bet · GT01NU18 · 2006-05-11 00:00:00 — Det bör i detta sammanhang även beaktas att det finns åtgärder för tillsynsmyndigheten att vidta för att komma till rätta med problem att avläsningen av elmätare inte sker i rätt tid. kan enligt gällande regler förelägga, med möjlighet med vite, nätföretag att vidta åtgärder för att råda bot på dessa typer av problem. När det gäller kravet i motion 2005/06:N436 (fp) om förståeliga elräkningar instämmer utskottet i grunduppfattningen att det är angeläget med tydliga och begripliga elräkningar. Något uttalande av i denna fråga med anledning av motionen ser utskottet dock inte som behövligt. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. En integrerad elmarknad och marknadsövervakning Utskottets förslag i korthet bör med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete avslå motioner innehållande krav på bl.a. förändrad övervakning av elmarknaden och åtgärder för att förstärka överföringskapaciteten i . Jämför reservation 8 (m, fp, kd). Enligt regeringens bedömning fungerar , dvs. den gemensamma handelsplatsen för el i , , och , väl, även om det finns förbättringar att göra. Regeringen erinrar om att i sitt slutbetänkande om konkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7) konstaterade att prisbildningen och konkurrensen fungerar förhållandevis väl, men att utvecklingstendensen är att antalet aktörer minskar i både produktion och elhandel och att detta bör bevakas. I propositionen påpekas att det finns flera sätt att minska koncentrationen på marknaden. Ett sätt är att underlätta för nya aktörer att komma in på marknaden, ett annat är att utöka det geografiska området inom vilka aktörerna verkar. En fortsatt utveckling och integration av den nordiska elmarknaden är därför mycket viktig, anförs det i propositionen. Vidare redogörs det för att vid har haft regeringens uppdrag att, i samråd med , analysera elmarknadens funktionssätt med tonvikt på konkurrensen och prisbildningen på el. I rapporten om prisbildning och konkurrens på elmarknaden (ER 2006:13), som lämnades till regeringen , konstateras bl.a. att prisbildningen på elmarknaden tekniskt sätt fungerar relativt väl. konstaterar även att konkurrensen på den svenska och nordiska elmarknaden i ett europeiskt perspektiv är förhållandevis god, men att den bör förbättras och att detta kan ske genom fortsatt integration av den nordiska elmarknaden. När det gäller marknadsövervakning anförs det i propositionen att uppgiften att följa elmarknadens utveckling är fördelad på olika myndigheter. Uppgiften att bevaka att elmarknaden fungerar som avsett samt konkurrenssituationen på marknaden ligger främst på och . Andra myndigheter som har viktiga funktioner att fylla är , och . Det finns inget formaliserat samarbete mellan dessa myndigheter, men såväl som anser att samarbetet fungerar väl, sägs det i propositionen. Vidare redogörs det i propositionen för det samarbete som sker på såväl nationell som nordisk nivå. Enligt den bedömning som regeringen gör bidrar ett väl fungerande samarbete mellan myndigheter, både på nationell och nordisk bas, till att stärka övervakningen och utveckla den svenska och nordiska elmarknaden. Regeringen ser mycket positivt på den utveckling som skett och det samarbete som vuxit fram mellan myndigheter både i och i . Det är mycket viktigt att detta samarbete fortsätter för att skapa förutsättningar för en fortsatt utveckling av den nationella elmarknaden, men framför allt för en ökad integration av den nordiska elmarknaden, anförs det. Det samarbete som finns fungerar enligt regeringens bedömning väl men kan utvecklas. Detta bör, enligt regeringen, dock göras av de berörda myndigheterna. Kostnadsutvecklingen på elmarknaden tas upp i motion 2005/06:N452 (s), och motionären anser att konsumenternas ställning måste förbättras. Tanken med avregleringen av marknaden var att öka konkurrensen, vilket skulle leda till en sänkning av priserna. Sedan avregleringen genomfördes har priserna emellertid ökat dramatiskt på grund av att det råder närmast oligopol på marknaden. Konkurrensen på elmarknaden uppmärksammas i motion 2005/06:N436 (fp). Motionärerna framhåller bl.a. att det råder oligopol på elproduktion i och förordar ett riksdagsuttalande om att konkurrensmyndigheterna måste vara tuffare när det gäller granskningen av elproduktionsmarknaden. Vidare hävdas det att den gemensamma nordiska elmarknaden fungerar dåligt på grund av bristfällig överföringskapacitet mellan länderna. En bättre integrerad nordisk marknad skulle gynna konkurrensen, anförs det. Av detta skäl föreslås ett uttalande om att utbyggnaden av överföringskapaciteten skall prioriteras. Motionärerna anser även att konkurrens-övervakningen på elmarknaden fungerat dåligt och föreslår ett tillkännagivande om att uppgifter flyttas från till . Att kapaciteten för elkraftsöverföring till och från behöver byggas ut och förstärkas framhålls i motion 2005/06:N422 (c). En utökad kapacitet behövs bl.a. för att möjliggöra en utbyggnad av vindkraften, anser motionärerna. Därför behöver ett utredningsarbete omgående startas med syfte att lämna förslag om hur en utbyggnad av elkraftsöverföringen till och från kan ske. Ansvaret för att följa elmarknadens utveckling och konkurrenssituationen på denna marknad ligger huvudsakligen på och . uppgifter inom elområdet är främst att utöva tillsyn enligt ellagen (1997:857), att följa och analysera utvecklingen på elmarknaden och att lägga fram förslag till förändringar samt att vara expertmyndighet för elhandel. Myndigheten är nätmyndighet enligt ellagen och har tillsyn över nätverksamheten och utfärdar tillstånd för överföring av el (nätkoncession) och hanterar olika prövningsärenden, t.ex. gällande anslutning, mätkostnader och ersättning till mindre elproducenter. Som tillsynsmyndighet bevakar även att nätföretagen följer ellagstiftningen. bildades inom den s.k. . Syftet med förändringen är att stärka tillsynen över energimarknaderna och tydliggöra rollfördelningen mellan tillsynsverksamheten och övrig myndighetsutövning på energiområdet. skall verka för väl fungerande marknader genom att följa och analysera utvecklingen på el-, naturgas- och fjärrvärmemarknaderna, fullgöra myndighetens uppgifter som nätmyndighet och tillsynsmyndighet enligt el- och naturgaslagarna, verka för ändamålsenliga regelverk och infrastruktur samt informera konsumenter samt små och medelstora företag om deras förutsättningar att agera på de avreglerade marknaderna. Av förordningen (2004:1200) med instruktion för framgår att bl.a. har till uppgift att besluta om föreskrifter och besluta i ärenden som rör myndighetens uppgifter enligt ellagen, naturgaslagen och lagen om vissa rörledningar. Vidare framgår av förordningen att skall medverka med expertkunskap i myndighetens övriga verksamhet i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till verksamhetens art. skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. huvuduppgift är att tillämpa konkurrenslagen (1993:20) genom att aktivt hindra skadliga konkurrensbegränsningar, särskilt inom områden med fåtalsdominans och svag konkurrens. uppdrag omfattar hela den svenska marknaden. Att övervaka energisektorn ingår som en del i detta uppdrag. Som nämns i propositionen finns därtill andra myndigheter som övervakar delar av elmarknadens funktion - , och . El- och gasmarknadsutredningen påpekade (SOU 2004:129) att elmarknaden övervakas av ett flertal myndigheter och att antalet berörda myndigheter innebär en risk för en splittrad övervakningsstruktur. Utredningen föreslog därför att det skall inrättas ett mer formaliserat samarbete genom en samrådsgrupp mellan , och . Ett sådant samarbete skulle enligt utredningen bidra till att effektivisera arbetet inom myndigheterna bl.a. genom att öka möjligheterna att utnyttja existerande expertis hos respektive organisation och genom att underlätta erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring mellan de berörda myndigheterna. Då det nordiska marknadsperspektivet är viktigt förordade utredningen även en nordisk samrådsgrupp. (SOU 2002:7) övervägde behovet av att förstärka konkurrensbevakningen. Utredningen inhämtade syn på förutsättningarna för en eventuell förstärkt konkurrensbevakning. framförde i detta sammanhang bl.a. att de problem som kan identifieras på elmarknaden till betydande del är en följd av olika strukturella tillkortakommanden inom sektorn och att åtgärder, såväl på kort som på lång sikt, i första hand måste inriktas på att försöka eliminera dessa. Bland de åtgärder verket pekade på kan nämnas att bygga ut överföringsförbindelserna till grannländerna, att öka användningen av motköp, att fullständigt separera nätverksamhet från annan verksamhet och att skärpa reglerna kring leverantörsbyten. Att därutöver införa t.ex. branschspecifika regler i konkurrenslagstiftningen i syfte att stärka konkurrensen på elmarknaden vore fel enligt . Lagen är generellt tillämplig inom samtliga delar av näringslivet, och de svenska konkurrensreglerna ansluter nära till . Tilläggas kan att utskottet avstyrkte motioner om tillsynsverksamheten vid , vari bl.a. förordades att myndighetens marknadsövervakande funktion borde stärkas (bet. 2005/06:NU3). Utskottet erinrade i detta sammanhang bl.a. om inrättandet av . Avvikande uppfattningar lämnades i två reservationer (m, fp, kd; mp). om prisbildning och konkurrens på elmarknaden gav regeringen i uppdrag att analysera den svenska och nordiska elmarknadens funktion med tonvikt på konkurrens och prisbildning. I den rapport om prisbildning och konkurrens på elmarknaden (ER 2006:13) som lämnades till regeringen konstateras, som tidigare nämnts, att prisbildningen på elmarknaden tekniskt sett fungerar väl. I ett europeiskt perspektiv har kommit långt med en omfattande integration av den nordiska marknaden och ett kostnadseffektivt utnyttjande av produktionsstrukturen i de nordiska länderna. Konkurrensen på den svenska och nordiska elmarknaden är enligt myndigheten i ett europeiskt perspektiv förhållandevis god men bör förbättras. föreslår att regeringen, i det nordiska samarbetet för att utveckla elmarknaden, verkar för initiativ till ett utökat samarbete mellan de berörda myndigheterna i de nordiska länderna i syfte att utveckla metoder för analyser och åtgärder för att motverka ökad koncentration och missbruk av marknadsmakt på elmarknaden. Vidare framhålls att , och avser att bilda en samrådsgrupp för att ytterligare effektivisera arbetet med att övervaka och följa utvecklingen på den svenska elmarknaden. Myndigheten anser även att etableringen av nya aktörer på marknaden bör underlättas och bedömer att det finns starka skäl att genomföra en systematisk kartläggning av de regler på elmarknaden som kan utgöra hinder för nya aktörer som önskar etablera sig. Därtill framhålls att ytterligare integration av den nordiska marknaden krävs. När det gäller överföringskapaciteten i kan erinras om att Nordel - samarbetsorganet för systemansvariga företag i - presenterade ett paket med fem strategiska projekt, vilka syftar till att förbättra förutsättningarna för den nordiska elmarknaden genom att överföringskapaciteten ökas och risken för prisområdesuppdelning minskas. De fem projekten är Nea-Järpströmmen (ny ledning mellan och ), utbyggnad av (ny likströmsförbindelse mellan och ), Sydlänken (ny ledning från till ), (ny likströmsförbindelse mellan och ) och Skagerak 4 (ny likströmsförbindelse mellan och ). Med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:N422 (c) om överföringskapaciteten till och från kan nämnas att i årsredovisningen nämner (s. 43) att man inom Nordel börjat analysera överföringsbehovet då ovan nämnda projekt beräknas vara klara. Vidare sägs att en kraftig utbyggnad av vindkraften i nya regioner kräver lokala förstärkningar för att man skall kunna mata in elen på nätet, men framför allt krävs förstärkningar av överföringsnäten för att energin skall kunna transporteras till förbrukarna. När det gäller kabeln till kan nämnas att denna ägs av . I motion 2005/06:N436 (fp) framhålls bl.a., som tidigare redovisats, att konkurrensövervakningen behöver skärpas och att överföringskapaciteten behöver förstärkas för att förbättra konkurrensen på elproduktionsmarknaden i . Elproduktionen i är, som nämns i motionen, koncentrerad till ett antal större företag. De tre största producenterna står för av elproduktionen i . I ett nordiskt perspektiv svarar de tre största svenska producenterna för sammanlagt av den samlade nordiska produktionen. Hur dominerande de tre största svenska elproducenterna är beror således på vilken geografisk marknad man betraktar. För att motverka en ökad koncentration på elproduktionsmarknaden är det, som sägs i nyssnämnda motion, angeläget att förbättra överföringskapaciteten i . Ansvaret för att överföringsförbindelserna är tillräckligt stora för att möjliggöra en väl fungerande elmarknad ligger hos och övriga systemoperatörer i . Som i det föregående redovisats har de systemansvariga myndigheterna i gemensamt presenterat investeringar i fem överföringsförbindelser inom . Utskottet ser därför ingen anledning för att göra ett uttalande i linje med vad som begärs i motionen. Som i det redogjorts för har vid haft regeringens uppdrag att analysera den svenska och nordiska elmarknadens funktion med tonvikt på konkurrens och prisbildning. I den rapport som myndigheten redovisade till regeringen lämnas olika förslag i syfte att förbättra konkurrensen på den svenska och nordiska elmarknaden. Utskottet anser inte att bör föregripa regeringens beredning av dessa förslag. När det gäller förslaget i motion 2005/06:N436 (fp) om att flytta vissa uppgifter till vill utskottet erinra om att verket självt framhållit att det vore fel att i konkurrenslagstiftningen införa branschspecifika regler i syfte att stärka konkurrensen på elmarknaden. Utskottet instämmer i syn i denna fråga. Vidare delar utskottet uppfattningen i motion 2005/06:N452 (s) om att det är angeläget att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Flera av de förslag som lämnats i den proposition som utskottet här har att behandla, och som i det föregående tillstyrkts, syftar just till detta. Något initiativ från sida ser utskottet därför inte som behövligt. Avslutningsvis vill utskottet framföra sin ståndpunkt att inte heller motion 2005/06:N422 (c) om överföringskapaciteten till och från behöver föranleda någon åtgärd av . Byggandet av en kabel till fastlandet är i första hand inte en fråga för statsmakterna att avgöra utan det är den berörda nätägaren som har ansvaret för utbyggnad och förstärkning av nätet i området. Med det anförda avstyrks nämnda motioner i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med begäran om en utredning rörande en reformering av elmarknaden. Utskottet hänvisar till El- och gasmarknadsutredningens slutsatser i frågan. Jämför reservation 9 (mp). Det är orimligt med så stora skillnader i nätavgifter i mellan stad och land, mellan olika regioner och mellan olika bolag, anförs det i motion 2005/06:N402 (v). Regeringen bör därför utreda möjligheten att förstatliga det svenska elnätet. Enhetligare taxor bör införas för att utjämna de orättvisa skillnader som finns, menar motionären. Dagens priser på el ger inga starka incitament att hushålla med el eller effekt, anförs det i motion 2004/05:MJ38 (mp, -). Systemet måste därför ändras så att elvärme belastas med sina fulla samhällsekonomiska kostnader. Motionärerna förordar ett riksdagsuttalande om att en utredning bör tillsättas för att föreslå en reform med denna inriktning. Ett alternativ som då bör prövas är effektprissättning, sägs det i motionen. I motion 2005/06:N289 (mp) framhålls behovet av en förändrad syn på effektproblematiken och det, enligt motionärerna, orättvist fördelade ansvaret för kostnaden för effektkapacitet. Det är rimligt att de brukare som orsakar dimensioneringsbehovet även är de som betalar, varför effektkomponenten borde spela en större roll när det gäller elpriset. Motionärerna förordar även en fördjupad analys av problemet. Att elmarknaden är utformad på ett mycket ineffektivt sätt då konsumenterna har mycket små incitament att minska effektförbrukningen framhålls i motion 2005/06:N338 (mp, -). Motionärerna förordar därför att en utredning tillsätts med syfte att lämna förslag om en större reformering av elmarknaden, och speciellt skall förslaget att avskaffa elhandlarna och låta kunderna köpa direkt till spotmarknadspris utredas liksom möjligheter att reformera strukturen för eltaxor. När det gäller vad som förordas i några av motionerna om att tillsätta en utredning med syfte att lämna förslag om en större reformering av elmarknaden kan nämnas att detta förslag återkommande har behandlats av utskottet, som vid samtliga tillfällen har avstyrkt liknande krav. Senast utskottet behandlade frågan var (bet. 2004/05:NU14). framhöll utskottet att El- och gasmarknadsutredningen, som analyserat den alternativa elmarknadsmodellen, starkt avrått från att försöka genomföra en reformering av elmarknaden i enlighet med den modell som motionärerna förordar. Vidare anförde utskottet att det inte såg någon reformering av elmarknaden i linje med vad motionärerna förordar framför sig. En avvikande uppfattning fördes till torgs i en reservation (mp). El- och gasmarknadsutredningen överlämnade sitt slutbetänkande El- och naturgasmarknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129) till regeringen. När det gäller den alternativa elmarknadsmodellen fastslås inledningsvis att en tillämpning av modellen skulle strida mot det gällande elmarknadsdirektivet på ett flertal punkter, liksom mot EU:s generella regler för den inre marknaden och konkurrensen på denna. Att införa modellen skulle, enligt utredningen, inte enbart bli en svensk angelägenhet, då det skulle krävas genomgripande omarbetningar av den europeiska lagstiftningen. Bortsett från detta hinder framhålls i utredningen att den föreslagna alternativa elmarknadsmodellen är behäftad med svåra funktionsproblem. Modellen skulle, om den infördes, påtagligt skada konkurrensen på elmarknaden samt leda till ytterligare behov av reglering och övervakning. Vidare skulle det, åtminstone initialt, ställas betydligt starkare krav på elkonsumenten att vara aktiv på marknaden och tillägna sig större kunskaper om elmarknadens funktionssätt än vad som är nödvändigt . Att vara aktiv på elmarknaden upplevs som krångligt av gemene man. Det förefaller att bli ännu krångligare med den föreslagna omorganisationen. torde elkonsumentens nya situation leda till att de flesta söker prisförsäkra sig. Detta skulle dock bli mycket dyrt för särskilt de mindre kunderna och skulle dessutom ta bort de starkaste skäl som anförts för omorganiseringen, anförs det i utredningen. Den sammanfattande slutsatsen är att det inte finns anledning att tillråda en övergång till den föreslagna alternativa elmarknaden, inte ens om detta vore möjligt utan de formella hinder som föreligger (såsom förenlighet med den nordiska marknaden och EG-direktiv). Tvärtom avråder utredningen starkt från varje transformering av elmarknaden som är så omfattande och som skulle innebära ett faktiskt principskifte och framhåller att det därför inte finns någon anledning att utreda förslaget vidare. I detta sammanhang kan även påminnas om betänkande om liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4) som överlämnade till regeringen . Utredningen har bl.a. haft som uppgift att, utifrån de utvärderingar som gjorts av regelreformeringen inom elmarknaden, utvärdera de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden och samhällsekonomin. I utredningen påpekas att det finns såväl för- som nackdelar med den nuvarande utformningen av elmarknaden. Fördelarna är att marknaden öppnats för konkurrens och att tillsynen över monopolen har stärkts, vilket är väsentliga förutsättningar för att marknaden skall kunna generera priser som fördelar produktionsresurser och elanvändning så effektivt som möjligt. Nackdelarna är, framhålls det, att separeringen av verksamhetsleden har ökat transaktionskostnaderna för såväl kunder som producenter. anser att elmarknaden ännu inte nått sin slutgiltiga form men att de genomförda reformerna bidragit till en positiv utveckling. Vidare kan erinras, med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:N402 (v) om skillnader i nätavgifter, om utredningen rörande reglering av elnätstariffer m.m. (dir. 2006:39) som regeringen beslöt att tillsätta. Enligt direktiven skall utredaren bl.a. lämna förslag till den lagstiftning och det regelverk i övrigt som krävs för att införa en ny ordning där tillsynsmyndigheten skall godkänna eller fastställa nätföretagens överföringstariffer innan de får börja gälla, lämna förslag till den lagstiftning och det regelverk i övrigt som krävs för att införa en ny ordning där tillsynsmyndigheten skall godkänna eller fastställa nätföretagens anslutningsavgifter alternativt där tillsynsmyndigheten skall godkänna eller fastställa nätföretagens metoder för att fastställa anslutningsavgifterna, innan anslutningsavgifterna eller metoderna får börja gälla, analysera om den nuvarande uppdelningen mellan områdeskoncession och linjekoncession samt dess koppling till reglerna för tariffsättning och redovisning är lämplig för att åstadkomma ändamålsenliga, driftsäkra och kostnadseffektiva elnät och om så inte är fallet föreslå åtgärder för detta, lämna förslag till hur de utlandsförbindelser som är anslutna till det svenska regionnätet kan hanteras så att dessa förbindelser behandlas enligt samma grunder som de utlandsförbindelser som är anslutna till stamnätet. skall utredaren redovisa de delar av uppdraget som avser förslag till lagstiftning och det regelverk som krävs för att tillsynsmyndigheten skall göra en förhandsprövning av nätföretagens tariffer och de förslag som avser tillsynsmyndighetens prövning av nätföretagens anslutningsavgifter eller metoder för att fastställa anslutningsavgifterna av el samt de förslag som avser utlandsförbindelser som är anslutna till det svenska regionnätet. Övriga frågor skall redovisas . Utskottet har återkommande avstyrkt motioner som innehåller förslag om en reformering av elmarknaden i linje med de här aktuella yrkandena i motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -), 2005/06:N289 (mp) och 2005/06:N338 (mp, -). Senast utskottet hanterade denna fråga hänvisades det till de slutsatser som den av regeringen tillsatta El- och gasmarknadsutredningen redovisat rörande den alternativa elmarknadsmodellen. Bland annat mot bakgrund av dessa slutsatser redovisade utskottet sin uppfattning att någon reformering av elmarknaden i linje med vad motionärerna förordat inte var aktuell. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. När det gäller vad som anförs i motion 2005/06:N402 (v) om skillnader mellan nätavgifter mellan olika regioner i och mellan olika bolag, konstaterar utskottet att den tillsatta utredningen om reglering av elnätstariffer m.m. (dir. 2006:39) bl.a. har i uppdrag att lämna förslag rörande regleringen av tariffer för överföring av el samt anslutningsavgifter. Något förstatligande av hela det svenska elnätet i enlighet med vad motionären förordar ser utskottet inte som aktuellt. Med det anförda avstyrks samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Vissa frågor rörande effektbalansen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med krav på åtgärder för att motverka att effektbrist uppstår. Utskottet erinrar om Svenska kraftnäts ansvar för effektreserven. Jämför reservationerna 10 (fp, kd) och 11 (mp). Risken för effektbrist tas upp i motion 2005/06:N221 (kd), och motionären framhåller betydelsen av en ökad användning av laststyrning i elnätet. Staten bör, enligt vad som anförs, initiera eller stimulera en ökad användning av laststyrning i elnätet. Lämpligen bör ett större försöksprojekt inledas, anser motionären. Åtgärder för att motverka effektbrist efterlyses också i motion 2005/06:N357 (kd).