bet · GT01UU17 · 2006-05-04 00:00:00 — För att detta skall kunna ske krävs också att EU lyckas sprida information om dels vad som sker inom unionen, dels vad EU gör internationellt i samarbete med andra länder. Energifrågorna, som tas upp i flera motioner, har stor aktualitet. Förutom hoten från klimatförändringarna har, inte minst , bl.a. situationen på olje- och gasmarknaderna med bl.a. höga och instabila energipriser, ökat importberoende, växande global energiefterfrågan och långsamma framsteg när det gäller energieffektivitet rönt uppmärksamhet. Bland annat mot denna bakgrund behandlade frågan om en energipolitik för vid sitt möte . I slutsatserna från toppmötet konstateras att det finns ett starkt samband mellan energipolitik, miljöpolitik, sysselsättning, regionalpolitik och transportpolitik. Dessutom får, enligt , utrikes- och utvecklingspolitiken allt större betydelse för att främja de energipolititiska målen tillsammans med andra länder. fastslog att energipolitiken för bör utvecklas för att bidra till att öka försörjningstryggheten, säkerställa konkurrenskraften och främja miljöhållbarheten. På det sistnämnda området bör unionen anta en handlingsplan för energieffektivitet med beaktande av att EU har en potential för energibesparing på senast till 2020. En sådan plan bör läggas fram för att antas . identifierade också flera andra åtgärder som måste vidtas, däribland att stärka utvecklingen i hela EU av förnybara energikällor, bl.a. genom prioritering av energifrågor i EU:s sjunde ramprogram för forskning. slog också fast att en EU-strategi på medellång och lång sikt skall utvecklas för att bekämpa klimatförändringar efter 2012 och för att de befintliga Kyotomålen skall nås. har det inom EU antagits flera rättsakter i syfte att främja ökad energieffektivitet, bl.a. direktiv om byggnaders enegiprestanda, kraftvärme, energitjänster och effektiv slutanvändning av energi. Som framgått föreslås i en motion att EU skall bedriva energisamarbete med och . EU och har stärkt sitt samarbete på miljöområdet som ett resultat av samarbetet inom ASEM, Asia-Europe Meeting, ett forum för dialog och samarbete mellan EU och ett antal . , som utgör en plattform för att främja samarbete mellan civila samhället i och inom miljö och hållbar utveckling, anordnade 2004 ett seminarium i på temat . Vid i Kyoto diskuterades bl.a. hållbar utveckling, inklusive energifrågor. utrikesminister lyfte fram behovet av samverkan på energiområdet. och initierade därvid ett ASEM-projekt om gemensamt agerande på global nivå kring miljöproblem. Inom ramen för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer bidrar till insatser i och andra länder. Genom de flexibla mekanismerna, som bl.a. innefattar handel med tilldelade utsläppsenheter, kan parterna till Kyotoprotokollet genomföra utsläppsminskningar eller utsläppsbegränsningar inom det egna landet eller i andra länder. I samarbetet med genomförs bl.a. med svenska medel projekt som innebär att fossilbaserad elproduktion ersätts med biobränsleel. Detta har lett till att elproduktionen ökat och blivit mer effektiv som koldioxidutsläppen minskat. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att ett av de områden som särskilt lyfts fram i utvecklingssamarbete avser en miljömässigt hållbar utveckling. Hållbar energi och klimatfrågan hör till de prioriterade insatsområdena, vilket utskottet redovisat i ett tidigare avsnitt i betänkandet. I den överenskommelse om EU:s utvecklingspolitik som träffades mellan kommissionen, rådet och sägs i fråga om klimatförändringarna att gemenskapen avser att i nära samarbete med medlemsstaterna inrikta sina ansträngningar på genomförandet av mot klimatförändring i samband med utvecklingssamarbete. Stödet till de minst utvecklade länderna och till små östater bland utvecklingsländerna kommer att inriktas på anpassning till de negativa effekterna av klimatförändringen. Här kan också nämnas att det inom EU:s ramprogram Intelligent energi (2003-2006), delprogrammet Coopener, bedrivs energisamarbete med utvecklingsländer. I en motion behandlas deltagande i arbetet inom Helcom, , som verkar för att skydda den miljön i från alla typer av föroreningar. Förutom och deltar , , , , , och i samarbetet. Enligt vad utskottet erfarit från arbetar aktivt inom Helcom och är angeläget att, i de forum som ligger utanför EU-samarbetet, kunna påverka situationen för . Vad gäller frågan om klassning av som särskilt känsligt område inom ramen för samarbetet inom IMO, , intar den principiella hållningen att man inte vill ansluta sig till bindande regler. Detta innebär enligt inte att i sak motsätter sig de regler som kan komma att utarbetas av IMO. Däremot förbehåller sig rätten att ta ställning från fall till fall i fråga om de regler som kan komma att utarbetas. Ett viktigt skäl till den ryska inställningen är oro för att regler i alltför hög grad skall påverka exporten av gas och olja. Från svensk sida arbetar regeringen aktivt för att i största möjliga utsträckning involvera i Östersjösamarbetet och samarbetet inom IMO. Vad gäller motionen om en särskild Östersjödomstol avvisar utskottet förslaget med hänvisning till sin avstyrkan tidigare i betänkandet till förslag om att inrätta en särskild internationell miljödomstol. Utskottet avstyrker också förslaget om att inrätta en Östersjöregering. Med vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U260 (mp) yrkande 2, 2004/05:T395 (c) yrkandena 2 och 3, U255 (m) yrkandena 11 och 26, U267 (c) yrkandena 3 och 9, U289 (m) yrkande 32, U331 (mp) yrkandena 1-3, U378 (kd) yrkande 18 samt U379 (kd) yrkande 5. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag rörande bl.a. frågor om klimat, vatten, trafikplanering och miljöforskning. I många fall är dessa yrkanden identiska eller i hög grad överensstämmande med sådana som utskottet behandlat under något av de senaste riksmötena. Utskottet har vid en genomgång av yrkandena i följande tabell funnit att de förslag som framförs inte kan vara aktuella för något tillkännagivande, varför de avstyrks. Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga överväganden avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U22 (fp) yrkande 7 2004/05:U215 (kd) yrkande 2 2004/05:U219 (c) yrkande 10 2004/05:U238 (mp) yrkandena 4 och 5 2004/05:U285 (s) 2004/05:U311 (kd) yrkandena 19 och 23 2005/06:U243 (c) yrkande 2 2005/06:U249 (v) yrkandena 14-17 2005/06:U323 (s) 2005/06:U350 (kd) yrkande 6 2005/06:U361 (s) 2005/06:U378 (kd) yrkandena 1, 3, 8, 9, 13, 17 och 19-21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål och inriktning m.m., allmänt, punkt 1 (m, fp, c) av i (m), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U219 yrkande 12 och 2005/06:U255 yrkandena 18, 25 och 27 samt avslår motionerna 2004/05:U254 yrkande 16, 2005/06:U349 yrkande 6, 2005/06:U371 yrkande 19, 2005/06:U378 yrkandena 2, 4, 7 och 10 samt 2005/06:N385 yrkande 8. Världen står inför en förändrad hotbild. I stället för en militär upptrappning mellan öst och väst förekommer nya former av hot såsom internationell terrorism, risker för global sjukdomsspridning, naturkatastrofer och konflikter kring sinande naturresurser. noteras stora kostnader i människoliv och ekonomiska termer till följd av sådana hot. Sannolikt kommer klimatförändringarna att leda till ännu högre kostnader . Men dessa kostnader kan reduceras kraftigt om regeringarna vidtar rätt förebyggande åtgärder, i stället för att söka minska effekterna i efterhand. Regeringen bör mer kraftfullt agera på det internationella planet för att rikta ökad uppmärksamhet mot miljöpolitiska åtgärder i syfte att förebygga klimatförändringar som i sin tur orsakar naturkatastrofer. Den starka ekonomiska tillväxten i stora och folkrika länder som och har medfört förbättrad levnadsstandard och stärkt köpkraft för befolkningen där. har trycket på världens naturresurser ökat. Energiberoendet är stort och väntas öka ytterligare. Det är en stor utmaning att främja energieffektivitet så att utsläppen av föroreningar och växthusgaser kan minskas från dagens nivå. Miljöförstöringen i länder som har en enorm omfattning. är effekterna på ekonomin stora till följd av åtgärder för att undanröja akuta, svårartade och omfattande miljöskador. Effekterna av miljöförstöringen på befolkningens hälsa är betydande och väntas öka ytterligare. Här kan nämnas att samtliga personer i som drabbats av fågelinfluensa visat sig ha defekter på immunsystemet, orsakade av miljöstörningar. Detta uppgav läkaren som deltagit i undersökningen av samtliga dessa individer och som redogjorde för sina slutsatser vid en konferens i . De långsiktiga effekterna av miljöförstöringen väntas bli omfattande, såväl i ekonomiska som i andra termer. Risken är överhängande att detta även påverkar världsekonomin. Ett positivt tecken är att medvetenheten hos bl.a. ledare om den globala påverkan på miljön ser ut att ha ökat. Detta kan till stor del tillskrivas landets medlemskap i . Även rön och ställningstaganden från viktiga FN-konferenser om miljön börjar ge effekt på kinesiskt agerande. Genom ökad samordning mellan EU:s medlemsländer kan unionen bli en starkare aktör i fortsatta förhandlingar om globala miljöproblem med länder som , och . bör vidare vara pådrivande i EU för ett djupare samarbete i miljöfrågor när det gäller energi, vetenskap och teknik med länder som och . Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U219 (c) yrkande 12 och 2005/06:U255 (m) yrkandena 18, 25 och 27. Mål och inriktning m.m., allmänt, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:N385 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:U219 yrkande 12, 2004/05:U254 yrkande 16, 2005/06:U255 yrkandena 18, 25 och 27, 2005/06:U349 yrkande 6, 2005/06:U371 yrkande 19 och 2005/06:U378 yrkandena 2, 4, 7 och 10. Det finns över 200 multilaterala miljökonventioner och avtal. Cirka 30 av dessa innehåller föreskrifter om handelsåtgärder. Det är därför inte märkligt om det uppstår konflikter mellan och alla dessa miljöavtal. Vissa åtgärder som förespråkas i ett avtal kanske är förbjudna i ett annat eller tvärtom. Det finns även en konflikt om vem som har makt att bestämma vilken tolkning som skall gälla. Ofta hävdas att de olika regelverken skall vara "ömsesidigt stödjande". Problemet är att ingen vet vad det betyder i praktiken. Det behövs antagligen en helt annan strategi om man vill att miljökonventionernas mål skall genomföras. Det kan handla om att reformera WTO utifrån ett miljöperspektiv eller att samordna de olika miljökonventionerna för att på så sätt göra dem mer slagkraftiga. Ett intressant alternativ är att föra tvister mellan WTO och miljökonventionerna till i . Regeringen bör i internationella sammanhang ta initiativ till en diskussion om hur tvistlösning mellan WTO och miljökonventionerna skall hanteras och till att det utreds om i kan vara ett lämpligt forum för att lösa sådana tvister. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:N385 (v) yrkande 8. Mål och inriktning m.m., allmänt, punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U254 yrkande 16 och 2005/06:U371 yrkande 19 och avslår motionerna 2004/05:U219 yrkande 12, 2005/06:U255 yrkandena 18, 25 och 27, 2005/06:U349 yrkande 6, 2005/06:U378 yrkandena 2, 4, 7 och 10 samt 2005/06:N385 yrkande 8. menar att alla globala regelverk, inklusive multilaterala handelsregler, måste underordnas målen om biologisk mångfald och en jord i ekologisk balans. bör genom EU driva att de internationella diskussionerna kring handel och miljö leder till att WTO klargör att handelsregelverket skall vara underordnat FN:s olika konventioner om miljö och andra multilaterala miljööverenskommelser. Av detta följer att WTO:s tvistlösningsmekanism inte skall kunna ha mandat att ta upp fall som rör miljööverenskommelser. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U254 (mp) yrkande 16 och 2005/06:U371 (mp) yrkande 19. Säkerhetspolitiska aspekter, punkt 2 (m, c) av i (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U267 yrkandena 2, 8 och 10 samt avslår motionerna 2004/05:U219 yrkande 15, 2005/06:U276 yrkande 3 och 2005/06:U384 yrkandena 4 och 8. Det finns gott om exempel som visar hur miljöfrågor har legat bakom konflikter. Mycket talar också för att miljöhoten kommer att höra till de viktigaste konfliktorsakerna . Genom att lösa miljöproblem kan således uppkomsten av konflikter och våldshandlingar förhindras. Klimatförändringarna är ett av dessa allvarliga miljöproblem. Fyra femtedelar av utsläppen av växthusgaser kommer från städer. Världens städer och inte minst megastäderna växer kraftigt. Megastäderna tar resurser långt utanför sina gränser och påverkar temperaturen på jorden. Det behövs en samlad global energistrategi som leder till minskade koldioxidutsläpp och stabilisering av jordens klimat. För att komma till rätta med miljöproblemen, och de därtill kopplade säkerhetsrelaterade problemen, måste vi också hantera det stora problemet med fattigdomen. De två områdena är tätt sammankopplade - inte bara geografiskt. Det skulle onekligen vara ett kostsamt och kännbart projekt att komma till rätta med den snedfördelning av jordens resurser som bl.a. ligger bakom miljöförstöringen och de därtill kopplade säkerhetspolitiska hoten. Folkrätten kan aldrig ensam åstadkomma några enorma förändringar eller förbättringar. Det är staterna som bär ansvaret för att det skrivna folkrättsliga ordet omsätts i konkret handling. Därför är det hög tid för världens nationer att ta sitt säkerhetspolitiska, ekonomiska och moraliska ansvar för dessa frågor. bör verka för att FN:s medlemsländer omsätter det skrivna folkrättsliga ordet i konkret handling då det gäller mellanstatliga konflikter kopplade till miljö, vatten och utsläpp. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U267 (c) yrkandena 2, 8 och 10. Internationell miljödomstol, punkt 3 (fp, kd, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U311 yrkande 6, 2005/06:U4 yrkande 12, 2005/06:U371 yrkande 18, 2005/06:U378 yrkande 6 och 2005/06:MJ394 yrkande 5. bör arbeta för inrättandet av en internationell miljödomstol. Genom att skapa en sådan domstol stärks miljöfrågornas ställning i internationella sammanhang och möjligheterna förbättras att genomföra och följa upp efterlevnaden av internationella överenskommelser och konventioner på miljöområdet. Genom att skapa ett forum där tvister om och brott mot internationella överenskommelser och konventioner kan behandlas så kommer fungerande sanktioner att kunna utvecklas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U311 (kd) yrkande 6, 2005/06:U4 (fp) yrkande 12, 2005/06:U371 (mp) yrkande 18, 2005/06:U378 (kd) yrkande 6 och 2005/06:MJ394 (fp) yrkande 5. Vissa frågor om internationella miljöorgan och genomförande, punkt 4 (m, c) av i (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U267 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:U255 yrkande 24, 2005/06:U371 yrkande 17 och 2005/06:U378 yrkande 5. Folkrätten är ett medel som står till vårt förfogande när det gäller att säkerställa internationell fred och säkerhet samt bidra till att minska lidandet under en pågående väpnad konflikt. Men folkrätten kan också lösa många av de mellanstatliga miljöproblem som ligger bakom de konflikter som hotar säkerheten. har folkrätten försökt täcka in även miljöområdet. Det finns ett flertal konventioner som visar att man börjat ta frågor kring den naturliga miljön, vatten och utsläpp på allvar. Både under krig och i fred finns reglering som syftar till att skydda och reglera användandet av den naturliga miljön. Ett av de centrala dokumenten inom detta område är Stockholmsdeklarationen som antogs 1972. En princip i denna deklaration lyder: "Stater har, i överensstämmelse med FN:s stadga och folkrättens principer, den suveräna rättigheten att utnyttja sina egna naturtillgångar i enlighet med sin egen miljöpolitik och ansvaret för att tillse att verksamheter inom ramen för deras jurisdiktion eller kontroll icke förorsakar skada på andra länders miljö eller på områden utanför nationell jurisdiktion." Denna princip har prövats i flera fall i internationella domstolar och återupprepats i FN:s Riodeklaration om miljö och utveckling . Den har också legat bakom många bilaterala avtal, som reglerat mellanstatliga tvister inom miljöområdet. Inte minst har principen varit utgångspunkt för diverse olika miljöarbeten i FN:s regi, såsom United Nations Environment Programme (). Ett ledord i FN:s miljöarbete är hållbar utveckling. Innebörden är att staters utveckling och utvinningen av naturtillgångar måste vara hållbar. Detta innebär att den måste vara hållbar ur ett globalt perspektiv med avseende på kommande generationers förmåga att tillfredsställa sina behov. Här finns en grundläggande tanke om rättvis fördelning av jordens resurser. Dessa tankar om grundläggande rättvisa återspeglas också inom ett annat folkrättsligt område - de mänskliga rättigheterna. Flera av dessa konventioner, bl.a. konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, speglar kravet på att alla skall ha rätt till en tillfredsställande levnadsstandard, god hälsa, rent vatten och trygghet. finns alltså folkrättsliga instrument för att komma till rätta med många av de miljöproblem som ligger bakom konflikter och som hotar vår säkerhet. Miljöfrågorna måste dock få en mycket mer framträdande roll i det internationella samarbetet. bör verka för att FN:s arbete för hållbar utveckling och miljö stärks. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U267 (c) yrkande 11. Vissa frågor om internationella miljöorgan och genomförande, punkt 4 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U371 yrkande 17 och avslår motionerna 2005/06:U255 yrkande 24, 2005/06:U267 yrkande 11 och 2005/06:U378 yrkande 5. Ett av de viktigaste resultaten av i blev att FN:s miljöprogram (United Nations Environment Programme) bildades. genomför ett omfattande och viktigt arbete. bör verka för att uppgraderas till att bli en fullskalig världsmiljöorganisation med mandat till en verklig förändring och mandat för uppföljning och sanktion. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U371 (mp) yrkande 17. Globala miljöfrågor - vatten, punkt 5 (m, c) av i (m), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U267 yrkandena 5 och 6 samt avslår motionerna 2004/05:U238 yrkandena 1-3 och 6-13, 2005/06:U5 yrkande 5 och 2005/06:U249 yrkandena 18 och 19. FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna omfattar även rätten till vatten. I artikel 25 ingår vatten i rätten till en tillfredsställande levnadsstandard, hälsa, välbefinnande och mat. I FN:s millenniemål ingår också vattenfrågan, formulerad i form av målet att halvera andelen av befolkningen som saknar tillgång till rent dricksvatten . Dåliga miljömässiga förhållanden påverkar särskilt hälsan för de fattiga i världen. Dåliga förhållanden för dricksvatten och sanitet är ofta orsakerna till epidemier som diarré, malaria och kolera. Brist på vatten har en rad negativa effekter. Problemet kan jämställas med bristen på mat, hunger och bristen på pengar, fattigdom. Det finns ungefär lika många extremt fattiga människor i världen, dvs. de som lever på mindre än per dag, som det finns människor utan tillgång till rent vatten. I stor utsträckning handlar det om samma människor. Dessa människor behöver ekonomisk tillväxt. Tillgång på vatten är en förutsättning för tillväxt och utveckling, på flera olika sätt. Industrier är ofta beroende av stora mängder vatten. Bra vattenkvalitet är ofta ett kriterium för lokalisering av investeringar, vilket leder till tillväxt. Den värsta fattigdomen i världen beror på undermålig livsmedelsproduktion. Eftersom tillgång till, och rätt användande av, vatten är nyckeln till ett effektivt jordbruk leder bristen på vatten till fattigdom. Det finns en stark, positiv koppling mellan investeringar i bevattning, fattigdomsminskning och livsmedelssäkerhet. God hälsa är också en förutsättning för tillväxt. Tillgången på rent vatten är avgörande när det gäller att förbättra hälsan i fattiga länder. Bristen på vatten på många håll i världen gör att det behövs en samlad global ansträngning för att öka effektiviteten i vattenutnyttjandet. I utvecklingssamarbete med fattiga länder bör frågan om människors tillgång till rent och säkert vatten föras upp på agendan. I det svenska utvecklingssamarbetet bör vattenprojekt få större tyngd. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U267 (c) yrkandena 5 och 6. Globala miljöfrågor - vatten, punkt 5 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U249 yrkande 19 och avslår motionerna 2004/05:U238 yrkandena 1-3 och 6-13, 2005/06:U5 yrkande 5, 2005/06:U249 yrkande 18 och 2005/06:U267 yrkandena 5 och 6. I regeringens senaste skrivelse med redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna (skr. 2004/05:54) redovisas inga som helst åsikter eller ställningstaganden som berör vattenfrågorna. Detta måste anses märkligt med tanke på att vattenfrågor blivit ett allt större diskussionsämne . Regeringen bör i nästa års skrivelse om verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna redogöra för hur har agerat när det gäller vattenfrågor, exempelvis om privatiseringar och dammbyggen. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U249 (v) yrkande 19. Globala miljöfrågor - vatten, punkt 5 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U238 yrkandena 8-10 och avslår motionerna 2004/05:U238 yrkandena 1-3, 6, 7 och 11-13, 2005/06:U5 yrkande 5, 2005/06:U249 yrkandena 18 och 19 samt 2005/06:U267 yrkandena 5 och 6.