bet · GT01KU25 · 2006-01-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner från allmänna motionstiden , som avser olika aspekter på regionalisering. Utskottet avstyrker samtliga motioner med hänvisning till främst arbete. En reservation (c) och ett särskilt yttrande (kd) har lämnats. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2005/06:K207 av (), 2005/06:K220 av och (båda m) yrkandena 1 och 2, 2005/06:K279 av m.fl. (m) yrkandena 1-3, 2005/06:K325 av och (båda kd), 2005/06:K402 av () yrkandena 1-4, 2005/06:K403 av och (båda c), 2005/06:K417 av och (båda c), 2005/06:K422 av m.fl. (kd), 2005/06:K445 av m.fl. (c) yrkandena 1, 2, 5 och 7-9, 2005/06:N304 av m.fl. (fp) yrkande 1, 2005/06:N380 av och (båda m) yrkande 7, 2005/06:N439 av Per m.fl. (m) yrkande 10, 2005/06:N474 av m.fl. (m, fp, kd, c) yrkande 2 och 2005/06:A309 av m.fl. (c) yrkande 3. Reservation (c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet består av ett antal motioner från allmänna motionstiden som rör regionalisering i olika avseenden. De i betänkandet upptagna motionsförslagen rör frågor som har behandlat och avstyrkt tidigare , senast i betänkandena /05:KU7 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och , 2004/05:KU13 Författningsfrågor - förenklad ordning, 2004/05:KU23 Författningsfrågor och 2002/03:KU18 Frågor om regional demokrati. Några av motionsförslagen har behandlats av socialutskottet, senast i betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker samtliga motioner med hänvisning till tidigare ställningstaganden, där utskottet hänvisat till pågående beredning, främst pågående arbete. Jämför reservation (c) och särskilt yttrande (kd). För regional samverkan finns olika former. I län och pågår försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, i län och i . Verksamheten regleras huvudsakligen i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, fortsättningsvis benämnd försökslagen. För landet i övrigt finns möjligheten till regional samverkan enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen, som trädde i kraft (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Den regionala ansvarsfördelningen i län och enligt försökslagen grundas på riksdagsbeslut under /97 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77 och prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). Försökslagen har begränsad giltighetstid. Den var till en början bestämd att gälla t.o.m. utgången av , men giltighetstiden förlängdes genom riksdagsbeslut i fråga om län och t.o.m. utgången av (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138, SFS 2002:41). Till och med utgången av bedrevs försöksverksamhet enligt försökslagen även i län och . Försöksverksamheten enligt försökslagen innebär att det sektorsövergripande regionala utvecklingsansvaret har förts över från länsstyrelserna till regionala självstyrelseorgan i länen. Självstyrelseorganen utgörs i de nuvarande försökslänen av , som är ett direktvalt organ. och får med stöd av försökslagen betecknas regionfullmäktige respektive . Försöksverksamheten innebär i dessa län således att landstingen tillförs nya uppgifter avseende regional utveckling. Utom i försökslagen finns regler av betydelse för försöksverksamheten i ett antal förordningar, såsom förordningen (2002:864) med länsstyrelseinstruktion, förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete och förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet och i olika regeringsbeslut. Samverkansorganen enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen utgörs av kommunalförbund där samtliga kommuner i länet är medlemmar och där kan vara medlem. Samverkansorganen utarbetar program för länets utveckling och samordnar utvecklingsinsatser i länet för att genomföra programmet. De har befogenhet att besluta om länsplaner för regional infrastruktur och om vissa statliga medel för regional utveckling. De har också ansvaret för utveckling och förankring av tillväxtprogram. På bedrivs också en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning enligt lagen om sådan verksamhet (SFS 1997:1144). Lagen gäller till utgången av . Verksamheten innebär att länsarbetsnämnden och inordnas i organisation. Regler för fördelningen av kulturpolitiska medel har meddelats i förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Förordningen har upphört att gälla men skall tillämpas på det regionala självstyrelseorganet i län t.o.m. utgången av . (Fi 2003:02, dir. 2003:10 och 2004:93), som är parlamentariskt sammansatt, har i uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. har i en första etapp identifierat, belyst och övergripande analyserat de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen och kommunerna samt identifierat, belyst och övergripande analyserat de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. Kommittén har redovisat det uppdraget i delbetänkandet Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123). I en andra etapp har kommittén i uppdrag att analysera och bedöma om strukturen och uppgiftsfördelningen inom staten och mellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras. Syftet är dels att förbättra samhällsorganisationens möjligheter att hantera framtidens välfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt inom ramen för hållbar utveckling, dels att förbättra medborgarnas möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande genom att skapa en tydligare samhällsorganisation. Kommittén skall där den finner det motiverat föreslå förändringar. I uppdraget ingår att analysera och vid behov föreslå förändringar av hälso- och sjukvårdens struktur och nuvarande uppgiftsfördelning mellan staten, landstingen och kommunerna samt att lämna förslag på hur ansvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling skall fördelas mellan staten och den kommunala nivån. I kommitténs uppdrag ingår att analysera och lämna förslag avseende försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och . Kommittén skall analysera och lämna förslag på hur ansvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling, inklusive regionalt samarbete över nationsgränser, skall fördelas mellan staten och den kommunala nivån. I det uppdraget ingår att bedöma för- och nackdelar med en direkt respektive indirekt vald regional nivå med ansvar för regionala utvecklingsfrågor. Kommittén skall också överväga om den regionala nivån kan se olika ut i skilda delar av landet när det gäller fördelningen av ansvar för uppgifter med anknytning till regional utveckling. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara en välfärd på lika villkor och efter behov och som styrs demokratiskt och är solidariskt skattefinansierad. Kommittén skall utifrån ett medborgarperspektiv i alla delar av sitt uppdrag analysera och definiera praktiskt tillämpbara principer av begreppet likvärdighet. Kommittén skall redovisa resultaten av sitt arbete . (Ju 2004:11, dir. 2004:96), också parlamentariskt sammansatt, har till uppdrag att göra en samlad översyn av regeringsformen. skall på lämpligt sätt samråda med . Utredningsuppdraget skall redovisas . (Ju 2001:05, dir. 2001:39) har haft i uppdrag att undersöka de rättsliga förutsättningarna för att svenska kommuner skall kunna samarbeta med finska och andra utländska kommuner i gemensamma offentligrättsliga samarbetsorgan. Utredningen överlämnade sitt betänkande Ett internationellt kommunalförbund (SOU 2002:84) med bilagedel (SOU 2002:85). Utredningen framhöll att det för att ett internationellt kommunalförbund skulle kunna bildas - med hänsyn till reglerna i 10 kap. regeringsformen och folkrättsliga principer - krävs att det sker genom en internationell överenskommelse och att kommunalförbundets befogenheter skall anges i överenskommelsen. Betänkandet har remissbehandlats och mötts av omfattande kritik. Arbete med frågan pågår fortfarande inom . Efter kompletterande utredning, som pågår, skall en departementspromemoria utarbetas, och även denna skall enligt planeringen remissbehandlas. Samtliga motioner som anges i förteckningen över behandlade förslag avser frågor om regionalisering i olika avseenden. Utskottet behandlade motioner om regionalisering senast i betänkande 2004/05:KU7 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och . I betänkandet behandlades regeringens förslag om att försöksverksamheten skulle fortgå t.o.m. . Utskottet delade regeringens uppfattning att samlade bedömning av den regionala nivåns struktur och uppgiftsfördelning inte borde föregripas och att den pågående försöksverksamheten borde fortsätta i den omfattning som gällde. Ett antal motioner, vari begärdes tillkännagivanden om permanentning och förändring av försöksverksamheten, avstyrktes av utskottet med hänvisning till att resultatet av arbete borde avvaktas, och utskottet fann något ytterligare uppdrag till kommittén inte vara påkallat. - Företrädaren för reserverade sig för en permanentning av den pågående försöksverksamheten och för tilläggsdirektiv till att lägga fram förslag om en fortsatt regionalisering av . - Företrädarna för liberalerna och lämnade särskilda yttranden, där de förklarade att de avstod från att reservera sig med hänvisning till arbete. Frågan om samverkan över nationsgränserna behandlades senast i utskottets betänkande 2002/03:KU18. Utskottet avstyrkte föreliggande motioner med hänvisning till pågående beredning av förslag. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning att resultatet av arbete bör avvaktas och att något ytterligare uppdrag till kommittén inte är påkallat. Utskottet avstyrker med denna bedömning samtliga här behandlade motioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Regionalisering (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i denna reservation. 2005/06:K402 av () yrkandena 1 och 4, 2005/06:K445 av m.fl. (c) yrkandena 1, 2, 5 och 7-9 samt 2005/06:A309 av m.fl. (c) yrkande 3, 2005/06:K207 av (), 2005/06:K220 av och (båda m) yrkandena 1 och 2, 2005/06:K325 av och (båda kd), 2005/06:K402 av () yrkandena 2 och 3, 2005/06:K403 av och (båda c), 2005/06:N304 av m.fl. (fp) yrkande 1, 2005/06:N439 av Per m.fl. (m) yrkande 10 och 2005/06:N474 av m.fl. (m, fp, kd, c) yrkande 2 och 2005/06:K279 av m.fl. (m) yrkandena 1-3, 2005/06:K417 av och (båda c), 2005/06:K422 av m.fl. (kd) och 2005/06:N380 av och (båda m) yrkande 7. Som anförs motionsvis anser att den samhällsform som bäst tillgodoser ett starkt skydd för det lokala självstyret med regional och nationell handlingskraft är federalism, dvs. delad suveränitet mellan flera olika nivåer. Det borde enligt min uppfattning vara en självklarhet att de frågor som hanteras på regional nivå också beslutas på regional nivå. Ett steg mot en väl fungerande regional tillväxtpolitik är att samla huvudansvaret för insatserna på den regionala nivån under en enda mer kraftfull aktör, som staten koncentrerar sig på en nationell tillväxtpolitik. Det viktiga är att ett regionalt organ har legal, administrativ och finansiell möjlighet och skyldighet att vid behov sätta den egna regionens utvecklings- och tillväxtförutsättningar framför enskilda sektorsintressen. vill skapa kraftiga incitament för att främja bildandet av regioner genom att de regioner som redan finns, och , ges befogenhet över sjukvård, näringslivspolitik, ansvar för infrastruktur, arbetsmarknadspolitik, kulturpolitik samt huvudmannaskap för högskolor och universitet. De regioner som bildas skall, sedan de åtagit sig de regionala uppgifterna, kunna få samma befogenheter. I takt med att regionaliseras måste länsstyrelsernas roll omdefinieras och renodlas. Därigenom får landshövdingeämbetet ett helt nytt innehåll och bör kunna avskaffas i sin nuvarande form. För att effektivisera statens och regionens kontakter och möjliggöra för ett regionalt övertagande av vissa tillväxtorienterade myndighetsuppgifter, som viss näringslivspolitik, arbetsmarknadspolitik etc., bör regionala tillväxtkontor i statlig regi bildas över hela landet. och bör redan nu ges möjlighet att överta dessa tillväxtorienterade myndighetsuppgifter. Efter hand som regioner bildas skall dessa ges huvudmannaskap över tillväxtkontoren och de frågor som tillväxtkontoren hanterar. Kommuners och regioners verksamhet måste i första hand bygga på att de har beskattningsrätt, inte på stödpengar från staten eller EU. Stöd, som EU:s strukturstöd, bör skötas av regionerna fullt ut, och makten över naturresurser och mark måste tas upp för diskussion - makt och resurser måste följas åt. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Regionalisering (kd) () anför: Subsidiaritetsprincipen skall enligt uppfattning vara central i arbetet för en relevant maktdelning mellan olika vertikala nivåer i samhället. Det en gemenskap på ett ändamålsenligt sätt kan sköta skall den också få sköta, och överordnade gemenskaper har skyldighet att stödja där så behövs. Detta stöd måste respektera de enskilda människornas rättigheter och gemenskapernas eget kompetensområde. har stött de regionförsök som genomförts och verkat för att verksamheten som den utformats i län och med direktvalda regionfullmäktige skall utvidgas till hela landet. Regionerna bör ha det huvudsakliga ansvaret för utvecklingsuppgiften på regional nivå och utgöra det regionala ledarskapet gentemot medborgarna. har inte ändrat uppfattning i denna fråga men anser att de analyser och bedömningar som görs inom självfallet bör beaktas, och resultatet av kommitténs arbete bör inte föregripas. Jag har därför inte anledning att reservera mig i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K207 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av landstingen. 2005/06:K220 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försöket med utökat regionalt självstyre i bör permanentas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att överföra fler ansvarsområden till självstyrelseorganet i . 2005/06:K279 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inleda processen att avveckla och dess försöksverksamhet genom att renodla ansvar till enbart hälso- och sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta bli försöksområde för en patientstyrd vård där patientens val styr - inte politiker som fördelar resurser till vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa som en direktvald politisk nivå med beskattningsrätt. 2005/06:K325 av och (båda kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ytterligare tilläggsdirektiv till angående landstingen. 2005/06:K402 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommande förändringsarbete inom hälso- och sjukvården skapas utifrån federalismens principer så att lokala och regionala särarter tas till vara. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landstingen läggs ned. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt samordna hälso- och sjukvården i större regioner med syfte att tillgodose befolkningens behov av vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nybildade regionerna har demokratiskt direktvalda församlingar med egen beskattningsrätt. 2005/06:K403 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att , inom nuvarande regionförsök, får överta planerings- och finansieringsansvaret, (skatteväxling sker) för det regionala vägnätet. 2005/06:K417 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om län och län som pilotlän för en reformprocess för minskad detaljreglering och centralstyrning. 2005/06:K422 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett direktvalt självstyrelseorgan bör inrättas i . 2005/06:K445 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regionalisera för tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett näringsklimat för fler och växande företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regionalisera underifrån. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om länsstyrelsernas nya roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avlägsna hinder för gränsöverskridande regionalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att makt och resurser måste följas åt. 2005/06:N304 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som ser över vilka beslut som kan flyttas från statlig till regional nivå. 2005/06:N380 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla vården genom att avskaffa storlandstinget . 2005/06:N439 av Per m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tillämpa subsidiaritetsprincipen. 2005/06:N474 av m.fl. (m, fp, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den regionala beslutskraften och beslutskompetensen bör utvidgas för del. 2005/06:A309 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökad makt för regioner och kommuner enligt federalismens principer.