genom interparlamentariska samarbete och av de parlamentariska delegationerna bör tillgodogöras av i sin helhet. En förbättrad återkoppling kan åstadkommas genom att i görligaste mån tillämpar samma synsätt som för arbete med EU-frågor, vilket innebär att utskotten ges ett uttalat ansvar för också de internationella aspekterna av de frågor som tillhör utskottens respektive beredningsområde. För att underlätta förankringen och säkra återkopplingen till riksdagsarbetet av det interparlamentariska samarbetet är ett bra samarbete mellan tjänstemännen i riksdagsförvaltningen viktigt. Ett utökat utbyte och fler gemensamma aktiviteter mellan utskotten och de internationella delegationerna i bör eftersträvas så att delegationernas arbete så långt möjligt förankras i utskottens ärendeberedning. Riksdagsstyrelsen har ett särskilt ansvar för ärenden av större vikt rörande internationella kontaktverksamhet. Riksdagsstyrelsen kan få vägledning för sina beslut bl.a. genom de möten som kommit att hållas mellan talmannen, delegationspresidierna och utrikesutskottets presidium, men också genom ordförandekonferensen. Ökningen av det interparlamentariska samarbetet ställer krav på och andra nationella parlament att internt samordna sin verksamhet i syfte att undvika duplicering av arbete och i syfte att säkerställa att parlamentet i internationella sammanhang representeras på ett sätt som medför att deltagandet kan kopplas till det dagliga arbetet i utskotten. Fackutskottens roll bör lyftas fram i det interparlamentariska samarbetet, vilket i förlängningen underlättar återkopplingen till verksamheten i och till partigrupperna. Utrymme bör enligt också skapas för ett fördjupat samarbete mellan de nationella parlamentens fackutskott, t.ex. inom närområdet och inom EU. I ökad utsträckning bör det kunna eftersträvas att även i andra sammanhang, t.ex. när anordnar temakonferenser, specialmöten och liknande, representeras av den eller de ledamöter som har ett ansvar för sakfrågorna genom sin fackutskottstillhörighet. Också vänskapsföreningar kan spela en viktig roll i det interparlamentariska samarbetet. Kommittén anser att vänskapsföreningarna kan vara en naturlig kontaktpunkt vid internationella besök. De skapar nätverk som leder till fördjupade kontakter. internationella kansli kan också ge visst stöd till vänskapsföreningarna, dock utan att fungera som regelrätt sekretariat. Vänskapsföreningarna är i stället till karaktären naturligen nära kopplade till ledamotens utövande av sitt förtroendeuppdrag. Kommittén kan därför anse det naturligt att sekretariatsuppgifter för vänskapsföreningarna kan lösas inom ramen för den nu genomförda utbyggnaden av antalet politiska sekreterare till partigrupperna. Mot bakgrund av det ovan anförda och med en alltjämt fortsatt internationalisering och ständig utveckling av de internationella kontakterna anser kommittén sammanfattningsvis att det interparlamentariska samarbetet bör spela en fortsatt viktig roll. En förutsättning för att skall kunna delta i detta samarbete på ett ändamålsenligt sätt är, enligt kommittén, att och dess organisation återkommande låter genomlysa den internationella verksamheten och se över vilka prioriteringar som görs. Formerna för talmannens möten med delegationspresidierna och utrikesutskottets presidier bör utvecklas. Dessa möten kan bidra till principiella resonemang och diskussioner om prioriteringar inom den internationella verksamheten men bidrar också till ett viktigt informationsutbyte i syfte att undvika onödigt dubbelarbete. Kommittén konstaterar också att riksdagsstyrelsen, genom 1 kap. 5 § andra stycket riksdagsordningen, har givits en tydlig roll i arbetet med att få till stånd ett mer övergripande ansvar för utvecklingen i fråga om vilka prioriteringar och strategiska bedömningar som kan behöva göras mellan olika behov. och (båda s) begär i motion 2005/06:K463 att skall besluta att partierna har fri nomineringsrätt till utskott i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt 7 kap. 2 § riksdagsordningen skall val som förrättas av kammaren beredas av en särskild valberedning utsedd inom . Enligt 8.6.1 i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser väljer för varje tjugo ledamöter till svenska delegation. Någon ändring av dessa bestämmelser föreslås inte i riksdagsstyrelsens framställning. Enligt arbetsordning finns en valkommitté, som efter de nordiska partigruppernas nomineringar förbereder och framlägger förslag i de val som skall förrättas av plenarförsamling. Kammarrätten i framhåller att det är angeläget att parlamentariker ökar sitt internationella engagemang och att det i huvudsak inte finns något att invända mot de synpunkter som förs fram av kommittén. Kammarrätten ifrågasätter emellertid från principiella utgångspunkter om det är lämpligt att parlamentariker deltar i regeringsdelegationer. Blir de då inte möjligen i vissa fall eller situationer företrädare för regeringen, och kommer de i så fall att vara klara över detta? Den föreslagna ordningen kan bidra till att roller blandas samman och framstå som otydlig för dem som deltar i en regeringsdelegation men även för värdlandets företrädare. Yttranden från andra utskott delar kommitténs uppfattning att det i första hand bör vara ledamöter i de berörda fackutskotten som företräder i olika internationella sammanhang. Det finns dock enligt kulturutskottet tillfällen då även andra ledamöter är minst lika lämpade att ikläda sig denna roll på grund av sin bakgrund, sitt kunnande, sitt engagemang eller av andra liknande skäl. Liksom måste man alltså kunna godta även situationer då den omedelbara kopplingen till det nationella parlamentet saknas. Partiernas fria nomineringsrätt får inte inskränkas. pekar på att inte omnämnt deltagandet i Cosac, vilket är ett fördragsreglerat samarbete mellan nationella parlaments EU-organ och . vill understryka betydelsen av ökade kontakter med andra fackutskott, inte minst med parlament inom Europeiska unionen. En förutsättning för att det omfattande interparlamentariska samarbetet skall bli en angelägenhet för alla ledamöter är att det finns ekonomiska resurser till tolkning. Tolkning av överläggningarna ökar precisionen i de politiska överläggningarna och därmed värdet av dessa. Riksdagsstyrelsen bör därför avsätta särskilda medel i detta syfte. delar bedömning om värdet av att riksdagsledamöter deltar i internationella processer. Direkt folkvalda parlamentariker skall vara representativa för väljarna och har därigenom en särskild legitimitet. Ledamöternas deltagande i internationella processer ger möjlighet för dem att i internationella sammanhang skapa opinion för svenska synsätt och även att i kontakt med sina väljare skapa internationell förståelse. Med anledning av vad Kammarrätten i anfört om deltagande i regeringsdelegationer vill utskottet understryka att i flera ställningstaganden ansett det angeläget att nationella parlamentariker kan vara representerade i regeringsdelegationer. Det har bl.a. konstaterats att det finns ett betydande värde i parlamentarikers deltagande i den svenska regeringsdelegationen vid . Utskottet delar också kommitténs bedömning att ökningen av det parlamentariska arbetet ställer krav på och andra nationella parlament att internt samordna verksamheten i syfte att undvika dubbelarbete och att säkerställa att parlamentet i internationella sammanhang representeras på ett sätt som medför att deltagandet kan kopplas till det dagliga arbetet i . I normalfallet innebär det att representationen främst bör hämtas från det fackutskott som har beredningsansvaret för frågan. Någon ändring i partiernas fria nomineringsrätt är inte avsedd. Som också understryks av försvarsutskottet bör utrymme skapas för ett fördjupat samarbete mellan de nationella parlamentens fackutskott, t.ex. inom EU. Med anledning av vad försvarsutskottet anfört om behovet av resurser för tolkning vill hänvisa till vad kommittén anfört om att en arbetsgrupp under ledning av riksdagsdirektören föreslås få riksdagsstyrelsens uppdrag att bereda resursfrågorna vidare samt till att utskottet kommer att behandla ett förslag från riksdagsstyrelsen som bl.a. gäller resurser för EU-resor. I motion 2005/06:K463 (s) begärs ett beslut om fri nomineringsrätt för partierna till utskott. förslag innebär inte några förändringar när det gäller partiernas nomineringsrätt till svenska delegation. Enligt arbetsordning finns en valkommitté som efter de nordiska partigruppernas nomineringar förbereder och framlägger förslag i de val som skall förrättas av plenarförsamling. Mot denna bakgrund saknas enligt utskottets mening skäl för att fatta något beslut i frågan. Motion 2005/06:K463 avstyrks. föreslår att godkänner de riktlinjer för interparlamentariska samarbete som redovisas i huvudbetänkandet års riksdagskommitté, avsnitt 4.4. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker förslaget i framställningen att bostadsutskottet och lagutskottet skall ersättas av ett nytt civilutskott. Utskottet tillstyrker delvis förslagen när det gäller ärendefördelningen mellan utskott och föreslår vissa ytterligare justeringar av de aktuella tilläggsbestämmelserna. Vidare tillstyrks att godkänner de föreslagna riktlinjerna för arbetet i utskott. En rad motioner om andra utskottsindelningar och ärendefördelningar avstyrks. Jämför reservation 2 (s). föreslår vissa ändringar i utskottsindelningen och ärendefördelningen. Kommittén anser att antalet utskott bör minska genom att bostads- och lagutskottens beredningsområden överförs till ett nytt utskott benämnt civilutskottet. Dock bör beredningsområdet för det nya utskottet begränsas på så sätt att ansvaret för ärenden om länsförvaltning och rikets administrativa indelning samt sådana kommunfrågor som inte tillhör annat utskotts beredning överförs till . Vidare bör ärenden rörande utsökningsbalken överföras till skatteutskottet, växel- och checkrätt till finansutskottet, transporträtt till trafikutskottet och immaterialrätt till näringsutskottet. Kommittén anser det vara motiverat att till försvarsutskottet föra beredningen av vissa ärendegrupper med anknytning till samhällets sårbarhet. Genom en sådan förändring skapas bättre möjlighet att uppnå en helhetssyn och en effektiv användning av samhällets resurser. Som ytterligare argument anförs att den moderna tidens hot, allvarliga kriser och angrepp ofta har snabba förlopp och kort, om alls någon, förvarningstid. Förberedelser för och förmåga till omedelbar krishantering är av avgörande betydelse. Analyser, förberedande åtgärder, operativa insatser och finansieringsfrågor bör i hållas samman i ett utskott. På så sätt ges sårbarhets- och säkerhetsfrågorna en högre prioritet än med nuvarande ordning. Förslaget bidrar också enligt till att jämna ut arbetsbelastningen mellan utskotten. Kommittén anser vidare att ansvaret för beredningen av integrationsfrågor bör föras över från socialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet. En viktig del av integrationsarbetet har en direkt koppling till arbetsmarknaden. Tillsammans med en markering av utskottets speciella ansvar för jämställdhetsfrågor bidrar denna förändring till att ge arbetsmarknadsutskottet en särskild roll i arbetet mot diskriminering i olika former. När det gäller jämställdhetsfrågor anser kommittén att alla utskott även fortsättningsvis skall ansvara för att ärenden inom deras beredningsområden analyseras utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Den praxis som har utvecklats att till arbetsmarknadsutskottet hänvisa jämställdhetsfrågor som inte tillhör något annat utskotts beredningsområde bör dock skrivas in i riksdagsordningen. Förslagen får konsekvenser för indelningen i utgiftsområden. Kommittén lägger inte fram något formellt förslag beträffande ändringar i utgiftsområdesindelningen utan förutsätter att så sker vid utskottsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen. Det arbete som pågår för att nå ett bättre utnyttjande av de samlade kansli- och utredningsresurserna bör enligt kommitténs mening fortsätta att utvecklas. och (båda fp) begär i motion 2005/06:K273 en radikal reformering av utskottsindelningen. Bland annat måste det enligt motionen ifrågasättas om ett separat skatteutskott är nödvändigt och om inte dessa frågor bättre avförs i finansutskottet eller tas om hand av de olika sakutskotten där så är lämpligt. Samma resonemang torde gälla andra utskott med nuvarande låg arbetsbelastning. interna arbete måste enligt motionen skötas så rationellt som möjligt så att riksdagsledamöterna ges gott om tid till det viktiga arbete som utförs i mötet med väljarna på hemmaplan. och (båda v) yrkar i följdmotion 2005/06:K5 att den föreslagna sammanslagningen av lagutskottet och bostadsutskottet inte genomförs och att antalet utskott i därmed blir oförändrat. Motionärerna hänvisar till att förslaget att slå samman bostadsutskottet med lagutskottet till ett civilutskott innebär att bostadspolitiken osynliggörs. förslag skulle kunna leda till en otydlighet gentemot medborgare och aktörer, och därmed försvåras det demokratiska inflytandet. Motionärerna hänvisar också till att antalet ledamöter med ordinarie uppdrag skulle reduceras med ett mindre antal utskott. och (båda s) begär i motion 2005/06:K342 att lagutskottets namn ändras till civilrättsutskottet. I motion 205/06:K242 av () föreslås i stället en sammanslagning av försvars- och utrikesutskotten. Enligt motionen smälter i allt snabbare takt frågor kring utrikespolitiska ställningstaganden inom den traditionella diplomatin, militära insatser samt en samordnad säkerhetspolitik samman. förblir den svenska förmåga att hantera dessa frågor svagare än vad den kunde ha varit. Motionären hänvisar till att sammansatta utrikes- och försvarsutskott förekommit vid ett ökat antal tillfällen. Utskottshanteringen av frågor som rör rikets säkerhet tas upp i motion 2005/06:K461 av och (båda s). Det är enligt motionen stora och tröga strukturer som behöver ändras när man skall gå från totalförsvar till att bygga upp krishanteringsförmågan. De nya hoten möts inte med soldater eller krigsmateriel. Problemet är snarare det sårbara samhället. bör se över hur man på bästa sätt hanterar frågor som rör hot mot det svenska samhället. bör enligt motionen besluta om en översyn av utskottshanteringen av frågor som rör rikets säkerhet. I motion 2003/04:FöU268 yrkande 5 av m.fl. (kd) föreslås att närings-, justitie- och försvarsutskotten gemensamt skall bereda sektorsövergripande frågor inom sårbarhets- och säkerhetsområdet. Motionärerna menar att medborgarintresset då skulle gå före sektorsintresset. () föreslår i motion 2005/06:K290 att de areella näringarna organisatoriskt förs över till näringsutskottet och dagens miljö- och jordbruksutskott renodlas till ett miljöutskott. och (båda kd) begär i motion 2005/06:So636 yrkande 3 ett familjeutskott. Familjepolitiken är enligt motionärerna svår för en enskild att få ett samlat grepp över. Även för politiker saknas det ofta konsekvensbeskrivningar av de fattade besluten. Motionärerna pekar på att bostadsförsörjningsstöd hanteras i ett utskott, barnbidragen i ett annat, förskoleverksamheterna i ett tredje osv. I motion 2005/06:K358 av () begärs ett barn- och familjerättsutskott där alla barnfrågor samlas. övriga områden skulle kunna delas upp mellan bl.a. bostadsutskottet, näringsutskottet och skatteutskottet. Med en sådan lösning, i stället för det förslag som ligger på riksdagsstyrelsens bord , skulle de mest belastade utskotten, såsom socialutskottet och justitieutskottet, få avlastning. Det behövs enligt motionen tydliga förändringar i organisation som sätter barnen ytterligare i fokus, och skulle med denna lösning ta ytterligare ett steg i det svenska åtagandet att förverkliga . Ett jämställdhetsutskott för att få ett forum för politiska diskussioner begärs i motion 2005/06:K357 yrkande 3 av (-). Utskottet skall enligt motionen tydliggöra hur könsmaktsordningen tar sig uttryck och samverkar inom olika politikområden och vara vägledande och uppföljande organ för övriga utskott. m.fl. (v) begär i motion 2005/06:A261 ett uppdrag till riksdagsstyrelsen att pröva vilka åtgärder som är nödvändiga för att samtliga utskott skall få en formell plattform för att föra upp jämställdhetsfrågor inom sina respektive sakområden (yrkande 8). I motionen begärs ocksåen kontrollfunktion för jämställdhetsarbete genom regelbundet återkommande granskningar och jämställdhetsrevisioner av utskott (yrkande 9). m.fl. (mp) begär i motion 2005/06:K453 att beslutar om ändring i riksdagsordningen för att tydliggöra vilket utskott i som har det övergripande ansvaret för frågor om politik i och och på vilket sätt relaterade frågor som tas upp i , utrikes- och finansutskotten skall hanteras mellan utskotten (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande till regeringen om att involveras i processen kring nominering av styrelseledamot och ordförande i och (yrkande 3) och om att regeringen skall redovisa sina ställningstaganden i och i den skrivelse som lämnas till (yrkande 4). () begär i motion 2005/06:K252 yrkande 1 att det i varje utskott belyses vad som kan göras inom respektive ämnesområde för att skapa en lugnare samhällsrytm där det finns tid för ro och återhämtning. Den samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid har inget att invända mot förslagen vad avser sammanslagning av utskott eller omflyttningar av ärendefördelningen av utskott. anser att skälen för sammanslagning av bostads- och lagutskotten förefaller svaga. Kopplingen mellan de två utskotten är svag. Om huvudsyftet vore att åstadkomma en jämnare arbetsbelastning mellan utskotten vore det enligt universitet rimligt att göra en generell översyn; försvarsutskottets arbetsbelastning är t.ex. jämförelsevis ringa. LO framhåller att förslaget att slå samman lag- och bostadsutskotten vid en första anblick kan te sig naturligt med hänvisning till lägre arbetsbelastning än andra utskott. LO avvisar dock förslaget med hänvisning till behovet att stärka såväl bostadspolitiken som konsumentpolitiken. Det senare politikområdet bereds i lagutskottet. De båda utskottens beredningsområden är också tämligen väsensskilda, varför det enligt LO inte finns några samordningsvinster att tala om med en sammanslagning. framhåller att lagutskottets beredning kännetecknas av civilrättsliga lagstiftningsärenden medan bostadsutskottet kännetecknas av offentligrättsliga beredningar. Skälen till en sammanslagning av just dessa utskott är enligt inte övertygande. Om syftet är en jämnare arbetsfördelning bör hela utskottsorganisationen genomlysas för att uppnå en så effektiv organisation som möjligt. Det bör skapas förutsättningar för utskottscheferna att utöva ett gott ledarskap och för både utskottschefer och medarbetare att ha en rimlig arbetsbelastning. Yttranden från andra utskott anser (yttr. 2005/06:LU1y) sammanfattningsvis att någon sammanslagning av lagutskottet och bostadsutskottet inte bör ske. Om det anses nödvändigt att minska antalet utskott bör ytterligare överväganden och förslag komma till stånd. erinrar om att i tidigare liknande sammanhang uttalat att det endast undantagsvis bör komma i fråga att av t.ex. starka arbetsfördelningsskäl mot båda eller endera utskottens vilja beslutar att överföra ärendegrupper från ett utskott till ett annat (bet. KU 1982/83:31 s. 14). anser att tidigare i utredningssammanhang framförda synpunkter att det finns ett stort värde i att den centrala civilrätten bereds samlat i ett renodlat civillagutskott, alltjämt äger giltighet. En grundläggande invändning mot förslag är, enligt lagutskottets mening, att det inte finns någon närmare koppling mellan de frågor som behandlas i lagutskottet och i bostadsutskottet som kan utgöra underlag för en sammanslagning. beredningsområde är relativt homogent utmejslat efter fackområdesprincipen med starka inslag av offentlig rätt. Den enda koppling som finns till lagutskottet är bestämmelserna i 12 och 13 kap. jordabalken om hyra respektive tomträtt samt bostadsrättslagen (1991:614). förslag att överföra ärenden rörande utsökningsbalken till skatteutskottet, växel- och checkrätt till finansutskottet, transporträtt till trafikutskottet och immaterialrätt till näringsutskottet är enligt lagutskottet inte genomtänkt. påstående (s. 103) att utsökningsbalken skulle ha ett lösligare samband med utskottets övriga beredningsområde är enligt lagutskottet inte riktigt. Att inte hålla insolvensrätten samlad skulle, enligt utskottets mening, vara direkt olämpligt och innebära stora samordningssvårigheter. När det sedan gäller transporträtten är en överföring till trafikutskottet förenad med likartade bekymmer som när det gäller förslaget om utsökningsbalkens överföring till skatteutskottet. Transporträtten är ett omfattande civilrättsligt rättsområde. I området ingår bl.a. sjölagen (1994:1009), järnvägstrafiklagen (1985:192) och annan lagstiftning innefattande central civilrätt. Transporträtten baseras nästan uteslutande på internationella konventioner. Med undantag för prefixet "transport" finns egentligen inte några som helst anknytningar till trafikutskottets nuvarande beredningsområde. Om Riksdagskommitténs förslag i denna del genomförs kan det antas leda till samordningssvårigheter mellan lagutskottet och trafikutskottet. Immaterialrätten - bl.a. upphovsrätt och industriellt rättsskydd - rymmer enligt lagutskottet en mångfasetterad verklighet. Ser man till önskemålet att lagstiftnings- och budgetärenden inom ett och samma ämnesområde skall beredas i samma utskott ligger det närmare till hands att föreslå en överflyttning av upphovsrätten och kanske också lagstiftningen om mönsterskydd till kulturutskottet samt växtförädlarrättslagen (1997:306) till miljö- och jordbruksutskottet. Enligt lagutskottets mening bör emellertid hela immaterialrätten allt framgent behållas samlad inom lagutskottets beredningsområde, liksom transporträtten. Vad gäller förslag rörande budgetansvaret för pekar lagutskottet på att några motsvarande förslag inte förts fram beträffande övriga närliggande anslag inom utgiftsområde 24, nämligen anslagen 40:1 , 40:3 , 40:4 , 40:5 Åtgärder på konsumentområdet och 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter. Därutöver väcker utskottet frågan om inte det av framlagda förslaget borde ha föranlett förslag till ändringar också i 4 kap. 6 § första stycket riksdagsordningen och i tilläggsbestämmelsen 4.6.3 om skatteutskottets beredningsområde. När det gäller namnet på det föreslagna nya utskottet har lagutskottet också invändningar. säger, som även är inne på, mycket lite om vad beredningsområdet innehåller. Ordet "civil" för tankarna till ord och begrepp som exempelvis "allmänt medborgerlig; icke militär; som gäller tvistemål". framhåller i yttrandet (yttr. 2005/06:BoU4y) att ett huvudsyfte med arbete har varit att söka utjämna arbetsbelastningen mellan utskotten. Det är en enligt utskottets mening väl motiverad ambition, som emellertid inte uppnås genom den föreslagna sammanslagningen av bostadsutskottet och lagutskottet. Tvärtom anser bostadsutskottet att risken är uppenbar att ytterligare ett mycket arbetsbelastat utskott tillskapas. Förslaget om en sammanslagning innebär att det uttryckta önskemålet om att minska antalet utskott tillgodoses, men det sker i så fall till priset av att ett utskott bildas som saknar ett sammanhållet beredningsområde. avstyrker därför förslaget. förordar i stället att förnyade och mer grundliga överväganden kommer till stånd när det gäller utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten. En viktig utgångspunkt i detta arbete måste enligt utskottet vara en strävan att bibehålla eller skapa sammanhållna och politiskt relevanta beredningsområden som en jämnare arbetsbelastning mellan utskotten uppnås.