bet · GT01JuU14 · 2006-03-14 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2005/06:Ju358 yrkande 31 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju329 yrkande 2. Enligt vår mening måste de lokala polismyndigheternas former för samarbete med andra myndigheter ses över. Samverkan med andra samhällsaktörer är en nödvändig del i polisens arbete för att nå framgång mot brottsligheten. Härvid måste utrymme ges till samverkan inte bara vad gäller de traditionella myndigheterna utan även nya vägar bör prövas. Det handlar om samverkan såväl för att förebygga brott som för att aktivera samhällets stöd till brottsoffer och gärningsmän. När det gäller ungdomsbrottslighet är samarbetet med och skolan särskilt viktig. Det bör övervägas om inte samarbetet måste formaliseras för att framtvinga att rätt information når rätt aktörer. För att kunna upprätthålla god kontakt mellan polis och andra samhällsaktörer krävs att det finns poliser som är bekanta med närmiljön och människorna som vistas i området. Det fordras att det fortfarande finns polisstationer som är bemannande. Det får ankomma på regeringen att låta utreda formerna för en reglering av polisens samverkan med andra myndigheter och vid behov återkomma till med förslag till lagstiftning. Sekretess mellan brottsbekämpande myndigheter, punkt 14 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sekretess mellan brottsbekämpande myndigheter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju379 yrkande 6. De brottsbekämpande myndigheterna måste ges redskap att samverka i kampen mot brottsligheten. Sekretessregler får inte sätta käppar i hjulet för ett sådant samarbete. Det bör enligt vår mening införas en sekretessbrytande regel mellan myndigheter i det brottsbekämpande arbetet. Vidare bör sekretesskyddet hos de brottsbekämpande myndigheterna harmoniseras. Det får ankomma på regeringen att i samband med beredningen av BRU:s slutbetänkande beakta vad vi nu anfört och återkomma till med förslag till lagstiftning som tillgodoser detsamma. Samverkan mellan tull och polis, m.m., punkt 15 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om polisens samverkan med räddningsstjänsterna m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju410 yrkande 16 och avslår motionerna 2004/05:Ju486 yrkande 4, 2004/05:Ju487 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Sk372 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:Sk529 yrkande 2. Vi anser att en nationell strategi mot gränsöverskridande brottslighet bör utformas. Det gäller att skapa en sammanhållen policy för hur hotet från denna brottslighet skall bemötas. I stora polisiära insatser på detta område bör polis, militär och räddningstjänst kunna samarbeta i större utsträckning. För att sådana insatser skall kunna fungera bra krävs tydliga gemensamma metodregler för genomförandet. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds av vad vi nu anfört. Samverkan mellan tull och polis, m.m., punkt 15 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samverkan mellan tull och polis, m.m. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju486 yrkande 4, 2004/05:Ju487 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Sk372 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Sk529 yrkande 2 och 2005/06:Ju410 yrkande 16. Tullen bör enligt vår mening få ökade möjligheter att samverka både med andra länders tullmyndigheter och med svensk polis i syfte att samordna insatserna mot misstänkt narkotikasmuggling och annan illegal verksamhet. Tullen, polisen och bör på alla nivåer samverka kring bekämpandet av den grova brottsligheten. Detta gäller framför allt de olika myndigheternas analys- och underrättelseverksamhet, men även det rent operativa samarbetet bör utvidgas. Ett exempel på samarbete som bör kunna utvidgas är tillgången till polisiära register. Tullens och polisens kommunikationsnät bör så långt som möjligt samordnas, och tullens och polisens anställda har ett behov av utbildning i frågor som rör samverkan. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds av vad vi nu anfört. Polisens samverkan med HBT-organisationer, punkt 16 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samarbete mellan polis och HBT-organisationer. Därmed bifaller motion 2005/06:L375 yrkande 19. Våldsbrottslighet i enkönade parrelationer är en mer dold brottslighet än våldsbrottslighet mellan män och kvinnor, eftersom det finns fördomar som försvårar upptäckten av denna våldsbrottslighet. Resultatet är att många bi- och homosexuella kvinnor och män lever otrygga i sina egna hem. Polisen är en viktig yrkeskategori när det gäller att motverka brott mot HBT-personer. För att polisen skall bli bättre på att utreda dessa brott och att bemöta dessa brottsoffer behövs kompetenshöjande insatser. Polisen bör därför ha ett tätare samarbete med HBT-organisationer. Ett sådant samarbete skulle såväl öka polisens kunskaper i HBT-frågorna som öka förtroendet för polisen inom denna brottsutsatta grupp. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds av vad vi nu anfört. Polisiärt samarbete inom EU, punkt 17 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om polisiärt samarbete inom EU. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju480 yrkande 1, 2005/06:Ju463 yrkande 18 och 2005/06:U290 yrkande 23 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju358 yrkande 32. Den grova och organiserade brottsligheten ställer nya krav på polisens verksamhet. De enskilda medlemsländerna får allt svårare att var för sig bekämpa den grova, organiserade internationella brottsligheten. Det finns ett samarbete över gränserna mellan olika nationers polisorganisationer för att förebygga och bekämpa brott. Ett förenklat utbyte av information mellan medlemsländernas polismyndigheter bör främjas, förutsatt att det löses med stöd i lag och med beaktande av integritetsaspekten. Schengens informationssystem måste också vara effektivt. Det är viktigt att EU verkligen förmår bygga upp ett effektivt samarbete mellan nationella polismyndigheter i Europol och mellan nationella åklagarämbeten i Eurojust. Härvid bör de lokala polismyndigheterna i medlemsstaterna i ännu större utsträckning ges möjlighet att utveckla ett europeiskt samarbete. Det får ankomma på regeringen att bl.a. i det internationella arbetet verka i den riktning vi här förordat. Utveckling av Europol och Eurojust till operativa organisationer, punkt 18 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att utveckla Europol och Eurojust till operativa organisationer. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju501 yrkande 30. För att kunna hejda den internationella brottsligheten är det nödvändigt med ett väl fungerande polisiärt och straffrättsligt samarbete inom EU. Enligt vår uppfattning måste Europol därför byggas ut och utvecklas till en effektiv enhet för gemensam europeisk bekämpning av grov internationell kriminalitet. Europols befogenheter måste naturligtvis vara väldefinierade och tydligt avgränsade. Europol bör också ges ökade resurser att operera i samarbete med olika medlemsländers myndigheter rörande gränsöverskridande brottslighet såsom människohandel och grov narkotikabrottslighet. Det är också viktigt att underrättelsearbetet samt det straffrättsliga samarbetet inom EU rörande sådan grov brottslighet förbättras och förstärks. Det är vidare angeläget att den svenska polisen ges de redskap den behöver för att fullt ut kunna delta i det internationella arbetet. Även Eurojust bör utvecklas i samma riktning. Det får ankomma på regeringen att i det internationella arbetet verka i den riktning vi här förordar. Breddad rekrytering till polisutbildningen, punkt 19 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en breddad rekrytering till polisutbildningen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju319 yrkande 2, 2005/06:Ju358 yrkande 15, 2005/06:Ju463 yrkande 11, 2005/06:Ju507 yrkande 9 och 2005/06:Ju514 yrkandena 21 och 23 samt bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju514 yrkande 22, 2005/06:Sf336 yrkande 51 och 2005/06:Sf389 yrkande 21. Den etniska och kulturella sammansättningen hos den svenska polisen bör spegla befolkningens sammansättning i stort. Mångfald inom polisen är viktig bl.a. för att öka förtroendet för polisen och för att tillföra nödvändig kunskap till polisväsendet. Andelen antagna till polisutbildningen med annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk - särskilt personer av utomeuropeisk härkomst - måste därför öka. Polisen bör därför skyndsamt skaffa sig en sammanhållen strategi för att rekrytera poliser av annan härkomst än svensk. Rekryteringsprocessen måste därtill ändras i syfte att säkerställa att de bäst lämpade poliserna antas till polisutbildningen. Även om framsteg gjorts vad gäller rekryteringen av kvinnor till polisyrket anser vi att betydligt mer kan göras för att få fler kompetenta kvinnor att söka till polisutbildningen och att anta dessa till utbildningen. Det får ankomma på regeringen att bl.a. genom tilläggsdirektiv till den tillsatta utredningen tillse att vad vi nu anfört tillgodoses. Rekrytering av specialister, m.m., punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekrytering av specialister till polisväsendet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju514 yrkande 20 och avslår motionerna 2005/06:Ju313 och 2005/06:Ju320 yrkande 1. Det är enligt vår mening viktigt att en bra avvägning görs mellan poliser och civila specialister. Behoven inom polisverksamheten måste här få styra. Utrednings- och underrättelseverksamheten inom polisen skulle kunna tjäna betydligt på en satsning på fler personer med annan kompetens än ren polisutbildning. Omfattande analytiskt tunga utredningar kan med fördel genomföras av personer med annan bakgrund. Det får ankomma på regeringen att bl.a. i budgetdialogen med och i budgetberedningen tillse att medel frigörs för att - utöver anställning av nyutexaminerade poliser - inom polismyndigheterna kunna anställa personer med för verksamheten nödvändig specialistkompetens. Omvandling av polisutbildning till högskoleutbildning, m.m., punkt 21 (fp, kd, v, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om omvandling av polisutbildningen till en högskoleutbildning m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju368 yrkande 5, 2005/06:Ju463 yrkande 10, 2005/06:Ju507 yrkande 6 och 2005/06:Ju514 yrkandena 17 och 19 samt bifaller delvis motion 2005/06:Ju523 yrkandena 1 och 2. Vi välkomnar att regeringen nu tillsatt en utredning med översyn av polisutbildningen. Det är bra att regeringen givit utredaren i uppdrag att lämna förslag till hur polisutbildningen helt eller delvis kan omvandlas till en högskoleutbildning. Vi anser dock att utredningsdirektiven borde ha utformats tydligare och innehållit ett uppdrag att lämna förslag till reglering av en fullständig omvandling av polisutbildningen till högskoleutbildning. Det får ankomma på regeringen att utfärda tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om polisutbildningen som tillgodoser vad vi nu anfört. Likabehandling på polisutbildningen, punkt 22 (v, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om likabehandling på polisutbildningen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L341 yrkande 5 och 2005/06:L375 yrkande 30. Vare sig polisutbildningen skulle omvandlas till en högskoleutbildning eller ej är det enligt vår mening angeläget att de regler som gäller inom högskola och universitet rörande likabehandling av studenter också görs tillämpliga på polisutbildningens studenter. Det får ankomma på regeringen att utfärda tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om polisutbildningen och därefter återkomma till med ett förslag till ändringar i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan som tillgodoser vad vi nu anfört. Innehållet i polisutbildningen, m.m., punkt 23 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om innehållet i polisutbildningen, m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju358 yrkandena 16, 17, 19, 23 och 24 samt avslår motionerna 2005/06:Ju472 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A365 yrkandena 1 och 2. Enligt vår mening måste polisutbildningen ses över grundligt. De personer som arbetar inom polisen måste ha en kvalificerad och relevant utbildning som svarar mot de krav som yrket ställer. Praktik bör vävas in tidigare i grundutbildningen. Vidare bör samarbetet med universitet och högskolor öka. Uppföljning och utvärdering samt polisforskning måste ske professionellt och med vetenskapliga metoder. För att forskningen skall bli effektiv är det dessutom nödvändigt att den är oberoende varför det finns anledning att överväga om denna bör byggas upp i samverkan med högskolor och universitet i stället för på . Det får ankomma på regeringen att utfärda tilläggsdirektiv till den tillsatta utredningen om polisutbildningen och därigenom tillse att utredningen beaktar vad vi nu anfört. Vidareutbildning m.m., punkt 24 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vidareutbildning av poliser m.m. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju358 yrkande 18, 2005/06:Ju507 yrkande 4 och 2005/06:Ju514 yrkande 12. Vidareutbildningsinsatserna för poliser behöver utvecklas. Regelbundet återkommande fortbildningar, liksom specialistutbildning för bl.a. bekämpning av narkotikabrott och organiserad brottslighet, måste därför införas. Genomgången vidareutbildning bör för övrigt vara en förutsättning för befordran. En samordning med andra brottsbekämpande myndigheter på detta område skulle också vara värdefullt. bedriver de brottsbekämpande myndigheterna i huvudsak sin utbildning inom den egna organisationen. Det är också viktigt att det finns reella möjligheter att avancera inom polisen. Den s.k. karriärstegen inom polisen måste därför vidareutvecklas. Regeringens åtgärder på detta område är inte tillräckliga. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att tillgodose vad vi här anfört. Operativ ledning inom polisen, punkt 25 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om operativ ledning inom polisen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju514 yrkande 8 och avslår motion 2005/06:Ju358 yrkandena 4 och 5. Erfarenheterna från händelserna vid i pekar på behovet av en samordnad operativ och taktisk ledning inom polisen. Detta gäller såväl inom som mellan olika polismyndigheter samt mellan säkerhetspolisen och den öppna polisen. Här krävs tydliga riktlinjer från om hur dessa frågor ska hanteras vid stora arrangemang, särskilt om det finns risk för allvarliga ordningsstörningar. Det får ankomma på regeringen att genom styrning av tillse att vad vi nu anfört tillgodoses. Ledarskapsutbildning inom polisen, punkt 26 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ledarskapsutbildning inom polisen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 20-22, 2005/06:Ju507 yrkande 7 och 2005/06:Ju514 yrkande 11. Brister i ledarskap leder inte bara till att effektiviteten blir sämre i verksamheten utan även till att den enskilda polisens arbetsmiljö riskerar att försämras. Många polischefer gör ett bra arbete, men ledarskapsutbildning är nödvändigt för att kunna få en väl fungerande organisation. Det behövs därför en ordentlig ledarskapsutbildning för polisen. Denna kan lämpligen utvecklas i samarbete med Försvarshögskolan. Genomgången ledarskapsutbildning bör göras till ett krav vid chefstillsättningar. Vi anser det vidare önskvärt att det inom grundutbildningen för poliser ges i varje fall grundläggande ledarskapsutbildning, bl.a. för att ge alla medarbetare förståelse och insikt i chefskapets komplexitet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Rekrytering av polischefer, punkt 28 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rekrytering av polischefer. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju514 yrkandena 9 och 10. Regeringen utser rikspolischef och länspolismästare. Det är fråga om viktiga chefer som med sitt ledarskap kan påverka en hel organisation. Vid utnämning av dessa chefer måste det ges mer insyn i rekryteringsprocessen. Regeringen bör tydligt redovisa vad den har för kriterier när den utser dessa chefer. Vi anser också att de regionala polisstyrelserna skall ges inflytande över tillsättandet av regionala och lokala chefer. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds av vad vi nu anfört och om erforderligt återkomma till med förslag till lagstiftning. Uppsägning av dömda poliser, m.m., punkt 29 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppsägning av brottsdömda poliser. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju306 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:Ju255 och 2005/06:Ju330. Enligt min mening skall personer inom rättsväsendet som dömts för brott inte få ha kvar sina tjänster. Om dessa personer får behålla sin anställning undergräver det förtroendet för rättsväsendet eftersom det sänder signalen att inte ens de instanser som ska upprätthålla rättssäkerheten och rättstryggheten kan förväntas vara befriade från kriminella. En rimlig avgränsning för när uppsägning skall ske är när den anställde har begått ett brott som har fängelse i straffskalan. Det är dock rimligt att den som skiljts från tjänsten efter med laglydigt leverne skall ha möjlighet att på nytt erhålla en tjänst inom rättsväsendet. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utforma en sådan reglering som jag här beskriver. Utredningsenhet avseende brottsmisstänkta poliser, punkt 30 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en fristående utredningsenhet beträffande brottsmisstänkta poliser. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju514 yrkande 33. Det är inte lämpligt att polisen själv utreder misstankar om att enskilda poliser begått brott. Det får aldrig råda någon tvekan om att sådana brott utreds lika noggrant och opartiskt som andra brott. En från polisen fristående utredningsenhet bör därför inrättas för att utreda brott där poliser är misstänkta gärningsmän. Regeringen har redan påbörjat ett utredningsarbete i syfte att skapa en helt ny fristående utredningsenhet. Enligt vår mening bör i stället lämpligen Justitiekanslern ges ansvar för dessa prövningar. Regeringen bör ge tilläggsdirektiv till den arbetande utredningen att fortsättningsvis låta utreda frågan i den föreslagna riktningen. Tillsyn över polis- och åklagarväsendet, m.m., punkt 31 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av ett oberoende tillsynsorgan avseende åklagar- och polisväsendet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju376 yrkande 15, 2005/06:Ju436 yrkande 4 och 2005/06:Ju463 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:Ju331 och 2005/06:Ju416. Vi anser att det är principiellt fel att en myndighet utövar tillsyn över sig själv, så som sker inom . Tillsynen över polismyndigheterna utövas främst av , men även där finns brister i utövandet av denna tillsyn. Med den ordning som gäller för tillsyn över polis- och åklagarväsendet uppstår trovärdighetsproblem. Vi anser därför att ett oberoende tillsynsorgan bör inrättas för såväl åklagarväsendet som polisväsendet. Det får ankomma på regeringen att låta utreda formerna för ett sådant tillsynsorgan och återkomma till med förslag till eventuell erforderlig lagstiftning. Legitimering av poliser, punkt 32 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om legitimering av poliser. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju463 yrkande 13. Jag anser att ett system med legitimering av poliser, liknande det som gäller för olika vårdprofessioner, bör införas i . Sådana uppgifter som bedöms polisiära skall inte få utföras av andra än poliser. Det handlar om att brottsutredningar endast i begränsad utsträckning bör kunna utföras av personer som inte har polisiär utbildning och att ordningsvakter och väktare inte i för stor utsträckning bör få utföra arbetsuppgifter som gränsar till eller faktiskt är polisiära. Genom en legitimering av poliser kan också en tydlig gräns dras mot särskilda beredskapspoliser, som för övrigt bär likadana uniformer som poliser och dessutom är beväpnade. Det får ankomma på regeringen att låta utreda ett system för legitimering av poliser och polisiära uppgifter och därefter återkomma till med förslag till lagstiftning. Hantering av klagomål mot polisen, punkt 33 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en strukturerad verksamhet för hantering av klagomål mot polisen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju358 yrkande 11. Vi anser att medborgare som upplever sig ha blivit felaktigt behandlade eller bemötta av polisen bör ha en möjlighet att - när de inte anser det påkallat att göra en polisanmälan om t.ex. tjänstefel - lämna in sina klagomål och synpunkter och få dem behandlade. Det kan t.ex. handla om att polisen visat prov på bristande moral, småaktighet eller otrevligt språkbruk. Polismyndigheterna bör ha ett strukturerat system för hantering av klagomålen och synpunkterna i syfte att förbättra och utveckla verksamheten. Den som fört fram synpunkter bör kunna få ett besked eller en förklaring till det inträffade och i förekommande fall en ursäkt. De anställda som berörs av synpunkterna bör få feedback, även när det inte leder till en disciplinär åtgärd. Det får ankomma på regeringen att tillse att ett sådant system som vi tecknar ovan införs inom polisväsendet. Polisens befogenheter vid demonstrationer, m.m., punkt 34 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: