bet · GT01KU23 · 2006-03-21 00:00:00 — Utskottet vill emellertid i anslutning härtill på nytt betona att underhandskontakter med myndigheter kan ersätta remissbehandling endast då detta är oundgängligen påkallat av de tidsramar som gäller för EU:s antagande av en överenskommelse eller i andra undantagssituationer. Något initiativ från med anledning av motionerna framstår dock inte som erforderligt. Formerna för att utse svensk kommissionär Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till hur uppdrag är formulerat föreslår utskottet att avslår en motion om tilläggsdirektiv till om att överväga en formell reglering av formerna kring hur svensk EU-kommissionär skall utses och hur reglerna i sådana fall skall se ut. Jämför reservation 5 (fp). I motion 2005/06:K240 av m.fl. (fp) yrkande 2 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till om att överväga en formell reglering av formerna kring hur svensk EU-kommissionär skall utses och hur reglerna i sådana fall skall se ut. Av 1 kap. 6 § regeringsformen framgår att det är regeringens uppgift att styra riket; den styrande makten tillkommer alltså regeringen. Vad som närmare avses med den styrande makten anges dock inte i paragrafen. Enligt förarbetena får man i stället av regeringsformens olika kapitel läsa sig till innebörden av den styrande makten (prop. 1973:90 s. 230). Här kan särskilt nämnas regeringens befogenheter i fråga om utrikespolitiken (10 kap. regeringsformen). Vidare får det anses att allt som ingår i den styrande makten inte är omnämnt i grundlagstexten (och , Grundlagarna med tillhörande författningar, 1980, s. 51). Den styrande funktionen har definierats som en restfunktion först och främst i förhållande till funktioner. Enligt artikel 213 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen1[Senast ändrad genom (se EGT C 325, ). ]utses kommissionens ledamöter på grundval av sin allmänna duglighet. Förfarandet vid val av ledamöter av Europeiska kommissionen regleras i artikel 214. Rådet, som skall sammanträda på stats- eller regeringschefsnivå, skall med kvalificerad majoritet nominera den person som det vill utse till kommissionens ordförande; nomineringen skall godkännas av . Rådet skall med kvalificerad majoritet och i samförstånd med den nominerade ordföranden anta förteckningen över de övriga personer som det vill utse till ledamöter av kommissionen, vilken skall upprättas i enlighet med förslag från varje medlemsstat. Ordföranden och de övriga ledamöterna av kommissionen som har nominerats på detta sätt skall som kollegium godkännas vid en omröstning i . Efter godkännande skall rådet genom beslut med kvalificerad majoritet utse ordföranden och de övriga ledamöterna av kommissionen. I propositionen om medlemskap i (prop. 1994/95:19) anfördes att regeringen nominerar landets kandidater till de högsta tjänsterna i EU:s institutioner, såsom medlem av kommissionen och domstolen (s. 469). Utskottet granskade nomineringen av en svensk kandidat till EU-kommissionär (bet. 2004/05:KU20 s. 155-163). Utskottet konstaterade att regeringen är det organ som nominerar kandidat till svensk EU-kommissionär. Enligt den ordning som tillämpas sker detta i form av ett regeringsbeslut som tas in i regeringens protokoll. Utskottet slog vidare fast att frågan om nominering är ett nationellt beslut och att ett sådant beslut inte omfattas av regeringsformens och riksdagsordningens bestämmelser om information och samråd i EU-frågor. I sammanhanget noterades dock att enligt den ordning som tillämpats föregås beslutet av samråd med ledande företrädare för riksdagspartierna. Det framhölls också att utskottet inte tidigare haft något att erinra mot denna ordning. Slutligen kunde utskottet konstatera att den i granskningen aktuella nomineringen av kandidat till svensk EU-kommissionär i dessa avseenden hade gått till på samma sätt som tidigare nomineringar. Vad som framkommit i granskningen föranledde inget ytterligare uttalande från utskottets sida. Utskottets beredning av ärendet föranledde ett särskilt yttrande (m, fp, kd, c, mp). I det särskilda yttrandet anfördes att förfarandet vid nominering av svensk kommissionär i det aktuella fallet synes ha skett i överensstämmelse med de formella reglerna. Det konstitutionella läget kan emellertid, enligt vad som anfördes i det särskilda yttrandet, ändå ge upphov till frågor kring reglernas entydighet med avseende på om skyldighet föreligger att i dessa fall informera och att samråda med av utsett organ. I det särskilda yttrandet betecknades även formerna kring nomineringsbeslutet och samrådet med företrädare för riksdagspartierna som oklara, varvid förordades en förändrad praxis och en formalisering av samrådsförfarandet liknande den praxis som etablerats för samråd inför möten med . Regeringen beslutade (dir. 2004:96) att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté, (Ju 2004:11), med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. I uppdraget ingår därför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt av de bestämmelser som reglerar regeringsbildningsprocessen och förhållandet mellan riksdag och regering i övrigt. Kommittén ges enligt direktiven vida ramar för sitt arbete. Den är i princip oförhindrad att ta upp alla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar som kommittén har i uppdrag att se över. I uppdraget ingår bl.a. att se över möjligheten att öka öppenheten vid tjänstetillsättningar. Av direktiven till framgår att frågor som rör regeringsformens bestämmelser om förhållandet till andra stater och mellanfolkliga organisationer faller utanför uppdraget. Beträffande frågor som gäller det svenska medlemskapet i EU och en stärkt roll för hänvisas därvid i direktiven till att enligt sina direktiv bl.a. har i uppdrag att förutsättningslöst pröva formerna för arbete med EU-frågor och föreslå de organisatoriska och författningsmässiga förändringar som är nödvändiga för att skall kunna delta i EU-samarbetet på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Vidare hänvisas till att det i uppdrag också ingår att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Det framhålls också att en utgångspunkt för arbetet enligt direktiven till skall vara att EU-frågorna så långt som möjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet. En annan utgångspunkt skall vara att tydliggöra roll och stärka inflytande i EU-samarbetet. har till riksdagsstyrelsen överlämnat betänkandet i en ny tid - huvudbetänkande av riksdagskommitté. Riksdagsstyrelsen har för bedömning överlämnat förslag i de frågor som återfinns i betänkandet (framst. 2005/06:RS3). I betänkande föreligger inga förslag som tar sikte på formerna för att utse svensk EU-kommissionär. Som framgått har enligt sina direktiv i uppdrag att göra en samlad översyn av regeringsformen. Utskottet utgår från att denna samlade översyn även kommer att rymma frågor rörande hur det svenska EU-medlemskapet och och regeringens roll i detta sammanhang återspeglas i regeringsformen. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att det inte är påkallat att begära sådana tilläggsdirektiv till som efterfrågas i motionen, som därför bör avslås. Motionsförslag behandlade i förenklad ordning Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner som rör tidigare behandlade motionsförslag beträffande säte, folkomröstning om nytt fördrag, kvinnor i institutionerna, rösträtt vid val till , EU-medlemskapet och grundlagen och subsidiaritetsprincipen. Jämför reservationerna 6 (kd), 7 (v), 8 (mp) och 9 (c). I betänkandet tas upp motionsförslag som rör yrkanden beträffande säte, folkomröstning om nytt fördrag, kvinnor i institutionerna, rösträtt vid val till , EU-medlemskapet och grundlagen och subsidiaritetsprincipen som eller det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet tidigare har behandlat och avstyrkt i betänkandena /04:KU13, 2004/05:KU23 och 2003/04KUU1. Utskottet vidhåller den bedömning som har gjorts och finner inte skäl att nu ta upp dessa frågor till närmare behandling. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vissa frågor med anknytning till behandlingen av det konstitutionella fördraget och EU-medlemskapet, punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om öppenhet och information med anknytning till EU-samarbetet, medborgarnas delaktighet i EU-politiken och debatt om EU:s framtid. Därmed bifaller motionerna 2004/05:K431 yrkande 1 och 2005/06:U338 yrkandena 1 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:K288, 2004/05:K290, 2004/05:K367, 2005/06:K360, 2005/06:K429 yrkandena 1-3 och 2005/06:U339 yrkandena 2-4. I , liksom i alla andra EU-länder, måste reflektionspausen i ratifikationsprocessen avseende det konstitutionella fördraget användas till att skapa en bred diskussion om Europafrågorna. Vi menar därför att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på hur pausen bäst kan utnyttjas för att sprida information och skapa debatt om Europafrågorna. Pausen måste också utnyttjas till att fundera kring hur förslaget till konstitution skall hanteras. Tills vidare kan vissa av förslagen, vilka visat sig vara okontroversiella för medborgarna, genomföras inom ramen för nuvarande fördrag. Exempelvis finns inga hinder för att öppna ministerrådet för insyn vid lagstiftning eller att stärka parlamentens roll genom att öka möjligheterna för parlamenten att stoppa ett beslut som misstänks strida mot den s.k. subsidiaritetsprincipen. Vi anser att regeringen bör utarbeta en sammanhållen strategi för hur informationsarbetet om EU skall bedrivas på lokal nivå. Vi ställer oss däremot negativa till förslag om inrättande av en ny permanent myndighet med ansvar för spridningen av EU-information och för fördelning av ekonomiskt stöd till organisationer för EU-information. Vi menar att det bl.a. är genom ökad öppenhet och insyn som medborgarnas förtroende för unionen kan vinnas. För att säkra öppenheten i EU:s institutioner bör strävan vara att införa en offentlighetsprincip av den modell som används i . Insyn och ett gott agerande gentemot medborgarna måste vara ledstjärnor för EU:s institutioner. Öppenhet bör vara regel, sekretess undantag, i stället för tvärtom. Meddelarfriheten skall garanteras. Möjligheten för allmänheten att få tillträde till offentliga möten i parlamentets och rådets byggnader måste förbättras. På det nationella planet bör upprätthålla sin hittillsvarande tolkning av offentlighetsprincipen. Svensk hantering av EU-dokument skall följa svenska lagar och rättspraxis när det gäller offentligheten, oavsett hur en handling klassats av ett EU-organ. Om unionsorganen bestrider vår rätt att tillämpa offentlighetsprincipen skall vi strida i för vår öppenhet. Vissa frågor med anknytning till behandlingen av det konstitutionella fördraget och EU-medlemskapet, punkt 1 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om debatt om EU:s framtid och om EU-medlemskapet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:K429 yrkandena 1-3 och 2005/06:U339 yrkandena 2-4 och avslår motionerna 2004/05:K288, 2004/05:K290, 2004/05:K367, 2004/05:K431 yrkande 1, 2005/06:K360 och 2005/06:U338 yrkandena 1 och 3. Vi menar att det är motiverat med en ny folkomröstning om fortsatta EU-medlemskap. Blir resultatet av denna omröstning att en majoritet anser att skall lämna EU, bör anmäla detta till EU och begära förhandlingar om utträde. Vi menar vidare att regeringen måste respektera att konstitutionen har fallit enligt EU:s egen agenda och att regeringen bör deklarera denna uppfattning i EU. Regeringen bör också i EU deklarera att den fallna konstitutionen aldrig kan läggas upp på bordet igen. Vi uppmanar därför regeringen att i EU ta initiativ till en diskussion om hur ett alleuropeiskt samarbete på helt annan grund än dagens EU skulle kunna se ut. Utgångspunkten i detta initiativ bör vara en i grunden förändrad inriktning på arbetet i EU. Den ambition som finns att genomdriva ett centraliserat statsbygge måste därför läggas åt sidan. Skydd mot diskriminering, punkt 2 (fp, v, c, mp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skydd mot diskriminering. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So604 yrkande 18 och 2005/06:L291 yrkandena 40 och 41. bör på lämpligt sätt agera inom EU för framtida satsningar mot diskriminering som på ett bättre sätt beaktar diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Särskilt viktigt är att beakta de stora behov som finns i EU:s nya medlemsländer. förekommer det regler som särbehandlar homo- och bisexuella negativt när det gäller anhörigförmåner och andra familjerelaterade bestämmelser inom såväl EU:s olika organ som andra organisationer på europeisk eller global nivå. har i sammanhanget ett ansvar att agera för likabehandling oavsett sexuell läggning. Hanteringen av vissa beslut på tredje pelarens område inom EU-samarbetet, punkt 3 (m) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hanteringen av vissa beslut på tredje pelarens område inom EU-samarbetet. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ju292 yrkandena 25 och 26 samt 2004/05:Ju352 yrkandena 22 och 23. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till förenklad remissrunda då rambeslut förhandlas samt till genomlysning och analys av samtliga EU-medlemsstaters rättsordningar då förhandlingar pågår. Formerna för att utse svensk kommissionär, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om formerna för att utse svensk kommissionär. Därmed bifaller motion 2005/06:K240 yrkande 2. Vi anser att regeringen i tilläggsdirektiv till (Ju 2004:11) bör ge den kommittén i uppdrag att överväga en formell reglering av formerna kring hur svensk EU-kommissionär skall utses och hur reglerna i sådana fall skall se ut. Subsidiaritetsprincipen, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om subsidiaritetsprincipen. Därmed bifaller motion 2005/06:U379 yrkande 8. Utskottet har inom ramen för förenklad motionshantering avstått från att närmare behandla motion 2005/06:U379 yrkande 8, som jag ansett att utskottet borde ha tillstyrkt. Eftersom mitt ställningstagande inte tidigare kommit till uttryck i någon reservation (kd) beträffande motsvarande frågor får jag därför anföra följande. Det är min bestämda uppfattning att nu gällande fördrag måste förändras, förenklas och tydliggöras. I det utvidgade EU är det viktigt att klart och tydligt slå fast vilka kompetensområden, befogenheter, beslutsprocedurer och maktfördelningar som skall råda inom EU. Jag menar att kompetensfördelning skall utgå från subsidiaritetsprincipen, dvs. att beslut skall fattas på ändamålsenlig nivå. Subsidiaritetsprincipen genomsyrade förslaget till ny konstitution och denna tanke måste även genomsyra det fortsätta arbetet. Övriga motionsförslag behandlade i förenklad ordning, punkt 6 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om motionsförslag behandlade i förenklad ordning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:K243, 2004/05:K268, 2004/05:K326, 2004/05:K449, 2004/05:Fi248 yrkande 3, 2005/06:K212, 2005/06:K429 yrkande 4 och 2005/06:U339 yrkande 11 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Utskottet har inom ramen för förenklad motionshantering avstått från att närmare behandla de motioner som finns upptagna i förslagspunkt 6. I fråga om de motionsförslag som jag ansett att utskottet borde ha tillstyrkt hänvisar jag till tidigare ställningstaganden beträffande motsvarande frågor som kommer till uttryck i reservationer i betänkandena /05:KU23 och 2003/04KUU1. Övriga motionsförslag behandlade i förenklad ordning, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om motionsförslag behandlade i förenklad ordning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:K243, 2004/05:K268, 2004/05:K326, 2004/05:K329, 2004/05:K449, 2004/05:Fi248 yrkande 3, 2005/06:K212, 2005/06:K429 yrkande 4 och 2005/06:U339 yrkande 11 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Utskottet har inom ramen för förenklad motionshantering avstått från att närmare behandla de motioner som finns upptagna i förslagspunkt 6. I fråga om de motionsförslag som jag ansett att utskottet borde ha tillstyrkt hänvisar jag till tidigare ställningstagande beträffande motsvarande frågor som kommer till uttryck i reservation i betänkandena /04:KU13, 2004/05:KU23 och 2003/04:KUU1. Övriga motionsförslag behandlade i förenklad ordning, punkt 6 - motiveringen (c) av (). Utskottet har inom ramen för förenklad motionshantering avstått från att närmare behandla de motioner som finns upptagna i förslagspunkt 6. I fråga om folkomröstning om nytt fördrag hänvisar jag till tidigare ställningstagande beträffande motsvarande frågor som kommer till uttryck i reservation i betänkande 2003/04:KUU1. Behandlingen av det konstitutionella fördraget (c) () anför: Under har och övriga EU-länder gett sig själva uppdraget att initiera en bred debatt i medlemsstaterna - med deltagande av medborgarna, det civila samhället, arbetsmarknadens parter, de nationella parlamenten och de politiska partierna. De olika nationella debatterna skall sedan bedömas samlat och sedan skall enas kring hur vi går vidare med det konstitutionella fördraget. förordade att skulle gå vidare med konventsmetoden för att främja en både bred och djup debatt också om förslaget till nytt fördrag. Regeringen valde i stället att ge förlängt uppdrag till som den fick nya direktiv och sedan tog sig ett nytt namn. föreslog i stället en nedläggning av kommittén. Inför regeringskonferensen skall kommittén avlämna sin rapport. Frågan är om det är någon som märkt av den breda debatten - ? Regeringen bär självfallet ett tungt ansvar för hur reflektionsperioden används och de former man sökt för EU-debatt. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2003/04:Ju292 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förenklad remissrunda innan rambeslut antas av riksdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomlysning och analys av samtliga EU-medlemsstaters rättsordningar. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:K206 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hanteringen av skattemedel inom EU. 2004/05:K243 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utlysa en folkomröstning om . 2004/05:K268 av von der Esch (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anordnande av folkomröstning i frågan om antagande av . 2004/05:K288 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad demokratisk insyn i den europeiska unionens arbetsgrupper. 2004/05:K290 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör tillsättas en utredning för att se över hur vi förbättrar medborgarnas delaktighet i Europapolitiken. 2004/05:K326 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnorepresentation. 2004/05:K329 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som är folkbokförd i har rösträtt vid val till . 2004/05:K339 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall arbeta för att förlägger alla sina sammanträden till . 2004/05:K367 av m.fl. (c, fp, kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de lokala EU-kontoren, Carrefour- respektive Info Point-kontoren, skall förstärkas och utvecklas samt att nya kontor måste öppnas så att de finns tillgängliga i hela . 2004/05:K431 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka EU:s legitimitet och förtroende hos unionens medborgare, samt åtgärder för ökad öppenhet. 2004/05:K449 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utlysa en folkomröstning om EU-konstitutionen. 2004/05:Fi248 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förslaget till konstitutionellt fördrag ställs under prövning i en folkomröstning. 2004/05:Ju352 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förenklad remissrunda innan rambeslut antas av riksdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomlysning och analys av samtliga EU-medlemsstaters rättsordningar. 2004/05:So604 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-perspektivet i arbete i EU. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K212 av von der Esch (kd): begär att regeringen skyndsamt låter utreda formerna för överlåtelse av lagstiftningsmakt till EU. 2005/06:K215 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hanteringen av skattemedel inom EU. 2005/06:K240 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till om att överväga en formell reglering av formerna kring hur svensk EU-kommissionär skall utses och hur reglerna i sådana fall skall se ut. 2005/06:K266 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall arbeta för att förlägger alla sina sammanträden till . 2005/06:K360 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ till en bred, folklig debatt om hur ett framtida fördrag för det europeiska samarbetet bör utformas. 2005/06:K429 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en folkomröstning om fortsatt svenskt medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör ta initiativ till en bred debatt om EU:s framtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de frågeställningar ett sådant initiativ bör innehålla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utlysa en folkomröstning om EU-konstitutionen. 2005/06:L291 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s insatser mot diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminerande bestämmelser för personal inom EU:s olika organ samt andra organisationer på europeisk eller global nivå. 2005/06:U338 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka EU:s legitimitet och förtroende hos unionens medborgare samt åtgärder för ökad öppenhet, mer information och debatt.