bet · GT01UU15 · 2006-03-16 00:00:00 — I rådsslutsatserna från mötet med rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser anges att diskussioner förts med om de mänskliga rättigheterna vid toppmötet mellan och , vid utrikesministrarnas trojkamöte mellan och och vid två diskussionsrundor i människorättsdialogen mellan och . Rådet välkomnar det besök i som gjorts av FN:s särskilda rapportör om tortyr och hoppas att skall genomföra hans rekommendationer. Rådet uttrycker fortsatt ytterst stark oro på grund av vissa aspekter av politik som strider mot andan i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och annan internationell människorättslagstiftning till vilken redan är part. När det gäller dödsstraffet beklagar rådet djupt den fortsatta omfattande tillämpningen av detta samt misshandeln av fångar. Rådet kommer att fortsätta att noga övervaka människorättssituationen i och hoppas få se positiva förändringar som ett resultat av dialogprocessen samt noterar att detta kommer att bidra till att förbättra internationella image och rykte, som kommer att uppmärksammas alltmera allteftersom de närmar sig. Här kan också nämnas att EU även framför skarpa protester till den kinesiska regeringen med anledning av rapporter om att dödsstraff utdömts efter summariska och tvivelaktiga rättsprocesser. I samband med dialogen om mänskliga rättigheter arrangerar EU tillsammans med även seminarier på olika teman med deltagande av kinesiska och europeiska akademiker och tjänstemän. Dödsstraffet har varit temat på flera seminarier. har alltfler kinesiska jurister i sådana sammanhang framfört som sin synpunkt att dödsstraffet bör avskaffas. Den kinesiska regeringen uppges ha tagit visst intryck av den akademiska debatten, och den officiella ståndpunkten är att dödsstraffet skall avskaffas, men att tiden inte är mogen . En potentiellt viktig förändring är att har återtagit sin skyldighet att granska samtliga dödsdomar. Möjligen kommer detta att innebära en minskad förekomst av dödsdomar. Med en sådan reform bör det dessutom bli svårare för den kinesiska regeringen att hävda att det saknas statistik över verkställda domar. I dömdes enligt Amnesty 23 människor till döden medan en person avrättades. EU utövade kraftfull lobbyverksamhet mot avrättningen av Dhananjoy Chaterjee, som ägde rum och anses ha utgjort slutpunkten för vad som uppfattades som ett långvarigt faktiskt moratorium för dödsstraffet i . gjorde ordförandeskapet på EU:s vägnar ett uttalande om dödsstraffet i och uppmanade de indiska myndigheterna att avstå från att verkställa fler avrättningar samt uttryckte EU:s förhoppning om att skulle överväga att avskaffa dödsstraffet och i lag fastställa detta avskaffande. EU tog senast upp dödsstraffet med den indiska regeringen inom ramen för en återkommande dialog om demokrati och de mänskliga rättigheterna. Vad beträffar tortyr redovisar i den bedömning av de mänskliga rättigheterna i som publicerades att har undertecknat tortyrkonventionen men inte ratificerat den. Tortyr av häktade och fängslade förekommer trots att bekännelser framtvingade under tortyr inte får användas som bevis i domstol. Sexuella övergrepp och rån av gripna eller fängslade personer förekommer också. I stöder genom Sida bl.a. en enskild organisation som arbetar med mänskliga rättigheter, Socio Legal Information Center och dess nätverk . Organisationen arbetar med rättshjälp för utsatta grupper, utbildning och försvar av mänskliga rättigheter och är en viktig aktör i i frågor om de mänskliga rättigheterna. Avskaffande av dödsstraffet är en av de frågor som särskilt drivs av organisationen. På Europeiska unionens vägnar gjorde dess ordförandeskap ett uttalande om den 1 000:e avrättningen i . Där noterades med djupt beklagande att utfört sin 1 000:e avrättning sedan dödsstraffet återinfördes . Utskottet understryker, i likhet med vad som gjordes i det nämnda uttalandet, att straffet är grymt och omänskligt och att det inte är avskräckande, och att konsekvenserna av felaktiga domslut, som är oundvikliga i alla rättssystem, är oåterkalleliga. EU bedriver ett aktivt arbete i mot dödsstraffet och har särskilt uppmärksammat avrättningar av minderåriga och förståndshandikappade. Ett viktigt beslut fattades av som slog fast att dödsstraff mot minderåriga strider mot konstitutionen. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på att det åttonde tillägget i den amerikanska konstitutionen innebär att man inte skall använda sig av grym eller ovanlig bestraffning. Från många håll ifrågasätts mot denna bakgrund om dödsstraffet verkligen står i överensstämmelse med den amerikanska konstitutionen. () är ett av de multilaterala forum där EU agerar för moratorier och avskaffande av dödsstraff. Vad gäller och dess kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR, Office for Democratic Institutions and Human Rights)kan här nämnas att ODIHR följer tillämpningen av dödsstraffet och avser att öka öppenheten om bl.a. genomförandet av internationella normer och om avskaffande av dödsstraffet. Den ökade öppenheten innefattar bl.a. att uppgifter om identiteten på personer som blivit dömda till döden eller avrättats skall göras offentligt tillgängliga. Dessutom skall återkommande offentlig publicering ske av statistik och annan information om förekomsten av dödsdomar och avrättningar. ger ODIHR ut en årlig publikation, The Death Penalty in the Area, som är en översikt över användningen av dödsstraff inom OSSE-området och som bygger på information från medlemsstaterna själva. Publikationen ges ut i anslutning till organisationens årliga konferens om genomförande av mänskliga rättigheter m.m.,Human Dimensions Implementation Meeting. Vid den senaste konferensen av detta slag, som ägde rum , gjorde EU ett uttalande om dödsstraffet där det förutom redogörelser för allmänna ställningstaganden enligt unionens riktlinjer rörande dödsstraffet också riktades uttalanden mot enskilda länder. Sålunda uppmanas , och att införa moratorium för dödsstraffet. Dessa tre länder är de enda som har kvar dödsstraffet i fredstid. EU uppmanar också och att offentliggöra statistik om förekomsten av dödsstraff och avrättningar liksom information om datum och namn på dömda personer och domskälen. Utskottet noterar att på sin hemsida slår fast att ett antal medlemsstater fortsätter att behandla information om dödsstraffet som en statshemlighet, något som klart och tydligt står i strid med deras åtaganden i egenskap av OSSE-medlemmar. Också bedriver ett arbete mot dödsstraff och tortyr. I protokoll till om mänskliga rättigheter förbjuds dödsstraff. har upprättats i anslutning till för förhindrande av tortyr som antogs 1987. Kommittén har rätt att när som helst och var som helst besöka personer som har blivit frihetsberövade av myndigheter. Den har också rätt att i enskildhet intervjua häktade personer och att kontakta vem som helst i övrigt som kan tänkas besitta relevant information. Efter varje besök sänder kommittén en konfidentiell rapport till den berörda staten. Detta utgör grunden för en dialog mellan kommittén och nationella myndigheter i syfte att stärka häktade personers skydd mot dålig behandling. Kommittén genomför också i förväg aviserade inspektioner. Av de rapporter om situationen beträffande mänskliga rättigheter i olika länder som publicerats av 2006 framgår att tortyr anses förekomma i flera av 46 medlemsstater. I ytterligare ett antal medlemsstater uppges polisbrutalitet och olika former av dålig behandling i bl.a. fängelser förekomma. Utöver vad som i korthet redovisats här vill utskottet hänvisa till en rad uppgifter i sitt senaste betänkande om mänskliga rättigheter m.m. - betänkande 2003/04:UU9 - rörande arbetet inom bl.a. och när det gäller avskaffande av dödsstraff och tortyr. De uppgifter om dödsstraff och tortyr som redovisats visar enligt utskottet att det, trots framsteg på vissa håll, fortfarande återstår en lång och mödosam kamp för att avskaffa dödsstraff och tortyr. och EU måste uthålligt och kraftfullt fortsätta att verka för en sådan utveckling. Med vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U207 (m) yrkandena 2 och 3, 2004/05:U225 (fp) yrkande 15, 2004/05:U239 (fp) yrkande 4, 2004/05:U273 (v) yrkande 6, 2004/05:U315 (kd) yrkande 12,U209 (fp) yrkande 17, U211 (m) yrkandena 2 och 3, U255 (m) yrkandena 14 och 17, U286 (fp) yrkande 4, U351 (kd) yrkande 8 samt U383 (kd) yrkande 2. efterlyser i kommittémotion U248 att regeringen anger en mer tydlig viljeinriktning i FN-frågorna (yrkande 1)och redogör för hur den ser på de nya typer av hot som det internationella samfundet står inför och på behovet av fortsatta FN-reformer (yrkande 2).Partiet välkomnar att slog fast att utveckling, fred, säkerhet och de mänskliga rättigheterna skall ses i ett sammanhang (yrkande 3), att en fredsbyggande skall upprättas (yrkande 6) och att ett råd för mänskliga rättigheter skall skapas inom FN (yrkande 7). I yrkande 8 förespråkar att aktivt skall engagera sig i den föreslagna . Slutdeklarationen från borde enligt yrkande 9 tydligare ha berört kvinnornas roll för frihet och fred i konfliktdrabbade länder. Vid en reformering av skall enligt yrkande 10 nya medlemmar inte ges vetorätt. Det fortsatta FN-reformarbetet måste enligt yrkande 11 bygga på en stark övertygelse om vikten av demokrati för att gagna utveckling och gemensam säkerhet. anser enligt kommittémotion U209 yrkande 9 att FN:s kommission för mänskliga rättigheter bör ersättas med ett MR-råd samt att endast de länder som inte själva bryter mot principerna de är satta att övervaka skall tillåtas vara medlemmar i det FN-organ som bevakar de mänskliga rättigheterna. Enligt yrkande 11 förespråkar partiet en reformering av som innebär roterande medlemskap i säkerhetsrådet så att fler länder får möjlighet att turas om att vara medlemmar där. Detta skulle skapa större flexibilitet och sända en tydlig signal om vikten av att göra sig förtjänt av en plats i säkerhetsrådet. Också i kommittémotion U251 yrkande 4 framhålls vikten av en reformering av FN-systemet. pekar i kommittémotion U353 yrkandena 1 och 2 på behovet av reformer i den centrala FN-administrationen och effektivare ledning av . Partiet efterlyser också större professionalism i fråga om rekryteringsprinciper samt management- och organisationskulturer inom FN-systemet. Regeringen bör enligt yrkande 3 ta initiativ till en genomlysning av anklagelserna om korruption inom FN. och EU bör enligt yrkande 4 arbeta för att stärka FN som ett sammanhållet världssamfund, där stora och små länder med olika värderingsgrunder samverkar för fred och säkerhet. beslutsregler och vetorätt bör reformeras och sammansättningen av rådet övervägas (yrkande 5). bör tillsammans med de nordiska länderna i EU ta initiativ till detta. I kommittémotion U382 yrkande 3 pläderar för ett ökat samarbete mellan regeringar, FN-systemet och det civila samhället för ökad global jämlikhet. Kvinnorepresentationen på viktiga beslutsfattande positioner är fortfarande långt ifrån tillräcklig. anser enligt partimotion U311 yrkande 19 att i FN skall verka för att länder med stor fattig befolkning får en starkare ställning i säkerhetsrådet. En ledstjärna för arbete i FN bör enligt yrkande 20 vara ett vetofritt säkerhetsråd. bör i FN verka för att kompetenskraven när det gäller rekryteringen till olika poster inom FN höjs (yrkande 25). Partiet efterlyser också svenska insatser dels för att reformera FN:s administration så att kvinnors representation förbättras på alla områden och nivåer (yrkande 26), dels för att världsorganisationen skall få en djupare förankring i folkliga sociala rörelser (yrkande 27). I motion U371 (mp) yrkande 1 förespråkas att tar på sig en ledande och initiativtagande roll när det gäller FN:s fortsatta reformeringsarbete. bör enligt yrkande 2 få en mer representativ sammansättning och vetorätten slopas. Det totala ansvaret inom FN för beslutsprocessen kring medlemskap (inklusive nomineringar, inval och uteslutning) bör ligga hos (yrkande 3). Denna bör ha det totala budgetansvaret för hela verksamheten (yrkande 4)och medlemsavgiften även i fortsättningen bestämmas utifrån landets nationalinkomster och kapacitet att betala (yrkande 5). Enligt yrkande 6 bör FN erbjuda enskilda organisationer ett partnerskap med rätt till information, medbestämmande och koordinering. Enskilda organisationer bör få konsultativ status i generalförsamlingen (yrkande 7), samarbetet med Interparlamentariska unionen fördjupas (yrkande 8)och kunskapen om FN:s konventioner och resolutioner spridas (yrkande 9). Det nya rådet för mänskliga rättigheter som skall skapas inom FN-systemet måste enligt motionärerna i yrkande 10 få en adekvat utformning och stark position. Enbart FN skall ha mandat att genomföra militära interventioner som inte utgör direkta mellanstatliga svar på fientligt angrepp (yrkande 12). bör genom EU främja konfliktförebyggande arbete via FN:s fredsbyggande kommission (yrkande 13). Inom FN pågår arbetet med att genomföra beslut som fattades vid i och att driva reformeringen av världsorganisationen vidare. Generalförsamlingen, där svensken är ordförande under den nu pågående 60:e sessionen, har en betydelsefull roll i sammanhanget. Ett viktigt verktyg i det svenska agerandet för att medverka i denna process är det nätverk som statsministern tagit initiativ till i samråd med FN:s generalsekreterare . Syftet med nätverket, där förutom statsministern 13 stats- och regeringschefer ingår, är att säkerställa en kraftfull uppföljning av toppmötet. behandlade i betänkande 2004/05:UU9 i samt vissa frågor rörande mänskliga rättigheter, folkrätt m.m. dels regeringens skrivelse 2004/05:95 i 2003-2004, dels ett antal motionsförslag. I sitt ställningstagande till skrivelsen och motionerna tog utskottet upp de reformförslag som senare skulle diskuteras vid världstoppmötet . Flera av de frågor som behandlas i de motionsförslag som är aktuella i detta betänkande blev föremål för överväganden från utskottet i betänkande 2004/05:UU9. Det gäller exempelvis förslag av mer allmän inriktning om behovet av fortsatt FN-reformering resp. sambandet utveckling, mänskliga rättigheter, fred och säkerhet. Det gäller också säkerhetsrådets roll och sammansättning, skapandet av en FN:s fredsbyggande kommission resp. ett MR-råd och reformering av . Utskottet gjorde i betänkande UU9 också uttalanden om bl.a. FN:s våldsanvändning, skyldigheten att skydda, sanktionsvapen m.m., dvs. frågor som tas upp också i nu aktuella motioner. Utskottet slog i det nämnda betänkandet fast sitt tydliga och starka stöd för generalsekreterare strävanden att reformera FN:s verksamhet och genomföra institutionella former, något som Annan pläderat för i bl.a. rapporten larger freedom som lagts fram inför världstoppmötet. Även tidigare, exempelvis i betänkande 2002/03:UU8 FN och vissa multilaterala frågor, har utskottet betonat vikten av FN-reformer. I sitt betänkande välkomnade utskottet också den helhetssyn på utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter som kommit till uttryck i generalsekreterarens nämnda rapport. skall, framhöll utskottet, i alla sammanhang aktivt verka för att reformsträvandena når framgång och förverkligas och att helhetsperspektivet också genomsyrar reformarbetet. Det svenska stödet måste, betonade utskottet, klart framgå i alla relevanta sammanhang. Utskottet konstaterar att slutdeklarationen från världstoppmötet betonar vikten av en helhetssyn. Vikten av att stärka och reformera FN-systemet betonas också i slutdeklarationen, vilket även framhölls av statsministern vid hans information i om toppmötet. Där redovisade han också regeringens syn på nya typer av hot som det internationella samfundet står inför. Med anledning av motionsförslag om att regeringen skall redovisa en tydligare viljeinriktning i FN-frågorna och att skall få information om den fortsatta FN-reformeringen vill utskottet nämna att genom bl.a. skrivelse 2004/05:95 delgivits regeringens syn på reformarbete och prioriteringar. har också erhållit upplysningar av denna karaktär genom kabinettssekreteraren vid i samband med behandlingen av skrivelsen och genom statssekreterare i Statsrådsberedningen . Utskottet har vidare /06 fått information från om den pågående FN-reformprocessen. Utskottet förutsätter att sådan information kommer att lämnas även framgent. Utskottet vill framhålla att det faktum att en svensk innehar ordförandeposten i under innevarande session, som löper efter världstoppmötet, bidrar till att ett extra tungt ansvar åvilar när det gäller att bidra till och i konstruktiv anda driva på den fortsatta reformprocessen. Utskottet avser att noga följa och när så erfordras bidra till detta arbete. Utskottet delar uppfattningen som framförs i en motion om att det fortsatta FN-reformarbetet måste bygga på en stark övertygelse om vikten av demokrati, för att gagna utveckling och gemensam säkerhet. Detta är också något som utskottet betonade i sitt betänkande om FN-frågor (bet. 2004/05:UU9). Mot denna bakgrund är det enligt utskottet positivt att vikten av demokrati kommer till tydligt uttryck i slutsatserna från där, som framgått, vikten av att reformera FN-systemet framhålls. Utskottet noterar att det i skrivningarna bl.a. framhålls att demokrati, utveckling och respekt för alla mänskliga rättigheter och fundamentala friheter är beroende av varandra och ömsesidigt förstärkande. Toppmötesdeltagarna förband sig att stödja demokrati genom att stärka staters förmåga att genomföra demokrati och att öka FN:s kapacitet att bistå medlemsstater med detta. Utskottet återkommer nedan till ett av instrumenten för detta, skapandet av en . Förslag om reformering av säkerhetsrådet presenteras i flera motioner. Utskottet konstaterar att någon förändring av säkerhetsrådets sammansättning eller vetorätten ännu inte kommit till stånd, trots de reformförslag som lagts fram i samband med förberedelserna för och genomförandet av . Utskottet redovisade i betänkande 2004/05:UU9 huvuddragen i de reformförslag rörande säkerhetsrådet som presenterats av generalsekreterare och gjorde i betänkandet en rad uttalanden om sin syn på säkerhetsrådet. Beträffande de frågor som tas upp i nu aktuella motioner - reformbehov, vetorätt och representativitet - slog utskottet fast följande: Utskottet delar regeringens uppfattning att en reformering och utvidgning av säkerhetsrådet är angelägen. Utskottet vill understryka vikten av att ett beslut om reformering verkligen kommer till stånd så att säkerhetsrådet blir mer representativt och därmed legitimt. Detta är en fundamental del i generalsekreterarens sammanhållna reformpaket avseende FN, vilket stöds av utskottet. bör återspegla dagens geopolitiska realiteter och inte gårdagens maktförhållanden. Utskottets utgångspunkt är att det vore önskvärt att avskaffa förekomsten av permanent medlemskap i säkerhetsrådet. Genom tidsbegränsat medlemskap och därmed en kontinuerlig omprövning av detta skulle säkerhetsrådet enligt utskottets uppfattning komma att vitaliseras. För att bli medlem i säkerhetsrådet skulle en stat i öppen konkurrens med andra ha fått kandidera och öppet klarlägga vad man vill åstadkomma med sitt medlemskap i detta viktiga organ. Utskottet anser också att det vore önskvärt att helt och hållet avskaffa vetorätten i säkerhetsrådet. kan användning av vetorätten medföra handlingsförlamning i situationer där ett kraftfullt agerande från världssamfundet är önskvärt, vilket i sin tur kan leda till att det uppstår allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet. Utskottet anser att vad som anförts här om avskaffande av permanent medlemskap respektive vetorätt i säkerhetsrådet skall utgöra ledstjärnor för regeringens ställningstaganden när det gäller reformering av säkerhetsrådet. Utskottet är dock fullt medvetet om att avskaffande av permanent medlemskap och vetorätt är orealistiskt i närtid. Utskottet vill emellertid understryka att en vetofri kultur redan nu etableras. Det är viktigt att nu förverkliga generalsekreterarens sammanhållna förslag om att reformera FN:s verksamhet och genomföra institutionella reformer. Detta kräver kompromissvilja från alla parter. Utskottet vidhåller även denna principiella uppfattning. tvingas utskottet med ett beklagande konstatera att det inte varit möjligt att nå någon överenskommelse inom FN-systemet om den angelägna reformeringen av säkerhetsrådet. Utskottet vill understyrka vikten av att medverkar till att skapa förutsättningar för ett beslut som innebär att säkerhetsrådet blir mer legitimt och effektivt. Det innebär att representationen måste stärkas, inte minst från regioner som , och . För att inte underminera rådets effektivitet får vetorätten inte utökas till nya medlemmar. I likhet med vad som anförs i en motion anser utskottet att det hade varit önskvärt att slutdeklarationen från världstoppmötet ytterligare hade framhållit kvinnornas roll för frihet och fred i konfliktdrabbade länder. kan utskottet konstatera att det i slutdeklarationen återfinns ett antal positiva skrivningar med denna inriktning. Där understryks kvinnornas roll när det gäller att förhindra och lösa konflikter och i fredsbyggande verksamhet. Likaså ställer sig FN:s alla medlemsländer bakom ett fullt och effektivt genomförande av säkerhetsrådets resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, något som utskottet finner glädjande. Toppmötesdeltagarna underströk också vikten av att införliva ett genderperspektiv och att kvinnor skall ha möjlighet till lika och full medverkan i alla ansträngningar att bibehålla och främja fred och säkerhet, liksom behovet av att öka kvinnors roll i beslutsfattande på alla nivåer. Utskottet har i betänkande 2004/05:UU9 understrukit vikten av svenska insatser för genomförande av säkerhetsrådets resolution . Utskottet nämner där den interdepartementala arbetsgrupp för 1325-frågorna som bl.a. arbetar med att utveckla en nationell handlingsplan avseende resolution . Enligt vad utskottet erfarit skall handlingsplanen färdigställas . I ett par motioner förespråkas svenska insatser för att skapa en FN:s fredsbyggande kommission. Sådana svenska insatser har redan rönt framgång, kan utskottet konstatera, i och med att röstade för ett förslag som innebär att en fredsbyggande kommission tillkom . Beslutet byggde på ett resolutionsförslag som lagts fram av ordföranden i generalförsamlingen, . Det är nu viktigt att den fredsbyggande kommissionen kommer i gång med sitt arbete. Efter att frågan om att skapa en fredsbyggande kommission kommit till en lösning, prioriteras i generalförsamlingens arbete, enligt vad utskottet erfarit, åtgärder för att komma framåt i en rad andra reformfrågor, däribland skapandet av ett för mänskliga rättigheter. har beslutat att ett sådant skall inrättas. Utskottet konstaterar att det i motioner ges stöd till inrättandet av ett MR-råd. Samma uppfattning har utskottet redovisat i betänkande 2003/04:UU9. Utskottet konstaterar att med överväldigande majoritet röstade för skapandet av ett nytt råd för mänskliga rättigheter. Det nya rådet syftar till att främja och skydda de mänskliga rättigheterna på global nivå, och kan löpande ta sig an kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Rådet skall ersätta den nuvarande kommissionen för mänskliga rättigheter som har kritiserats från flera håll för bristande trovärdighet på grund av att MR-förbrytare har ingått som medlemmar. Förslaget om att inrätta det nya tillstyrktes i generalförsamlingens omröstning av 170 stater medan fyra - förutom även , och - röstade mot och tre länder avstod från att rösta (, och ). I den text som ligger till grund för skapandet av det nya sägs att "medlemmar som valts till rådet skall upprätthålla högsta standard när det gäller främjande och skydd av mänskliga rättigheter, tillfullo samarbeta med rådet, och bli granskade under den generella periodiskt återkommande granskningsmekanismen, under sin medlemskapsperiod" (anm. fri översättning).