bet · GT01JuU14 · 2006-03-14 00:00:00 — Enligt lagändringarna skall passen bl.a. förses med s.k. biometrisk information. Den som ansöker om pass är därför skyldig att låta passmyndigheten ta en bild i digitalt format av hans eller hennes ansikte. Bilden sparas sedan på ett lagringsmedium i passet. I ärendet avstyrkte utskottet motionsyrkanden som gick ut på att även annan än passmyndigheten skall ges möjlighet att ta fram passbilder. Utskottet pekade på vikten av att öka säkerhetsnivån i svenska pass, och ansåg att en ordning innebärande att annan än passmyndighet fick ta sådana fotografier skulle innebära en större risk för att fel person avbildas i passet. Utskottet ansåg - i likhet med regeringen - att behovet av att öka säkerheten i pass väger tyngre än de men den nya ordningen kan medföra för näringslivet (bet. JuU27 s. 6 f.). Utskottet kan konstatera att det inom pågår ett beredningsarbete rörande fortsatt renodling av polisens uppgifter. Detta arbete bör inte föregripas. När det gäller renodling av polismannarollen bedrivs ett arbete inom polisväsendet för att på olika sätt skapa bättre och mer effektiva rutiner, bl.a. genom att införa nya IT-stöd. Beträffande frågan om upphandling av framställning av passbilder har utskottet ingen annan uppfattning än i samband med att förslagen till ändringar i passlagen antogs . bör avslå motion Ju338 samt motionerna 2004/05:Ju427, 2004/05:Ju474, 2004/05:Ju501, Ju384 och Ju514 i nu behandlade delar. I motionerna 2004/05:Ju273 (s), 2004/05:Ju501 (fp), 2004/05:Kr365 (fp), 2004/05:N409 (fp), Ju514 (fp), Kr 375 (fp) och N443 (fp) anförs att kostnaderna för polisens evenemangsbevakning i större utsträckning bör läggas på arrangören. I motionerna Ju417 (kd) och Ju458 (m) efterfrågas en tydligare reglering av polisens debitering av evenemangskostnader. I motion 2004/05:Ju341 (kd) anförs bl.a. att s.k. motorträffar bör jämställas med idrottsevenemang vad gäller evenemangskostnader. Enligt 2 kap. 16 § ordningslagen (1993:1617) skall den som anordnar en allmän sammankomst eller offentlig tillställning svara för att det råder god ordning vid sammankomsten eller tillställningen. får meddela de villkor som behövs för att upprätthålla ordning och säkerhet. Villkoren får innefatta skyldighet för anordnaren att anlita personal, exempelvis ordningsvakter. Vidare gäller enligt 2 kap. 26 § samma lag att den som i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställning som huvudregel skall ersätta polismyndighetens kostnader för att hålla ordning vid tillställningen. Ersättningsskyldigheten gäller dock inte sådana ideella föreningar som är skattebefriade enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Utskottet har inhämtat från att ett arbete där bedrivs med att kartlägga tillämpningen av reglerna om debitering av kostnader för evenemangsbevakning. har i en enkät tillfrågat samtliga polismyndigheter hur reglerna om debitering av kostnader för evenemangsbevakning tillämpas. Enkätsvaren kommer att sammanställas varefter kommer att ta ställning till om det finns ett behov av att genom styrning skapa mer enhetlighet i tillämpningen. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden som tagit sikte på polisens kostnader för bevakning av olika evenemang. Utskottet konstaterade att reglerna på området innebär att idrottsklubbar i princip inte behöver betala för ordningshållningen. Detta kan, anförde utskottet, naturligtvis ur vissa aspekter förefalla otillfredsställande. Å andra sidan kan det tänkas att frågan framöver kommer i ett annat läge om underhållningsidrotten bolagiseras. Utskottet var i varje fall inte då berett att ta något initiativ till en lagändring utan föreslog att den då aktuella motionen skulle avslås (bet. 2000/01:JuU11 s. 5 f.). När liknande yrkanden senast behandlades vidhöll utskottet sina tidigare uttalanden (bet. 2003/04:JuU15 s. 24 f.). Utskottet vidhåller alltjämt i princip det tidigare ställningstagandet. Utskottet kan konstatera att ett kartläggningsarbete i frågan pågår vid . Detta arbete bör under alla förhållanden inte föregripas. bör avslå motionerna 2004/05:Ju273, Ju417 och Ju458 samt motionerna 2004/05:Ju341, 2004/05:Ju501, 2004/05:Kr365, 2004/05:N409, Ju514, Kr 375 och N443 i nu behandlade delar. Polisens samverkan med andra myndigheter, m.m. och polisiära befogenheter m.m. I motionerna 2004/05:Ju486, 2004/05:Ju487 och Sk372 (alla fp) förespråkas att tullen på sitt verksamhetsområde ges polisiär jurisdiktion över hela . I motionerna 2004/05:Ju487 (fp), 2004/05:Ju489 (c), Sk372 (fp), Ju379 (fp), Ju532 (c) och Sk529 (kd) anförs att tullen bör ges polisiära befogenheter i större utsträckning. I motion Ju527 (s) anförs att tullen bör ges befogenhet att utföra alkoholtester vid gränsövergångar. I motion Kr305 (mp) anförs att tullen bör ges befogenhet att beslagta kulturföremål som misstänks vara stulna eller olagligt utförda från ursprungslandet. I motion Ju293 (m) förespråkas att räddningstjänsten ges vissa polisiära uppgifter. I lagen (2000:1225) om straff för smuggling återfinns bestämmelser om befogenheter att i den brottsbekämpande verksamheten bedriva förundersökning och använda vissa tvångsmedel. I 19 § anges sålunda att får fatta beslut om att inleda förundersökning enligt 23 kap. angående brott enligt smugglingslagen samt vissa brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64) och lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt gäller i sådant fall . skall förordna särskilda befattningshavare i verket att fullgöra verkets uppgifter. Är saken inte av enkel beskaffenhet, skall ledningen av förundersökningen övertas av åklagaren så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagaren skall även annars överta ledningen, när detta är påkallat av särskilda skäl. När en förundersökning leds av en åklagare, får åklagaren anlita biträde av . Åklagaren får också uppdra åt tjänstemän vid verket att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet. Innan förundersökning har hunnit inledas, får en tjänsteman vid eller i enlighet med vad som föreskrivs i 23 kap. 3 § tredje stycket i hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen. Vidtagna åtgärder skall anmälas för den som har rätt att leda förundersökning rörande brottet (20 §). En tjänsteman vid eller har beträffande sådana brott för vilka får besluta om att inleda förundersökning samma befogenhet som en polisman att enligt 24 kap. 7 § första stycket gripa den som misstänks för brott. Vad som föreskrivs i om befogenheter och skyldigheter i förhållande till den som gripits gäller för tjänstemannen i samma utsträckning som för en polisman samt för i samma utsträckning som för en polismyndighet (21 §). En tjänsteman vid eller har för dessa brott samma befogenhet som en polisman att enligt 27 kap. 4 § ta egendom i beslag (22 §). En tjänsteman vid eller har vidare samma befogenhet som en polisman att enligt 28 kap. 5 § göra husrannsakan utan förordnande från rätten eller åklagare (26 §). En tjänsteman vid eller har också vissa befogenheter att besluta om kroppsvisitation och kroppsbesiktning (27-28 §§). Ytterligare bestämmelser om brottsbekämpande befogenheter finns i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen samt i tullagen (2000:1281). avlämnade betänkandet Gränskontrollag - effektivare gränskontroll (SOU 2004:110). Utredningens uppgift var att utvärdera medlemskap i , och därvid ur ett brottsförebyggande och brottsbekämpande perspektiv samt ett migrationsperspektiv se över och utvärdera nuvarande ordning med personkontroll vid våra gränser. Utredningen föreslår bl.a. att det i författning tydligt anges att polisen har huvudansvaret för personkontrollen, och att har ett självständigt ansvar för personkontrollen till sjöss. Vidare föreslår utredningen att och i övrigt ges ett ökat ansvar för personkontrollen. såsom den ytterst ansvariga myndigheten, föreslås få behörighet att närmare bestämma om ansvarsfördelningen och samverkan i övrigt. Som en samlad beteckning för polisen, och föreslår utredningen definitionen gränskontrollmyndighet. och bör enligt utredningen, när de utgör gränskontrollmyndighet, få samma befogenheter som polisen. Personkontroll skall bedrivas på hela det svenska territoriet, dvs. både vid inre och yttre gräns och - såvitt avser den inre utlänningskontrollen - överallt i landet. Liksom för personkontroll i samband med passerande av gräns föreslår utredningen att polisen skall ha huvudansvaret för den inre utlänningskontrollen och att skall ha ett självständigt ansvar till sjöss. samt och skall i övrigt på ett mer tydligt sätt medverka i kontrollen. Syftet med personkontroll i form av en inre utlänningskontroll föreslås utvidgas, såtillvida att kontrollen skall inriktas på att förhindra och bekämpa alla överträdelser och brott mot utlänningslagens bestämmelser, och således omfatta även svenska medborgare. Härutöver bör också brottet människohandel omfattas av inre utlänningskontroll. Utredningen föreslår också, för att skapa en mer effektiv informationsöverföring mellan olika myndigheter med ansvar för gränskontroll, att en nationell underrättelseverksamhet inom polisen och en för alla gränskontrollmyndigheter gemensam underrättelsefunktion bör inrättas. Vidare bör ett för hela gemensamt underrättelseregister samt brottsanmälans- eller spaningsregister upprättas. Slutligen föreslås en författningsreglerad uppgiftsskyldighet inom och mellan gränskontrollmyndigheterna samt mellan dessa myndigheter och . Härigenom bortfaller nuvarande främsta hinder i sekretesslagen och registerförfattningarna. Betänkandet bereds i . I detta sammanhang kan även nämnas att behandlade propositionen brottsbekämpning - Effektivare uppgiftsbehandling (prop. 2004/05:164, bet. 2005/06:SkU3, rskr. 2005/06:12). Propositionen innehöll förslag till en ny lag om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet som ersätter lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Förslagen utgör en anpassning till den tekniska utvecklingen och de ökade kraven på effektivitet inom . De från integritetssynpunkt yttre ramarna för behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet slås fast i lag, däribland ändamålen med behandlingen och de begränsningar som skall gälla för användningen av uppgifter. Förslagen innebär bl.a. att får bättre möjligheter än att i sin brottsbekämpande verksamhet använda sig av information som finns i tulldatabasen. Vidare skall andra brottsbekämpande myndigheter i större utsträckning kunna få ha åtkomst till register. Lagen skall gälla i stället för personuppgiftslagen (1998:204) och innehåller hänvisningar till de bestämmelser i personuppgiftslagen som skall vara tillämpliga på brottsbekämpande verksamhet. Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till att överväga om tjänstemän vid och i samband med sin normala verksamhet skall ges samma befogenhet som polismän att ta alkoholutandningsprov och genomföra ögonundersökning samt s.k. primärutredningsåtgärder vid misstänkta rattfylleri- och drograttfylleribrott. Utredningen gavs vidare i uppgift att överväga om polismyndigheterna skall ges rätt att förordna bilinspektörer och andra civilanställda eller tillfälligt anlitade personer inom polisen att ta alkoholutandningsprov. Utredningsuppdraget i dessa delar skall redovisas (dir. 2005:145). Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare, senast . Utskottet hänvisade då till pågående utredningsarbete och beredning (bet. 2003/04:JuU15 s, 18 f.). Utskottet kan konstatera att det pågår såväl berednings- som utredningsarbete i de i motionerna aktuella och näraliggande frågorna. Detta arbete bör inte föregripas. bör avslå motionerna Ju 293 (m) och Ju527 samt motionerna 2004/05:Ju486, 2004/05:Ju487, 2004/05:Ju489, Ju379, Ju532, Sk372, Sk529 och Kr305 i nu behandlade delar. Polisens samverkan internt och med andra myndigheter I motionerna Ju514 (fp) och Ju379 (fp) anförs att de brottsbekämpande myndigheternas olika underrättelseverksamheter bör samordnas. I motion Ju480 (fp) förespråkas inrättande av en nationell polisavdelning mot organiserad brottslighet och särskilda arbetsgrupper i utredningar om organiserad brottslighet. I motion Ju358 (m) anförs att den lokala polisens förutsättningar att samverka med andra myndigheter bör förbättras. I motion Ju329 (c, m, fp, kd) påtalas också behovet av en bättre samverkan med andra myndigheter och förespråkas att en försöksverksamhet med handlingsplaner på området genomförs i . I motion Ju379 (fp) förespråkas införande av sekretessbrytande regler mellan brottsbekämpande myndigheter. I motion 2004/05:Ju486, Sk372 och 2004/05:Ju487 (alla fp) anförs att samverkan mellan bl.a. tull och polis bör förbättras. I motion Sk529 (kd) anförs att polisen och tullen i större utsträckning bör samverka vid gränsövergångar. I motion Ju410 (m) anförs att polisens samverkan med militär och räddningstjänst bör utökas och förbättras. Kriminalunderrättelseverksamhet bedrivs inom polisväsendet såväl på central nivå - vid och Säkerhetspolisen - som ute på polismyndigheterna. Härutöver bedrivs kriminalunderrättelseverksamhet bl.a. inom och . har i regleringsbrevet för ålagts ett återrapporteringskrav att tillsammans med och redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att ytterligare utveckla samarbetet inom det brottsbekämpande området. Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) överlämnade sitt slutbetänkande, Ett effektivare brottmålsförfarande - några ytterligare åtgärder (SOU 2005:117) till regeringen. I betänkandet föreslår beredningen bl.a. att sekretess till skydd för enskilda i den brottsbekämpande verksamheten aldrig skall hindra att en uppgift lämnas från en brottsbekämpande myndighet till en annan sådan myndighet. De myndigheter som har sådana brottsbekämpande uppgifter är de olika polismyndigheterna, , , , och . I utredningen anförs att sekretesslagen ger stort utrymme för uppgiftsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna, men det har visat sig att de bedömningar som måste göras skapar osäkerhet som innebär att myndigheterna avstår från viktigt uppgiftsutbyte. Den osäkerheten föreslås undanröjd genom ändringar i sekretesslagen. Betänkandet kommer att remissbehandlas . Utskottet instämmer i mycket av vad motionärerna anför om betydelsen av ett bra och fungerande samarbete mellan olika brottsbekämpande myndigheter och en samordning av bl.a. underrättelsematerial. Utskottet kan konstatera att BRU lämnat förslag som går ut på att sekretessregler i mindre utsträckning än bör förhindra utbyte av information mellan brottsbekämpande myndigheter. Beredningsarbetet beträffande utredningens förslag bör inte föregripas. Vidare har regeringen i regleringsbrev ålagt ett återrapporteringskrav rörande utvecklingen av samarbetet inom det brottsbekämpande området mellan polisen, och . Utskottet anser mot bakgrund härav att det inte finns något behov av ett tillkännagivande i dessa frågor. Utskottet avstyrker bifall till motionerna 2004/05:Ju486, 2004/05:Ju487, Ju329, Ju358, Ju379, Ju410, Ju480, Ju514, Sk372 och Sk529 i nu behandlade delar. I motion L375 (v) förespråkas förbättrad samverkan mellan polis och HBT-organisationer. I polisens årsredovisning för redovisar olika åtgärder som vidtagits för att förebygga och utreda hatbrott mot bl.a. homo- och bisexuella samt transpersoner. Hälften av polismyndigheterna, däribland de tre storstadsmyndigheterna, har genomfört utbildningar för olika målgrupper, såväl internt som externt. i håller på att genomföra åtgärder i syfte att förbättra polisens bemötande av brottsoffer, förstahandsåtgärder, förundersökningsledning o.s.v. Polismyndigheternas kriminalunderrättelsearbete förbättras fortlöpande. Inhämtad information bearbetas och analyseras för att utgöra underlag för beslut om brottsförebyggande och brottsutredande aktiviteter. har gett ut en särskild handledning för att förbättra stödet till offer för homofobiska brott. Handledningen är i första hand skriven för poliser men kan även användas av andra myndigheter och organisationer. genomförde tillsammans med Säkerhetspolisen, och en konferens för polisens kontaktpersoner och åklagare som arbetar med hatbrott (Polisens årsredovisning 2005 s. 55). Utskottet har tidigare behandlat frågan om ökat samarbete mellan polisen och HBT-organisationer (bet. 2004/05:JuU19 s. 11). Utskottet anförde då att det för sin del var övertygat om att polisen samverkar med HBT-organisationer i syfte att få till stånd ökat kunskapsutbyte och i förlängningen stärka förtroendet för polisen bland dessa grupper. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att polisen på olika sätt samverkar med bl.a. HBT-organisationer. Utskottet har inte anledning att ha någon annan uppfattning i denna fråga än vad som anfördes . Som redovisas i polisens årsredovisning bedrivs ett arbete inom polisen för att bl.a. förbättra stödet till offer för homofobiska brott. Något behov av ett tillkännagivande från i denna fråga föreligger inte. Motion L375 bör således avslås i nu behandlad del. Polissamarbete inom EU m.m. I motionerna 2004/05:Ju480 (kd), Ju463 (kd), och U290 (m) anförs att det operativa polissamarbetet inom EU bör utvecklas. I motion Ju358 (m) anförs att internationellt polissamarbete i allmänhet bör förbättras. I motion 2004/05:Ju501 (fp) anförs att Europol och Eurojust bör utvecklas till operativa organisationer. Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid ett flertal tillfällen tidigare, senast . Utskottet pekade då på vikten av polisiärt och annat myndighetssamarbete såväl inom landet som internationellt för att kampen mot den organiserade brottsligheten skall kunna bedrivas framgångsrikt. Utskottet framhöll särskilt kampen mot bl.a. människohandel. Med hänsyn till redan genomförda åtgärder och till att man inom EU då ännu inte hade tagit ställning till förslagen från Europeiska konventet om EU:s framtid fann utskottet inte skäl föreligga för något uttalande från i dessa frågor (bet. 2003/04:JuU15 s. 33 f.). behandlade utskottet dessutom ett yrkande om större befogenheter för Eurojust (bet. 2005/06:JuU1 s. 65 f.). Utskottet konstaterade då att den mot bakgrund av resultaten av folkomröstningarna i och valt att inte gå vidare med en proposition om en svensk ratifikation av fördraget om upprättande av en , i vilken det öppnas en möjlighet att inrätta en europeisk åklagarmyndighet utifrån Eurojust. Utskottet vidhöll en i tidigare betänkanden redovisad inställning som bl.a. gick ut på att utskottet inte kunde se något behov av en europeisk åklagare och att inrättande av ett sådant unionsorgan stred mot den grundläggande principen att unionen inte skall ha förvaltning på nationell eller lokal nivå. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning i dessa frågor. Motionerna 2004/05:Ju480, 2004/05:Ju501, Ju358, Ju463 och U290 bör avslås av i nu behandlade delar. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande bl.a. antagning till och innehållet i polisutbildningen, ledarskap inom polisen och om brottsmisstänkta poliser. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för tillse att handledning för polisens personal blir en obligatorisk del av polisverksamheten. Utskottet föreslår i övrigt, bl.a. med hänvisning till förestående utredningsarbete, att avslår övriga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 23-36 och särskilt yttrande 2. Rekrytering till och innehållet i polisutbildningen, m.m. I ett stort antal motioner berörs olika rekryterings- och utbildningsfrågor inom polisen. Sålunda anförs i motionerna Ju319 (m), Ju463 (kd), Ju507 (c), Ju514 (fp), Sf336 (v) och Sf389 (kd) att fler med annan etnisk tillhörighet än svensk bör antas till polisutbildningen. I motion Ju514 (fp) förespråkas en ökad rekrytering av kvinnor till polisyrket. I motion Ju358 (m) anförs att antagningskraven till polisutbildningen bör ses över och att rekryteringen bör breddas. I motion Ju313 (fp) anförs att de lokala polismyndigheterna bör ges mer inflytande över rekryteringen till polisutbildningen, medan det i motion Ju320 (kd) förespråkas en förbättrad rekrytering av poliser till glesbygdsområden. I motion Ju514 (fp) förespråkas en ökad rekrytering av specialister till polisväsendet. I motionerna Ju368 (v), Ju463 (kd), Ju507 (c) och Ju514 (fp) anförs att polisutbildningen bör omvandlas till en högskoleutbildning. I motion Ju523 (kd) anförs att polisutbildningen bör förlängas och att en särskild polisexamen bör införas. I motionerna L341 (c) och L375 (v) anförs att studenter vid bl.a. bör omfattas av lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. I motion Ju358 (m) förespråkas en utvärdering av polisutbildningen och anförs bl.a. att praktikinslaget i polisutbildningen bör komma in tidigare, att samarbetet med universitet och högskolor bör öka, att en obligatorisk vidareutbildning av poliser skall införas samt att inslagen av forskning och uppföljning och utvärdering bör ökas. I motion Ju507 (c) efterfrågas bättre karriärmöjligheter inom polisen, och anförs att polispersonalens kompetens bör tillvaratas bättre. I motion Ju514 (fp) anförs att olika utbildningar för de brottsbekämpande myndigheterna bör samordnas. I motion Ju472 (kd) anförs att etik och värderingar samt religionskunskap bör vara obligatoriskt i polisutbildningen och att ett etiskt policydokument bör antas för hela polisväsendet. I motion A365 (s) anförs att utbildningsinslag rörande arbetsmiljöbrott bör förbättras i polisutbildningen. antogs totalt 1 032 studerande till polisutbildningen, varav 936 antogs i den ordinarie antagningen och 96 i ett program för omställning för officerare inom försvaret. Av de som antogs i den ordinarie antagningen var kvinnor () och hade en annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk (). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över frågor relaterade till polisutbildningen. Utredaren skall lämna förslag till hur polisutbildningen helt eller delvis kan omvandlas till en högskoleutbildning så att den anpassas till de bestämmelser som gäller för en högskoleutbildning enligt högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) och andra relevanta författningar. Syftet är enligt direktiven att utveckla polisutbildningen ytterligare för att möta samhällets ökade krav på polisen i form av effektivitet, legitimitet och rättssäkerhet. Utredaren skall belysa vilka konsekvenser en övergång till en formell högskoleutbildning får för möjlighet att bestämma över utbildningens innehåll. Utredaren skall också lämna förslag på hur behov av att styra utbildningens innehåll kan tillgodoses, exempelvis genom att vissa moment bedrivs som fortbildning. Om det under utredningen framkommer behov av alternativa lösningar till att omvandla polisutbildningen till högskoleutbildning skall utredaren redovisa dessa. Utredaren skall vidare överväga om polisutbildningen i sin helhet skall vara fullt ut densamma för alla eller om det skall vara möjligt att kombinera en gemensam grund med att i någon utsträckning välja mellan olika inriktningar. Utredaren skall även lämna förslag som innebär att utomstående experter ges möjlighet att bli poliser genom en för dem anpassad utbildning, alternativt vidga möjligheterna för specialister att fullgöra polisiära arbetsuppgifter utan att de för den skull ges polisiära befogenheter. Utredaren skall överväga hur en övergång till en högskoleutbildning påverkar förutsättningarna att bestämma var polisutbildningen skall vara lokaliserad och på vilka orter polisutbildningen bör finnas . Utredaren skall särskilt belysa om fler utbildningsorter kan underlätta rekryteringen av poliser till olika delar av landet. I detta skall hänsyn tas till att det framtida behovet av nya poliser kan variera, vilket kan få återverkningar på antalet utbildningsplatser.