bet · GT01KU17 · 2006-05-02 00:00:00 — Enligt skall barnets rättigheter vara oberoende av föräldrars, vårdnadshavares eller familjemedlemmars ställning. Utskottet är inte berett att i detta sammanhang uttala sig till förmån för någon särskild form av familjebildning. Motion 2005/06:K21 yrkande 2 (kd) avstyrks. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete om tillämpning av i kommuner och landsting och är inte berett att ställa sig bakom ett yrkande med närmare riktlinjer för detta arbete. Utskottet avstyrker motion 2005/06:K22 yrkande 15 (mp). När det gäller barn som brottsoffer synes motionsyrkandet till viss del vara tillgodosett genom regeringens proposition om barn som bevittnat våld. I övrigt gör utskottet ingen annan bedömning än justitieutskottet i fråga om att utvidga brottmålsprocessen. Motion 2005/06:17 i denna del (m) avstyrks. Ekonomiska, sociala och kulturella rättigherer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om analys av uppfyllandet av konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, tilläggsprotokoll till konventionen, åldersdiskriminering, förbättrad representation av det underrepresenterade könet, unga hemlösa, bostäder åt elöverkänsliga, kommunala bostadsfrågor, ungdomsbostadssamordnare, friskolornas ställning, kvaliteten i grundskoleutbildningen, diskriminerande uttryck i läroböcker, läkemedelsforskning ur kvinnoperspektiv samt elöverkänsligas rätt till vård. Jämför reservationerna 18 (mp), 19 (mp), 20 (mp), 21 (m, fp, kd, c), 22 (m, kd), 23 (fp, kd), 24 (fp, c), 25 (mp), 26 (fp, kd, c), 27 (fp, c) och 28 (mp). om mänskliga rättigheter i 1993 har slagit fast att de mänskliga rättigheterna är odelbara. Detta innebär att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna är lika viktiga som de medborgerliga och politiska rättigheterna och att rättigheterna samspelar och stöttar varandra. Principen har upprepats och bekräftats i ett stort antal internationella sammanhang. Både i det internationella och det nationella arbetet för de mänskliga rättigheterna har det ibland funnits en tendens att ge de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna lägre prioritet än de medborgerliga och politiska rättigheterna. noterar dock i sina betänkanden /04:UU9 och 2005/06:UU15 att den i flera sammanhang, bl.a. i skrivelserna En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) och Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr. 2003/04:20), har förklarat att rättigheterna inte skall graderas. /03 redovisade sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Kommittén vill genom sina förslag främja utbildningens kvalitet och likvärdighet för olika åldersgrupper och olika huvudmän. Förslagen omfattar både kommunala skolor och friskolor som kommittén föreslår skall kallas enskilda skolor. Kommitténs förslag bereds inom . I en interpellationsdebatt om jämställdhet har statsrådet på fråga av () uppgett att skall verka för en väl fungerande lönebildning och att dialogen med också innehåller diskussioner om hur man skall komma till rätta med grupper som halkat efter. uppger också att en lönehandlingsplan snart kommer att presenteras. Såväl FN:s övervakningskommittéer som utvärderaren av den fösta nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna samt referensgrupperna har framfört synpunkter på att regeringen i den första handlingsplanen behandlat de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter i alltför begränsad omfattning. Var och en har rätt till arbete och till skydd mot arbetslöshet. Var och en har också rätt att utan diskriminering få lika lön för lika arbete. Rätten till arbete innebär inte en ovillkorlig rätt till ett arbete, utan en skyldighet för staterna att vidta åtgärder för att motverka arbetslöshet. har mottagit kritiska synpunkter från internationella organ om diskriminering av personer med utländsk bakgrund och på grund av etnisk tillhörighet, bl.a. romer, på den svenska arbetsmarknaden. har fått flera påpekanden om diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden. Ett betänkande om avidentifiering av ansökningshandlingar har lämnats (SOU 2005:115). Regeringen kommer att ta ställning till om och hur det är lämpligt att pröva metoden vid någon eller några myndigheter. kommer att införa förbud mot diskriminering på grund av ålder i arbetslivet. Könsdiskriminerande löneskillnader har varit en prioriterad fråga såväl nationellt som internationellt. Regeringen arbetar med att ta fram en handlingsplan för att avskaffa könsdiskriminerande löneskillnader, vilken kommer att ligga till grund för åtgärder inom detta område. mot diskriminering av kvinnor har framfört synpunkter på att betydligt färre kvinnor än män är professorer i , trots det höga antalet kvinnor i högre utbildning. Regeringen uppmanades att genom sin politik stimulera till en ökning av antalet kvinnor som rekryteras till högre tjänster vid universitet och högskolor och säkerställa att kvinnliga akademiker inte diskrimineras när det gäller tillgång till forskningsstipendier. har regeringen satt mål för lärosätenas rekrytering. år 2001-2004 har 24 lärosäten haft sådana rekryteringsmål. Regeringen avser att sätta rekryteringsmål för lärosäten även fortsättningsvis. Arbetslösheten bland funktionshindrade är högre än bland befolkningen totalt. En ny modell för ett mer sammanhållet arbetssätt i frågor om arbetssökande med funktionshinder infördes och kommer att utvärderas . En promemoria i departementsserien om bostadsförsörjningen, i vilken bl.a. frågor om diskriminering av bostadssökande behandlas, kommer att remitteras . har fått fortsatt uppdrag att utveckla metoder som motverkar hemlöshet. och framåt skall fördela till lokala hemlöshetsprojekt samt genomföra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning. Kartläggningen skall omfatta . En nationell bostadssamordnare skall ta fram förslag på åtgärder för att underlätta för ungdomar, och i viss mån även andra grupper som är utsatta i detta sammanhang, att komma in på bostadsmarknaden. I storstadsregionerna finns det flera stadsdelar som präglats av en tilltagande social och ekonomisk segregation som den generella välfärdspolitiken inte har rått på. Mot denna bakgrund har regeringen på uppdrag bedrivit en nationell storstadspolitik för att långsiktigt stärka förutsättningarna för tillväxt och för att bryta den socioekonomiska segregationen. Rätten till bästa uppnåeliga hälsa antog propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). Det övergripande hälsomålet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Referensgruppen har även tagit upp frågor om psykisk hälsa. Regeringen har givit flera uppdrag med avseende på förhållandet mellan diskriminering och hälsa. Regeringen överväger att utifrån resultaten av dess utredningar överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att öka förutsättningarna för en god hälsa bland personer som utsätts för diskriminering. Regeringen avser att vidta åtgärder för att motverka skillnader på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder när det gäller kvalitet och tillgång till hälso- och sjukvård. Utöver ett aktivt jämställdhetsarbete finns det också ett stort behov av en hög medvetenhet kring andra diskrimineringsgrunder. skall därför enligt regleringsbrevet för se till att myndighetens personal har kunskaper i frågor om de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till bästa uppnåeliga fysiska och mentala hälsa och skyddet mot diskriminering. Därigenom ökar möjligheten för myndigheten att i sin tillsyn och uppföljning identifiera och påtala brister på detta område i sjukvårdshuvudmännens verksamhet. har lämnat rapporten vård? - Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Rapporten visar att det fortfarande finns vissa briser avseende kunskap om jämställdhetsrelaterade problem och även behandlingspraxis när det gäller mäns och kvinnors olika behov. avser att tydligare integrera könsspecifika aspekter vid utveckling av riktlinjer och föreskrifter samt vid utvärderingar och analyser av vårdens resultat och kvalitet. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att undersöka behovet av att förbättra informationsinsatserna om eventuella könsrelaterade skillnader i läkemedlens verkningsgrad eller bieffekter. redovisning visade att de misstänkta könsskillnaderna på detta område var näst intill obefintliga. Det finns dock ett stort behov av att sprida information om hur utprovning och klinisk prövning av läkemedel går till för att förebygga omotiverad oro kring detta område. avser därför att stärka informationsinsatserna gentemot både läkare och medborgare framöver. För att förbättra kunskapsunderlaget kring eventuella könsskillnader inom vård och omsorg har en översyn gjorts av regleringsbreven för samtliga myndigheter inom hälso- och sjukvårdens politikområde. Genom att skrivningar om jämställdhetsintegrering och vikten av exempelvis könsuppdelad statistik har skärpts, bedömer regeringen att beslutsunderlaget kommer att förbättras. Nya förutsättningar för regeringen att identifiera och hantera problem kring kvinnors och mäns lika tillgång till hälso- och sjukvård har därigenom skapats. Inom EU har drivit frågan om ett europeiskt jämställdhetsinstitut som avses bli inrättat . Institutets huvudsakliga uppdrag blir att sammanställa och sprida existerande kunskap på jämställdhetsområdet till medlemsstaterna och kommissionen. En nationell psykiatrisamordnare har tillkallats med uppgift att se över frågor som rör arbetsformer, samverkan, samordning, resurser, personal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabilitering av personer med allvarlig psykisk sjukdom och/eller psykiska funktionshinder (dir. 2003:133). Uppdraget skall redovisas . Synpunkter som har framförts av internationella organ och av referensgruppen när det gäller genomförandet av rätten till utbildning i omfattar bl.a. frågor om diskriminering och kränkningar i studiemiljön, jämställdhet, modersmålsundervisning och om de nationella minoriteterna, särskilt romska barns rätt till utbildning. () skall i samverkan med JämO, DO, HO och HomO genomföra informationsinsatser om den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Lagen har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen samt att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Därutöver avses lagen förhindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till dessa diskrimineringsgrunder. Den som ansvarar för verksamheten - staten, en kommun, ett landsting eller en enskild - skall bedriva ett målinriktat arbete för att främja lagens ändamål. Nämnda myndigheter utövar tillsyn över lagen. har fått i uppdrag att se över ett urval av läroböcker i grund- och gymnasieskolans undervisning. Läroböckerna skall analyseras med avseende på i vilken omfattning och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. Eventuella uttryck för diskriminering eller andra former av kränkningar skall särskilt uppmärksammas. Uppdraget skall redovisas . Ett flertal internationella organ har kritiserat för att s.k. gömda barn inte har rätt till utbildning. Gömda barn är barn som utan tillstånd uppehåller sig i och som skulle ha lämnat landet i enlighet med ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. finns en möjlighet men inte en skyldighet för kommunerna att erbjuda gömda barn skolgång. Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall granska förutsättningarna för att reglera rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för gömda barn och ungdomar. mot diskriminering av kvinnor har i sin kommentar 2001 över fjärde och femte periodiska rapport kritiserat den fortsatta könssegregeringen på alla nivåer inom utbildningssystemet. Kommittén uttryckte oro över att pojkar och flickor fortfarande gör traditionella yrkesval knutna till förväntade könsroller samt över attityder hos lärare som befäster och förstärker sådana könsstereotyper. Regeringen har beslutat om en delegation för jämställdhet i förskolan. Uppdraget skall redovisas . Därefter skall regeringen överväga åtgärder med anledning av utredningens förslag. Ett betänkande om utbildning för barn och ungdomar med funktionshinder har lämnats och ytterligare ett kommer att lämnas . Regeringen kommer att återkomma med åtgärder utifrån dessa betänkanden. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla, oavsett personliga omständigheter såsom social bakgrund, könstillhörighet, etnisk tillhörighet, funktionshinder, bostadsort eller sexuell läggning. Regeringen prioriterar arbetet med en bredare rekrytering till högskolan. Myndigheten för nätverk och samarbete inom högskolan har fått vidgade uppgifter och skall bl.a. ge stöd för breddad rekrytering. Arbetsgrupp om tilläggsprotokoll till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter beslutade medlemsstaterna i FN:s kommission för mänskliga rättigheter att förlänga mandatet för den arbetsgrupp som arbetar med att ta fram ett tilläggsprotokoll till konventionen för de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tilläggsprotokollet är tänkt att innehålla en klagomekanism för enskilda eller grupper vars rättigheter enligt konventionen kränkts. Ett sådant tilläggsprotokoll finns redan för konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Det framgår av ett brev från UD till den oberoende experten att har ställt sig avvaktande och anser att rättigheterna inte nödvändigtvis behöver vara enskilt utkrävbara även om konventionen garanterar enskilda rättigheter (brevet finns på hemsidan för Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter ). Bestämmelser i skollagen om fristående skolor Enligt 1 kap. 3 § skollagen (1985:1100) kan det vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna finnas skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer (fristående skolor). En fristående skola skall under förutsättning att vissa villkor som är hänförliga till bl.a. värdegrund, öppenhet och storlek, godkännas enligt 9 kap. 2 § om utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som , särskolan respektive specialskolan skall förmedla. I motion 2005/06:K473 av m.fl. (mp) anför motionärerna att har tillträtt konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter men att arbetet med dessa rättigheter är förhållandevis blygsamt i . Detta framgår enligt motionärerna inte minst av regeringens första handlingsplan för mänskliga rättigheter. Det behöver göras en särskild analys av vilka krav som behöver ställas för att den internationella konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna och sociala stadga uppfylls (yrkande 8). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) anför motionärerna att skall verka för ett tilläggsprotokoll till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (yrkande 2). Vidare anför motionärerna att förbudet mot diskriminering på grund av ålder skall omfatta hela samhällslivet, inte bara arbetslivet utan även hälso- och sjukvård, socialtjänst, socialförsäkring, m.m. (yrkande 19). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) anför motionärerna att regeringen i handlingsplanen även borde behandla lönehandlingsplanen och de olika åtgärder som finns i den. Även den strukturella diskriminering som försiggår på exempelvis och Arbetsförmedlingen när det gäller kvinnors och mäns rätt till rehabilitering bör beaktas (yrkande 7). Motionärerna anför vidare att det när det gäller rekryteringsmål avseende professorer i syfte att utjämna fördelningen mellan könen, är bra att problemet uppmärksammas, men att motionärerna önskar belysning av vikten av förbättrad representation för det underrepresenterade könet och att det inte bara ses som en fråga om förbättrad kvinnlig representation (yrkande 20). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) anför motionärerna att de anser att gruppen "unga hemlösa" också skall omfattas av åtgärder mot hemlöshet (yrkande 21). När det gäller begreppet hemlöshet anför motionärerna att definition bör tillämpas. Det vill säga, hemlös är den som inte har en egen bostad men som önskar eller behöver det (yrkande 22). Rätten till bostad, menar motionärerna, borde omfatta även personer med elöverkänslighet. Exponeringen av strålning och kraftfält gör att elöverkänsliga t.o.m. tvingas ut till boende i torp och i skogen vid akuta skeenden av sjukdomen (yrkande 23). I motion 2005/06:K17 av m.fl. (m) i denna del anför motionärerna att kommunen skall ges möjlighet att anpassa sin planering av bostadsfrågan utifrån lokala förutsättningar. Motionärerna motsätter sig planerna att ytterligare inskränka den kommunala självstyrelsen. Motionärerna anför vidare att det behövs mer konkreta åtgärder för att ordna bostäder till unga än att tillsätta en ungdomsbostadssamordnare. Rätten till uppnåelig hälsa I motion 2005/06:K20 av m.fl. (c) anför motionärerna att männen är norm inom läkemedelsforskningen. Kvinnors deltagande i kliniska läkemedelsprövningar måste fastställas i lag (yrkande 1). Motionärerna anför vidare att det är för få läkemedel som testas på kvinnor. Det behövs mer forskning. I avvaktan på ytterligare studier är det ett minimikrav att läkemedel som inte testats på kvinnor skall märkas (yrkande 2). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) anför motionärerna att personer med elöverkänslighet bör ha rätt till vård på lika villkor som andra (yrkande 24). I motion 2005/06:K21 av m.fl. (kd) anför motionärerna att handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna borde ha behandlat även rätten att anordna och välja utbildning. Friskolor är ett naturligt komplement till de kommunala skolorna, och deras framtid måste säkras lika självklart som de kommunala skolornas (yrkande 3). I motion 2005/06:K20 av m.fl. (c) anför motionärerna att regeringen bör återkomma med en plan för att höja kvaliteten på utbildningen i så att eleverna lämnar skolan med tillfredsställande kunskaper (yrkande 3). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) behandlar motionärerna uppdrag att se över ett urval av läroböcker för att särskilt uppmärksamma eventuella uttryck för diskriminering eller andra former av kränkningar. Uppdraget avser ämnena biologi, historia, religion och samhällskunskap. Det kan bli behövligt att utreda även andra ämnen som exempelvis svenska och matematik samt förbättra lärarnas utbildning i dessa hänseenden (yrkande 25). har i betänkande 2005/06:SoU2 behandlat motionsyrkanden om vikten av att vid läkemedelsprövningar studera läkemedlens effekter på kvinnor, äldre och barn. Utskottet redogjorde för ett tidigare ställningstagande samt ansåg att det inte fanns något behov av ett tillkännagivande till regeringen. I det tidigare betänkandet hade socialutskottet behandlat frågor om ett genusperspektiv på läkemedelsområdet (bet. 2003/04:SoU7), vartill hänvisades för en bakgrundsbeskrivning. Motionerna avstyrktes i den mån de inte ansågs tillgodosedda. I sin bedömning anförde utskottet bl.a. följande (s. 15 f.). Utskottet vidhåller självfallet sin inställning att en situation där forskningens resultat ensidigt gagnar kunskapsframväxt avseende vissa grupper i samhället på bekostnad av andra är problematisk både från rättvisesynpunkt och från etiksynpunkt. Utskottet anser det därför mycket tillfredsställande att kunna konstatera att kvinnor numera i större utsträckning än förut inkluderas i kliniska läkemedelsstudier och att könsfördelningen i prövningarna inte nämnvärt avviker från könsfördelningen i den population som sedan kommer att behandlas med de aktuella läkemedlen. och övriga läkemedelskontrollmyndigheter i är mycket medvetna om vikten av att läkemedel före marknadsgodkännande har studerats på patienter som är representativa i förhållande till den patientgrupp som avses använda preparaten. För att effekt och säkerhet hos ett läkemedel skall kunna utvärderas inför godkännande av ett läkemedel krävs att ett tillräckligt stort antal kvinnor respektive män har ingått i studierna. För det fall relevanta skillnader observeras när det gäller ett läkemedels effekt på personer av olika kön informeras på olika sätt om detta. Utskottet konstaterar att kommer att redovisa ett uppdrag om könsskillnader inom bl.a. hälso- och sjukvården, innefattande frågan om könsaspekter inom läkemedelsforskningen. Utskottet ser också positivt på att frågan om jämställdhetsmärkning av läkemedel kommer att bli föremål för fortsatta diskussioner. Resultatet av detta arbete bör enligt utskottets mening avvaktas. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet inte att det finns anledning att hos regeringen begära förslag om lagstiftning på området. Frågan om jämställdhetsmärkning har behandlats i departementspromemoria Ds 2004:51 Den framtida konsumentpolitiken - Ett underlag till en ny konsumentpolitisk strategi 2006. I promemorian som remissbehandlats anförs bl.a. följande (s. 104). Regeringen bör ha en positiv grundinställning till märkningssystem som växer fram ur drivkraften av människors engagemang i olika frågor. Jämställdhet är en viktig och politiskt prioriterad fråga, men marknadens aktörer har inte visat något större intresse i att främja idén med en märkningsordning på området. Regeringen bör trots det försöka införliva ett jämställdhetsperspektiv i den ISO-standard om socialt ansvar som nu ska vara med att ta fram. Det är inte säkert att märkning är det mest verkningsfulla styrmedlet för att uppnå en ökad jämställdhet. Även andra styrmedel bör övervägas, som exempelvis ledningssystem i företag och organisationer. Märkning är ett verktyg bland flera för att hjälpa människor till en "bättre" konsumtion, men verktyget är begränsat och inte alltid den bästa vägen att uppnå politiska mål. Från har inhämtats att om ett läkemedel skall användas av både kvinnor och män, skall båda könen ingå i de kliniska prövningarna på läkemedlet. av de ansökningar om läkemedelsprövning med patienter som bedömdes av 1990, 1995 och 2000 gällde prövningar med både män och kvinnor. De övriga handlade om sjukdomar som bara drabbar ena könet, t.ex. prostataförstoring eller bröstcancer. En missuppfattning är att det skulle föreligga stora skillnader i hur män och kvinnor påverkas av alla läkemedel. I själva verket är skillnaderna i ett läkemedels effekt och biverkningar i regel mycket små mellan män och kvinnor. Vid granskningen av ett nytt läkemedel värderas eventuella skillnader mellan könen. Samma typ av värdering görs även för skillnader som beror på t.ex. ålder eller kroppsvikt. När det finns betydelsefulla skillnader skall dessa anges i produktresumén (motsvarande FASS-text). I regel är skillnaderna i läkemedlets effekt och biverkningar mellan män och kvinnor små, och då oftast beroende av kroppsvikt. Skillnaderna är oftast större mellan unga och gamla respektive friska och njursjuka av samma kön. Tyvärr saknar fortfarande en stor andel av informationen som tas fram i samband med utredningen av ett nytt läkemedel tydliga uppgifter om hur könsskillnaderna har undersökts i forskningen. Det är viktigt att redovisningen förbättras, både av hur könsfördelningen i de kliniska studierna ser ut och eventuella skillnader som upptäckts mellan könen. bevakar frågor om könsrepresentativitet inom EU-samarbetet och har även fått ett regeringsuppdrag att undersöka hur informationen om dessa frågor kan förbättras. har i rapporten vård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården konstaterat bl.a. följande beträffande könsaspekter inom läkemedelsforskningen. Andelen kvinnor i kliniska prövningar har ökat och bedöms av i stort sett vara tillfredsställande.