bet · GT01NU12 · 2006-02-23 00:00:00 — Vissa frågor om regional utvecklingspolitik Utskottet behandlar i betänkandet 162 motionsyrkanden rörande olika frågor inom den regionala utvecklingspolitiken. Bland annat behandlas yrkanden om regionala tillväxtprogram, regional tillväxt och genusperspektiv, kapitalförsörjning, återförande av vattenkraftsmedel, landsbygds- och skärgårdsfrågor samt omlokalisering av statlig verksamhet. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. I fråga om regionala tillväxtprogram, strukturfondsprogram m.m. avstyrker utskottet motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete med bl.a. en förstärkt koppling mellan sammanhållningspolitikens mål, Lissabonstrategins prioriteringar och en svensk strategi för regional utveckling. I en reservation (m, fp, kd, c) sägs att i stället för den traditionella regionalpolitiken krävs en politik för regional tillväxt som bygger på att varje region ges ansvar och befogenheter, vilket innebär möjligheter att växa utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller regional tillväxt och genusperspektiv avstyrks motionsyrkandena med motivering att åtgärder vidtagits och arbete pågår. Bland annat har regeringen fortsatt att prioritera att medel till regionala resurscentrum beviljas via . I en reservation (m, fp, kd, c) redovisas uppfattningen att en öppen inställning till olika livsstilar skapar en dynamik, som inte bara gagnar tolerans och mänskliga värden utan även ekonomisk tillväxt. Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden om riskkapital och kreditförsörjning med särskild betydelse för regional utvecklingspolitik med åberopande av bl.a. det statliga stödet till kreditgarantiföreningarna och möjligheten att använda strukturfondsstöd till riskkapital. En statlig lånegaranti för lån till särskilt mindre företag med begränsad tillgång till säkerhet förordas i en reservation (m, fp, kd, c). Yrkanden om återförande av vattenkraftsmedel till de producerande regionerna eller om en utredning av ett sådant system avstyrks av utskottet, som erinrar om gällande principer för statens budgetsystem. I en reservation (kd, v, c, mp) begärs att en utredning tillsätts för att studera frågan om vilken modell som är lämplig. När det gäller landsbygds- och skärgårdsfrågor avstyrks motionsyrkandena med hänvisning till bl.a. pågående utredningsarbete inom . Uppfattningen att statens insatser för landsbygdsområden bör samlas i en sammanhållen landsbygdspolitik framförs i en reservation (m, fp, kd, c). Utskottet avstyrker också yrkanden om omlokalisering av statlig verksamhet; enligt utskottet bör nu gällande principer för omlokalisering följas som det måste finnas en öppenhet för nya åtgärder . I en reservation (m, fp) sägs att frågan om lokalisering av statliga verk i första hand bör övervägas i samband med nyetablering eller omstrukturering av verk. Enligt uppfattningen i en annan reservation (kd, c) bör regeringen lägga fast en långsiktig och strategisk plan med mål för omlokalisering av statlig verksamhet. I en ytterligare reservation (v, mp) anförs att en omlokalisering kan främja både en myndighets utveckling och utvecklingen i en lokal arbetsmarknadsregion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regionala tillväxtprogram, strukturfondsprogram m.m. avslår motionerna 2004/05:N254 yrkandena 22 och 24, 2004/05:N272 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N306 yrkande 3, 2004/05:N317, 2004/05:N399 yrkande 2, 2005/06:U338 yrkande 15 i denna del, 2005/06:U339 yrkande 8, 2005/06:N204, 2005/06:N215 yrkande 5, 2005/06:N383 yrkande 19, 2005/06:N394, 2005/06:N416 och 2005/06:N469. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Regional tillväxt och genusperspektiv avslår motionerna 2004/05:N201 yrkandena 1-5, 2004/05:N398 yrkande 15 och 2005/06:N461. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Riskkapital och kreditförsörjning med särskild betydelse för regional utvecklingspolitik avslår motionerna 2004/05:N219, 2004/05:N341, 2004/05:N359 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N381, 2004/05:N406 yrkandena 1-4, 6 och 7, 2004/05:N407 yrkande 1, 2004/05:N424, 2005/06:N201, 2005/06:N275, 2005/06:N358, 2005/06:N368, 2005/06:N383 yrkande 5, 2005/06:N401, 2005/06:N404, 2005/06:N454, 2005/06:N481 yrkande 17 och 2005/06:A309 yrkandena 25 och 31. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:N407 yrkande 6, 2005/06:N309 yrkande 2 och 2005/06:N439 yrkande 9. Reservation 4 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:N223, 2004/05:N233, 2004/05:N257 yrkande 4, 2004/05:N293, 2004/05:N331, 2004/05:N333, 2004/05:N398 yrkande 12, 2005/06:N297, 2005/06:N349, 2005/06:N382 yrkande 2 och 2005/06:N430. Reservation 5 (kd, v, c, mp) avslår motionerna 2004/05:N277 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N320, 2004/05:N327, 2004/05:N336, 2004/05:N361, 2004/05:N364 yrkandena 1-3, 2004/05:N409 yrkande 12, 2004/05:N414 yrkande 1, 2004/05:N428, 2004/05:Bo305 yrkande 1, 2005/06:MJ350 yrkande 11, 2005/06:MJ356 yrkande 2, 2005/06:MJ519 yrkande 26, 2005/06:MJ524 yrkande 3, 2005/06:N223, 2005/06:N230, 2005/06:N231, 2005/06:N243 yrkande 1, 2005/06:N249, 2005/06:N278, 2005/06:N296, 2005/06:N301, 2005/06:N302 yrkande 12, 2005/06:N309 yrkande 8, 2005/06:N316, 2005/06:N320, 2005/06:N342, 2005/06:N345 yrkande 3, 2005/06:N381 yrkande 1, 2005/06:N383 yrkandena 16 och 17, 2005/06:N388 yrkande 1, 2005/06:N443 yrkandena 39 och 41 samt 2005/06:N481 yrkandena 11, 13, 18 och 20. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Omlokalisering av statlig verksamhet avslår motionerna 2005/06:N239, 2005/06:N246 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N261, 2005/06:N280, 2005/06:N302 yrkande 3, 2005/06:N313 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N314, 2005/06:N382 yrkande 5 och 2005/06:N439 yrkande 4. Reservation 7 (m, fp) Reservation 8 (kd, c) Reservation 9 (v, mp) Utvecklingen i län och regioner avslår motionerna 2004/05:Ju295 yrkande 6, 2004/05:N236, 2004/05:N238 yrkandena 2, 6 och 7, 2004/05:N239 yrkandena 1 och 14, 2004/05:N241 yrkande 4, 2004/05:N308 yrkande 6, 2004/05:N319, 2004/05:N342, 2004/05:N345, 2004/05:N349 yrkande 1, 2004/05:N354, 2004/05:N403 yrkande 5, 2004/05:N404 yrkandena 2, 4 och 5, 2004/05:N409 yrkandena 1 och 6, 2004/05:N414 yrkande 13, 2004/05:N434, 2004/05:N437, 2004/05:N444, 2004/05:N452, 2005/06:Sk298 yrkande 7, 2005/06:Ju481 yrkande 9, 2005/06:N206, 2005/06:N209, 2005/06:N210, 2005/06:N245 yrkande 1, 2005/06:N267, 2005/06:N268, 2005/06:N269, 2005/06:N279, 2005/06:N302 yrkande 1, 2005/06:N305 yrkandena 1, 2, 5 och 8, 2005/06:N324, 2005/06:N325, 2005/06:N337, 2005/06:N375, 2005/06:N380 yrkande 10, 2005/06:N382 yrkande 8, 2005/06:N406, 2005/06:N438 yrkande 1 och 2005/06:N443 yrkandena 2 och 34. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels 47 motioner från allmänna motionstiden /05, dels 68 motioner från allmänna motionstiden /06. I motionerna (med totalt drygt 160 yrkanden) berörs frågor inom regional utvecklingspolitik, sedda i ett brett perspektiv. På ett område, nämligen omlokalisering av statlig verksamhet, skall noteras att motionerna i detta betänkande enbart har väckts under den allmänna motionstiden /06. (De motioner om omlokalisering som väcktes under den allmänna motionstiden /05 behandlades i betänkande /05:NU2.) Regionala tillväxtprogram, strukturfondsprogram m.m. Utskottets förslag i korthet bör med hänvisning till bl.a. pågående arbete avslå motionsyrkanden om regionala tillväxtprogram och strukturfondsprogram m.m Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande (v). I motion 2004/05:N317 (s) framhålls vikten av kunskapsutveckling i små och medelstora företag för att kunna säkra tillväxten och välståndet i . En ny typ av organisation behöver byggas upp för att tillgodose företagarnas behov. En möjlig väg att gå är att bygga upp regionala . Dessa skulle ta formen av en mötesplats för företagare där utbildningsbehoven fångas upp och samordnas. De skulle också fylla en viktig kontaktfunktion mellan myndigheter och företag, menar motionärerna. Socialt företagande har visat sig mycket framgångsrikt för att integrera de mest utsatta grupperna i samhället och arbetslivet, hävdas det i motion 2005/06:N394 (s). Ekonomiskt stöd från EU har varit strategiskt viktigt för många sociala företag. Dessa erfarenheter måste tas till vara som det sociala företagandet prioriteras i kommande svenska strukturfondsprogram , anför motionären. I motion 2005/06:N416 (s) betonar motionären betydelsen av EU-projekt för utveckling och tillväxt. har dock problemen med brist på offentliga medel för medfinansiering uppstått, vilket har resulterat i att gått miste om EU-medel för tillväxtfrämjande framtidsprojekt. Det bör därför övervägas hur ökade medel för medfinansiering av EU-medel kan skapas, fortsätter motionären. Motionären bakom motion 2005/06:N469 (s) lyfter fram den stora betydelse har för den regionala utvecklingen i norra . Motionären påpekar att dagens system där medlen betalas ut i efterskott innebär att det främst är aktörer från den offentliga sektorn med stark kassa som kan driva utvecklingsinsatser. Det är dock viktigt att också näringslivet deltar i olika utvecklingsinsatser. Därför, fortsätter motionären, måste de offentliga regelsystemen vara flexibla eftersom samhället tjänar på att näringslivet driver tillväxtskapande utvecklingsinsatser. Vid verksamhetsförändringar inom den statliga organisationen bör inte bara vinster vid en rationalisering beaktas. Hänsyn bör även tas till effekten på näringslivets konkurrenskraft och hur kostnaden för andra statliga verksamheter påverkas, argumenteras det i motion 2004/05:N254 (fp). Vidare framhålls att en reformering av de regionala tillväxtprogrammen är nödvändig för att konkreta åtgärder skall kunna vidtas. nämns som exempel på ett land med en annan typ av tillväxtavtal med en statlig garanti om tillväxtmedel. Motionärerna menar att det kan vara värt att pröva en sådan modell. EU:s jordbrukspolitik måste avregleras , och EU:s regionalpolitik måste reformeras radikalt, anser i motion 2005/06:U338. Solidariteten inom unionen talar för att rikare länder stöder fattigare, men politiken måste få en annan inriktning och utformning. De allra fattigaste regionerna i de nya länderna bör stöttas, vilket innebär en omprioritering från de regioner som får stöd. Huvuddelen av regionalstödet skall dock skötas av länderna själva, anser . I motion 2005/06:N383 (fp) tas olika organisatoriska frågor upp med anknytning till EU:s strukturfondspolitik och den svenska regionala utvecklingspolitiken. Den byråkrati som utvecklats i administrationen av målområdena måste motverkas, så att EU-stöden kan utnyttjas på ett effektivt sätt, sägs det. EU:s översyn av målområdena måste innebära att den inhemska politiken anpassas så att inte satsningarna i de mest utsatta delarna i landet motverkas. Även den administrativa indelningen för EU-stöden måste vara lokalt förankrad, anser motionärerna. Motionärerna till motion 2004/05:N399 (kd) menar att det regionala partnerskapet har blivit alltför avlägset för de personer och små företag som förmodligen bäst skulle kunna ta till vara på tillväxtavtalens intentioner. För ett bättre resultat krävs det att man når de människor som har idéerna men inte resurserna för att genomföra dem. Ett annat villkor för ett bra genomförande är att de politiker och tjänstemän inom kommunen som ansvarar för näringslivet måste engageras i tillväxtprogrammen, under förutsättning att en sådan extra kostnad finansieras. Motionärerna avvisar inte heller tanken på ett kommunalförbund som samverkansorgan . I motion 2005/06:U339 av argumenteras för att regeringen i EU skall agera för att större delen av strukturfondspolitiken avvecklas och kompetensen återförs till medlemsländerna. Det som kan finnas kvar inom EU är till exempel riktade insatser till de allra fattigaste områdena. En aktuell motsättning är den mellan de nettobetalande länderna och de länder som sänker skatterna som de får stora penningsummor från EU. I motion 2004/05:N272 (c) framhålls att utvärderingarna av de regionala tillväxtprogrammen har visat ett intresse för att öka kunskapen om tillväxtfrågor. Motionärerna hävdar att ett än mer lokalt perspektiv på tillväxt, inom ramen för globaliseringens villkor, är nyckeln till vad som verkligen kan kallas hållbar tillväxt. Den sociala ekonomin har betydelse för tillväxten. Därför bör regeringen i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen se till att den sociala ekonomins aktörer får möjligheter att delta på rimliga villkor. Motionärerna uppmanar regeringen att ta fram mätbara indikatorer på den sociala ekonomins bidrag till hållbar tillväxt. Motionärerna till motionerna 2004/05:N306 (c) och 2005/06:N215 (c) lyfter fram den sociala ekonomins betydelse för tillväxtprogrammen och menar att den även bör ges en betydande roll i utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen och vid insatser inom strukturfondernas ram. Det administrativa synsättet på EU-medel och det sätt på vilket organiserar sin genomförande- och beslutsorganisation leder till att inte fullt ut använder medlen som tilldelats från strukturfonderna, hävdas det i motion 2005/06:N204 (c). Förändringar måste därför göras inför kommande period om man vill stärka den regionala utvecklingspolitiken och se till att EU-medlen blir ett tillskott. skall vara lokalt och regionalt förankrad under överseende av en nationell myndighet. Därmed kan nuvarande förvaltningsmyndigheter avvecklas och antalet nationella myndigheter med ansvar på området reduceras till en enda. Detta gagnar enkelhet och effektivisering med minskade administrativa kostnader som följd, menar motionären. Den framtida regionala utvecklingspolitiken kommer att vara starkt beroende av vad som händer med den s.k. förslag. I utskottets betänkanden /05:NU2 och 2005/06:NU2 redovisas kommitténs arbete noggrant (dir. 2003:10). I det följande ges därför en sammanfattad information i dessa delar och i övrigt hänvisas till nämnda betänkanden. Arbetet i kommittén (ordförande: landshövding ) bedrivs i två etapper. Den första etappen resulterade i delbetänkandet Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123) där kommitténs bedömning var att det i ett längre perspektiv kommer att uppstå en stark obalans mellan behov och tillgängliga resurser. I den andra etappen skall kommittén analysera och bedöma om strukturen och uppgiftsfördelningen inom staten och mellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . Två underlagsrapporter har överlämnats till . De har utarbetats av () samt av Nordregio och Eurofutures. Båda studierna har kommit fram till att ett betydande antal uppgifter med anknytning till tillväxt och utveckling bör hanteras på regional nivå. Genom att samla ansvaret för dessa frågor på regional nivå är förhoppningen att det skapas utrymme för ett tvärsektoriellt arbetssätt. I båda studierna är slutsatsen att dagens länsindelning inte är ändamålsenlig. Även när det gäller sammanhållningspolitikens organisation är grundläggande förändringar att vänta. presenterade sina förslag till förordningar för den nya . Regeringens förhandlingsarbete när det gäller EU:s sammanhållningspolitik innebar en budgetrestriktiv hållning, en minskad total utgiftsnivå på av EU-ländernas bruttonationalinkomst, en koncentration till nya medlemsstater och en inriktning där relativt välmående länder i större utsträckning själva utjämnar regionala skillnader inom ramen för ett europeiskt ramverk. Regeringen har vidare uttryckt att sammanhållningspolitiken bör få en tydlig koppling till tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i linje med målsättningarna i Lissabonstrategin. De insatser som skall finansieras med EU-medel måste ha ett verkligt mervärde på gemenskapsnivå. Vid toppmötet mellan stats- och regeringscheferna kunde en överenskommelse träffas om det finansiella perspektivet, sammanhållningspolitiken inbegripen, under nästa period som löper . Vid mötet antogs utgiftsramar för hela perioden samt nåddes en överenskommelse om en total översyn av samtliga utgifter inklusive den gemensamma jordbrukspolitiken. Även den brittiska rabatten skall ingå i översynen. Uppgörelsen innebar att det samlade utgiftstaket blir för hela perioden, motsvarande av EU-ländernas samlade bruttonationalinkomster. Medlen för sammanhållningspolitiken utgör drygt en tredjedel av den totala finansieringsramen, nämligen för hela perioden. De tre målen för den nya sammanhållningspolitiken är: Konvergens, som innebär att regioner där den köpkraftsjusterade bruttonationalprodukten per capita är av unionens genomsnitt kan främjas. av totalbeloppet för sammanhållningspolitiken beräknas gå till detta mål. Regional konkurrenskraft och sysselsättning, vilket innebär att regioner som inte är lika utsatta som enligt konvergenskriteriet kan främjas. av totalbeloppet för sammanhållningspolitiken beräknas gå till detta mål. Territoriellt samarbete som ungefärligen motsvarar nuvarande Interreg. av totalbeloppet för sammanhållningspolitiken beräknas gå till detta mål. Slutresultatet är emellertid inte klart ännu eftersom beslutsprocessen inte är avslutad i EU:s institutioner. Enligt tidsplanen har inledande samtal hållits mellan , kommissionen och ministerrådet . skall kommissionen presentera ett förslag till s.k. inter-institutionellt avtal (genom vilket budgetplanen formaliseras), som parterna sedan kommer att förhandla kring. En generell bedömning är att överenskommelsen skall kunna läggas fast . För del innebär uppgörelsen att endast de två sistnämnda målen är aktuella. Hela landet är stödberättigat inom målet för konkurrenskraft och sysselsättning och 17 av landets län är stödberättigade för framtida gränsregionalt Interregarbete. Beloppen för den framtida sammanhållningspolitiken är inte helt jämförbara med de nuvarande eftersom medlen för landsbygdsutveckling i nästa period helt kommer att ligga inom jordbrukspolitiken och inte till någon del inom strukturfonderna. Slutresultatet i fråga om medel för svensk del kan dock bli relativt likvärdigt med eftersom en viss del av landsbygdsutvecklingsmedlen kan användas till regional utveckling. Regeringen anser att förhandlingarna innebar en framgång genom att den totala budgeten kunde pressas ned (som procent av ländernas samlade bruttonationalinkomst) samt genom den modernisering som aktualiseras i den nämnda översynen. är fortfarande en stor nettobidragsgivare men tillsammans med flera andra EU-länder. Vidare kommer inte avgift till EU att öka i avsevärd omfattning. En forskningsrapport (2005:5) från Sieps (för europapolitiska studier) tar upp frågan om anpassningen av EU:s sammanhållningspolitik till behoven hos de nya medlemsstaterna. Rapporten är ett resultat av ett samarbete mellan Sieps forskare och forskare i , , , , och . Studien visar t.ex. att de nya medlemsländerna inte själva har formulerat vilka behov de har av stöd utan i stället försökt anpassa sig till alla de mål som formulerats för EU:s struktur- och sammanhållningspolitik. Länderna har således inriktat sig på bidragsmaximering. Bland de slutsatser som dras i studien kan följande nämnas: Om fokus skiftade från skillnader mellan regioner till skillnader mellan medlemsstater skulle detta sannolikt både tillfredsställa EU:s nettobetalande länder och ge de nettomottagande länderna ökad kontroll över politiken. Den svenska organisationen inför den framtida sammanhållningspolitiken Som redovisats i utskottets betänkande 2005/06:NU2 (s. 23) beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare (generaldirektör ) med uppdrag att lämna förslag till organisation för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik i (dir. 2004:177). Kommittén benämndes för regional tillväxt. Utredarens uppdrag var att föreslå en organisation för förvaltning och genomförande av berörda program samt att kartlägga och analysera partnerskapens roll och funktion. lämnades en delredovisning (Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi, SOU 2005:93) med förslag på en nationell myndighet i enlighet med uppdraget. Utredarens delredovisning har varit utsänd på remiss t.o.m. . En remissammanställning skall enligt uppgift färdigställas . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2005:112) till utredningen. Slutbetänkandet med titeln konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet (SOU 2006:3) presenterades . Bland annat förtydligades förslagen från den tidigare delredovisningen i slutbetänkandet. En kort sammanfattning av förslagen redovisas i det följande: - Resurserna för den regionala utvecklingspolitiken och strukturfonderna samordnas. - Färre och större funktionella regioner ger bättre möjligheter till kraftsamling. - Beslut i samband med regionernas prioriteringar åvilar ett politiskt organ, varigenom det demokratiska inflytandet tryggas och ansvaret tydliggörs. - Den politiskt styrda utvecklingsorganisationen bör vara överordnad förvaltningsorganisationen. - Ansvaret mellan olika aktörer inför genomförandet av program behöver klargöras. - Det förordas att kommunala samverkansorgan skall kunna få del av länsanslaget på samma sätt som gäller för självstyrelseorganen. - Ambitionen/målbilden bör vara att skapa förutsättningar för fler lönsamma företag och fler människor i arbete. Jämställdhet, integration och hållbar utveckling bör integreras i strategier och program. - Regionala utvecklingsplaner och regionala tillväxtprogram bör vara länens huvuddokument för den regionala utvecklingen. - Det föreslås att strukturfondsprogrammen inför nästa programperiod skall avse hela riket (NUTS 1-nivå). Delprogram kan dock behöva utarbetas för de fyra nordligaste länen (NUTS 2-regioner). Slutbetänkandet skall enligt uppgift tas upp vid en hearing som planeras till . I motion 2005/06:N394 (s) aktualiseras strukturfondernas betydelse för nya arbetstillfällen genom etablering av sociala företag. I detta sammanhang kan informeras om att det sociala företagandet har tagits upp i regeringens skrivelse 2005/06:23 om handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning, vilken jämte motioner behandlats av näringsutskottet i betänkande 2005/06:NU11. I regeringens skrivelse sägs bl.a. (s. 44) att sociala företag kan spela en betydelsefull roll i arbetet med att integrera utsatta grupper både i samhälle och i arbetsliv. Vidare informeras om att inom ramen för Socialt företagande har ett förslag till handlingsplan utarbetats i syfte att förbättra förutsättningarna för socialt företagande. I utskottets betänkande 2005/06:NU11, till vilket hänvisas, ges en detaljerad redogörelse för mål och verksamhet inom det nämnda projektet. Bland annat har från projektets sida i en skrivelse till , inför utarbetandet av den nationella strategin inför , lagts fram nio förslag till stöd för utveckling av socialt företagande. Vidare bör nämnas att den sociala ekonomin - när det gäller bl.a. kunskapsspridning och möjligheter till lån och mikrokrediter - kommer att beröras i utskottets betänkande om vissa näringspolitiska frågor (bet. 2005/06:NU13). I motion 2004/05:N317 (s) aktualiseras frågan om regionala för kunskapsutveckling i små och medelstora företag. Enligt Verket för innovationssystem () är det en grundtanke att utveckla högskolan som forskningsresurs för näringslivet genom att skapa attraktiva forskningsmiljöer där företag deltar aktivt. Genom nära samverkan med företag kan ett även bidra till utbildning som svarar mot näringslivets behov. ansvarar för det s.k. kompetenscentrumprogrammet som () omfattade 28 centrum vid 8 universitet och högskolor. Cirka 220 företag, varav en tredjedel består av små och medelstora företag, deltar i verksamheten. Eftersom anser att det varit en framgångsrik satsning har verket beslutat att inrätta minst 25 nya . Frågan om betalning av EU-medel i förskott eller efterskott har berörts i motion 2005/06:N469 (s).