bet · GT01KrU28 · 2006-05-18 00:00:00 — I andra avseenden föreslår regeringen däremot en lägre detaljeringsgrad än vad som gäller enligt nuvarande tillstånds- och anslagsvillkor. Det gäller t.ex. kraven på hur stor andel av SR:s och SVT:s resurser som ska förbrukas utanför . Andra kvantitativa krav som tas bort gäller utläggningar, utomståendes medverkan, kulturutbudet m.m. Sändningstillstånd och anslagsvillkor är grundläggande styrdokument som klart ska ange vilka förväntningar och krav som staten har på programföretagen och vilka förutsättningar som programföretagen ges för att kunna uppfylla kraven. Enligt utskottets uppfattning torde de förslag som framförs i propositionen totalt sett innebära en lägre grad av detaljstyrning i dessa dokument än vad som är fallet. Utskottet anser för sin del att regeringens förslag är väl avvägda och avstyrker därför motion Kr30 (m) yrkande 7. Decentraliserad organisation för att spegla hela landet Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att ska godkänna regeringens förslag om att programföretagen ska ha en decentraliserad organisation för att spegla hela landet. Fem motionsyrkanden avstyrks. Jämför reservationerna 9 (m), 10 (kd, c) och 11 (fp). Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att programföretagen ska ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Den lokala och regionala organisationen ska ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive områdes särprägel och egenart. Organisationen ska utformas med syfte att möjliggöra hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Den andel av allmänproduktionen i SR:s och SVT:s sändningar som produceras utanför ska uppgå till . Moderata samlingspartiet anser att public service-företagen själva ska få bestämma hur och var deras program ska produceras och varifrån de ska sändas. Partiet föreslår därför i motion Kr30 att målet att av allmänproduktionen i SR och SVT ska produceras utanför ska avskaffas (yrkande 5). liberalerna framhåller i motion Kr33 att det är mycket viktigt att produktionen är decentraliserad. Public service ska spegla nyheter, samhällsutveckling och kultur i hela landet. Motionärerna anser också att medarbetare och medverkande i de program som produceras regionalt ska hämtas från den aktuella regionen och inte från . Annars blir 55-procentsmålet meningslöst (yrkande 4). föreslår i motion Kr413 att ska göra ett tillkännagivande för regeringen om vikten av att public service-kanalernas organisation är decentraliserad och utformad på ett sådant sätt att programverksamhet och produktion finns i hela landet (yrkande 6). I två motioner föreslås att en av SVT:s kanaler ska utlokaliseras. I motion K267 av () sägs att SVT, som är landets viktigaste informationsspridare, styrs från med ett huvudstadsperspektiv som tyvärr ger en snedvriden bild av . Som ett led i den pågående regionaliseringsprocessen i landet föreslår motionären att en av SVT:s kanaler ska regionaliseras. I motion Kr209 av () föreslås att en av SVT:s kanaler ska placeras i för att skapa större mångfald bl.a. i nyhetsrapporteringen. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag om grundläggande principer för public service-verksamheten under nästa tillståndsperiod. Det innebär bl.a. att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och att utbudet ska vara mångsidigt. En förutsättning för dessa grundläggande principer är att programföretagen har en decentraliserad organisation som ges ekonomiska och andra resurser som är tillräckliga för att motsvara kraven från staten. Utskottet vill understryka betydelsen av att radio- och TV-publiken i hela landet har möjlighet att känna sig delaktig i programutbudet och känner att den egna regionen inte glöms bort utan avspeglas på ett relevant sätt. Utskottet anser därför - i motsats till Moderata samlingspartiet - att det är angeläget att slå fast kravet på att av allmänproduktionen ska ske utanför även under nästa tillståndsperiod. Förslaget i motion Kr413 torde därmed vara tillgodosett. I SR:s och SVT:s nuvarande anslagsvillkor finns bestämmelser om att andelen av resurserna för allmänproduktion som förbrukas utanför ska behållas nivå. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett sådant specificerat krav kan utgöra ett hinder för ökad produktivitet och därför inte bör finnas kvar under nästa tillståndsperiod. Enlig utskottets uppfattning bör de riktlinjer som här har redovisats om decentraliserad organisation för public service-företagen vara tillräckliga för att hela landet ska kunna speglas. Utskottet är inte berett att i detta syfte tillstyrka förslag om mer långtgående krav i organisatoriska frågor, såsom regionalisering av en av SVT:s kanaler som föreslås i motionerna Kr209 (fp) och K267 (c). Utskottet har viss förståelse för liberalernas uttalande om att medarbetare och medverkande i program som produceras regionalt ska hämtas från den aktuella regionen och inte från . Regeringen har uppmärksammat denna fråga och anger i propositionen att organisationen av public service-företagen ska utformas med syfte att möjliggöra hög närvaro ute i landet av personer med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Utskottet är för sin del inte berett att gå längre i detta hänseende än regeringen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 5 i denna del) om riktlinjer för programverksamheten i vad avser decentraliserad organisation för att spegla hela landet och avstyrker motionerna Kr30 (m) yrkande 5, Kr33 (fp) yrkande 4, Kr209 (fp), Kr413 (kd) yrkande 6 och K267 (c). Utomståendes medverkan, utläggningar av produktion m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utomståendes medverkan, utläggningar av produktion m.m. Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att programföretagen ska verka för mångfald i programverksamheten genom en variation i produktionsformer. Vid sidan om en betydande egen programproduktion ska utläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program bidra till denna variation liksom utomståendes medverkan i den egna programproduktionen. Programföretagen ska redovisa hur det säkerställs att all verksamhet uppfyller de krav som ställs på företagen. Programföretagen ska ha en enhetlig redovisning av utomståendes medverkan, produktionsutläggningar, samverkan och inköp av program. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 5 i denna del) om riktlinjer för programverksamheten i vad avser utomståendes medverkan, utläggningar av produktion m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om nyheter och samhällsbevakning, vilket bl.a. innebär att samhällsbevakningen ska utgå från olika perspektiv och att SVT:s nyhetsredaktioner ska vara oberoende av varandra. Två motionsförslag som rör SVT:s självständiga nyhetsredaktioner och utlokalisering av en nyhetsredaktion avstyrks. Jämför reservation 12 (m). Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att nyhetsverksamheten ska bedrivas så att det finns en tydlig mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer. och samhällsbevakning ska utgå från olika perspektiv, så att händelser kan värderas utifrån olika geografiska, sociala eller andra utgångspunkter. SVT:s nyhetsverksamhet ska bedrivas så att de olika självständiga nyhetsredaktionerna inom företaget, oberoende av varandra, kan fatta beslut med skilda perspektiv. I motion K340 av Moderata samlingspartiet föreslår motionärerna att det ska finnas två självständiga nyhetsredaktioner så länge SVT förfogar över dagens två kanaler (yrkande 4). I motion Kr244 föreslår () att två självständiga nyhetsredaktioner ska återinföras och att en av redaktionerna ska inrättas på annan plats än . Utskottet konstaterar att regeringens förslag beträffande nyhetsbevakningen i SR och SVT inte innebär någon ändring i förhållande till vad som gäller under innevarande tillståndsperiod. Liksom regeringen anser utskottet att nyhetsbevakningen är av central betydelse och att det är självklart att samhällsbevakningen ska utgå från olika perspektiv i landet. Under allmänna motionstiden väcktes två förslag som syftar till att SVT ska har två självständiga nyhetsredaktioner. I en av motionerna, Kr244 (c), föreslås att en redaktion ska inrättas utanför . Motionsförslagen synes ha sin grund i att förändrades . Då inrättades en central nyhetsdesk som en gemensam samordnings- och bokningscentral för olika funktioner. Från nyhetsdesken bokar de olika redaktionerna inom SVT de produktionsresurser som de behöver för att utföra olika nyhetsuppdrag. Det kan gälla reportrar, produktionspersonal, utrikeskorrespondenter m.m. De två stora nyhetsprogrammen Rapport och Aktuellt har även egen fast personal. och TV har på regeringens uppdrag vid två olika tillfällen undersökt om mångfalden i nyhetsutbudet påverkats av den förändrade organisationen. Av propositionen framgår det att andelen unika nyhetsinslag i Rapport och Aktuellt var större vid det senare undersökningstillfället. Regeringen anser att de riktlinjer som gäller för nyhetsbevakningen är ändamålsenliga och bör gälla även under nästa tillståndsperiod. Utskottet har noterat att regeringen understryker att den redaktionella självständigheten är en förutsättning för att motverka en likriktning av nyhetsverksamheten inom SVT samt att förändringar i nyhetsorganisationen inte får leda till att de redaktionella bedömningarna centraliseras. Frågan om nyhetsredaktionernas självständighet har således beaktats av regeringen. Utskottet, som självklart också anser att nyhetsredaktionerna ska vara självständiga i förhållande till varandra och att de ska göra självständiga bedömningar av nyhetsmaterialet, kan tillägga att regeringen avser att ge i uppdrag att göra en fördjupad studie av mångfalden i SVT:s nyhetsverksamhet (se prop. s. 55). Vidare anser utskottet att det ankommer på SVT att besluta var i landet olika redaktioner ska inrättas. Därmed avstyrker utskottet motionerna Kr244 (c) och K340 (m) yrkande 4. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 5 i denna del) om riktlinjer för programverksamheten i vad avser nyheter och samhällsbevakning. Utskottets förslag i korthet Utskottet, som understryker public service-företagens stora betydelse både som förmedlare av kultur och som kulturskapare, tillstyrker regeringens förslag om att programföretagen ska ha ett brett kulturansvar. Utskottet avstyrker ett motionsförslag som syftar till att fler föreställningar ska sändas från landets teatrar med hänvisning till att yrkandet redan är tillgodosett. Även ett motionsförslag om SR:s ansvar för konstmusiken avstyrks. Utskottet har inhämtat från att P2 även i fortsättningen ska erbjuda lyssnarna ett varierat musikutbud. Jämför reservation 13 (m, kd). Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att programföretagen ska erbjuda ett mångsidigt kulturutbud av hög kvalitet. Programföretagen ska bevaka, spegla och kritiskt granska händelser på kulturlivets olika områden i och i andra länder. Det utländska programutbudet ska spegla olika kulturkretsar och innehålla program från olika delar av världen. Programföretagen ska själva och i samarbete med utomstående producenter och utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening. Särskild vikt ska läggas vid dramaproduktion av hög kvalitet. En viktig del är att spegla de många olika kulturer och kulturyttringar som finns i . SR och SVT ska göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter på skilda områden i hela . Programföretagen ska tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program av hög kvalitet på det svenska språket. Språkvårdsfrågorna ska beaktas i verksamheten. SVT ska bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. I Moderata samlingspartiets motion Kr233 föreslås att fler föreställningar från landets statliga teatrar ska sändas via public service (yrkande 16). anför i sin motion Kr417 att har ett särskilt ansvar för att garantera bredd i musikutbudet. Motionärerna ser med oro på den diskussion som pågår inom SR om att eventuellt sluta sända klassisk musik och konstmusik i radions kanal P2. Anledningen sägs vara alltför få lyssnare. I diskussionerna har det nämnts att konstmusiken enbart ska erbjudas via Internet. Många äldre lyssnar på P2. De saknar ofta kunskap om och tillgång till Internet. Att enbart erbjuda konstmusiken via nätet skulle därför stänga ute många av dem som lyssnar på kanalen (yrkande 12). Utskottet konstaterar att public service-företagen har mycket stor betydelse både som förmedlare av kultur och som kulturskapare. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till riktlinjer på detta område. Med anledning av förslaget i motion Kr233 (m), som väcktes under allmänna motionstiden , vill utskottet påpeka att regeringens förslag innebär att SR och SVT själva ska ha en dramaproduktion av hög kvalitet. De båda programföretagen ska också göra föreställningar i samarbete med teatrar i landet. Förslaget i motion Kr233 yrkande 16 synes därmed i allt väsentligt vara tillgodosett. Även motion Kr417 (kd) väcktes under allmänna motionstiden . Utskottet har inhämtat från SR att P2-kanalen ska ha kvar samma två uppdrag som . Det innebär att P2 även i fortsättningen dels ska vara en musikkanal, dels ska ha ansvar för program på minoritets- och invandrarspråk. Utbudet ska vara varierat, och lyssnarna ska erbjudas musik från alla tider, olika kulturer och platser samt musik som använder skilda uttrycksmedel. I kanalen ska det också finnas plats för granskande journalistik som sätter in musiken och kulturpolitiken i ett sammanhang. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 5 i denna del) till riktlinjer i vad avser ett brett kulturansvar och avstyrker motionerna Kr233 (m) yrkande 16 och Kr417 (kd) yrkande 12. Utskottet avstyrker motionsförslag som syftar till att TV-gudstjänsterna ska sändas från kyrkolokaler. Utskottet anser att det ankommer på SVT att avgöra hur gudstjänstprogrammen ska gestaltas och varifrån de ska sändas. Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c). I motion Kr35 påminner om att programbolagen har ett ansvar för att spegla och förmedla olika former av kultur från hela landet. En del av denna kultur är sändningar av gudstjänster från kyrkor och andra gudstjänstlokaler. anser att det är oroande att SVT sänder allt färre gudstjänster från kyrkor och i stället sänder studiogudstjänster. De TV-sända gudstjänsterna ger tittarna också en arkitektonisk och kulturell upplevelse genom att programmen sänds från kyrkor från olika tidsepoker. Yrkandet syftar till att gudstjänsterna ska sändas från kyrkor och gudstjänstlokaler (yrkande 4). Ett liknande förslag förs fram av i motion Kr413 (yrkande 8). Enligt utskottets uppfattning utgör gudstjänsterna ett angeläget inslag i SVT:s programutbud, som liksom andra programtyper bör präglas av hög kvalitet. Det bör emellertid ankomma på SVT att självt avgöra hur gudstjänstprogrammen ska gestaltas och varifrån de ska sändas. bör inte göra något uttalande i denna fråga. Motionerna Kr35 (kd) yrkande 4 och Kr413 (kd) yrkande 8 avstyrks. Programverksamhet för barn och unga Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer då det gäller programverksamheten för barn och unga. Regeringen föreslår (punkt 5 i denna del) att programföretagen ska erbjuda ett varierat utbud av program av hög kvalitet för och med barn och unga. Programmen ska på barns och ungdomars egna villkor förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. Programföretagen ska ha en omfattande nyproduktion och egen produktion av program i olika genrer för barn och unga. Programföretagen ska särskilt utveckla programverksamheten för de äldre barnen och ungdomarna. Regeringens förslag till riktlinjer för den programverksamhet som riktar sig till barn innebär inte några ändringar i förhållande till nuvarande riktlinjer. En nyhet i propositionen är att riktlinjerna nu föreslås bli kompletterade med avseende på programverksamheten för äldre barn och ungdomar. Utskottet välkomnar detta tillägg. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag (punkt 5 i denna del) till riktlinjer i vad avser programverksamhet för barn och unga. Ljudsignal före program med våldsinslag i SVT Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att SVT med en ljudsignal ska varna för program som innehåller våldsinslag. Enligt utskottets mening bör inte uttala sig om hur sådana varningar ska utformas. påminner i motion Ub591 om den bestämmelse i radio- och TV-lagen som säger att det "i ljud" ska förvarnas för program som innehåller våld, så att föräldrar därmed kan styra sina barns TV-tittande. SVT har valt att framföra varningen i tal vid påannonseringen av programmet. Motionärernas yrkande syftar till att SVT i stället ska låta en ljudsignal föregå program som innehåller våldsinslag (yrkande 5). Av 6 kap. 2 § radio- och TV-lagen (1996:844) framgår att program med ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller med pornografiska bilder som sänds i televisionen ska föregås antingen av en varning i ljud eller innehålla en varning som anges löpande i bild . Sådana program får inte sändas och på sådant sätt att det finns en betydande risk för att barn kan se programmen, om det inte av särskilda skäl ändå är försvarligt. Enligt nuvarande sändningsvillkor ska SVT ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft, när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Regeringen föreslår inte några ändringar i detta avseende men framhåller att det vilar ett stort ansvar på föräldrarna när det gäller vilka program som barn lyssnar och tittar på (prop. s. 59). Regeringen understryker att det är viktigt att TV-publiken har möjlighet att förutse när vissa typer av programinnehåll kan förekomma och att SVT bör ägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhetsprogram och andra program som har till syfte att informera om det faktiska våld som förekommer. Enligt utskottets uppfattning finns det inte anledning för att uttala sig om hur varningar för programinslag med våld ska utformas. Därmed avstyrks motion Ub591 (kd) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att textningen av förstagångssändningarna med svenskt ursprung i SVT:s två huvudkanaler SVT1 och SVT2 successivt ska ökas så att den uppgår till vid slutet av tillståndsperioden. Utskottet biträder också regeringens uppfattning att SVT ska arbeta för att förbättra tillgängligheten till sina övriga programtjänster, SVT24, Kunskapskanalen och Barnkanalen. Utskottet avstyrker en rad motionsyrkanden med förslag om olika målsättningar för hur stor andel av SVT:s program som ska textas. Jämför reservationerna 15 (m), 16 (fp), 17 (kd) och 18 (c). Ett av regeringens förslag i avsnitt 9.6 Tillgänglighet för personer med funktionshinder innebär att av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung ska textas vid tillståndsperiodens slut (punkt 5 i denna del). Moderata samlingspartiet anser i motion Kr30 att det mål som regeringen satt upp för programtextning är otillräckligt och att ambitionsnivån bör höjas ytterligare. Någon närmare precisering anges inte i motionen (yrkande 6). Även liberalerna anser att den nivå som regeringen föreslagit är för låg och föreslår i motion Kr33 att av förstagångssändningarna ska vara textade 2010 och vid tillståndsperiodens slut. Vidare anser motionärerna att det är en självklarhet att programmen i Kunskapskanalen textas, medan de kan acceptera att enbart repriserna i SVT24:s program textas (yrkande 5 i denna del). anser att regeringens målsättning då det gäller programtextningen är blygsam och föreslår i sin motion Kr35 i stället att målet ska vara textning (yrkande 3). I motion Kr413 från allmänna motionstiden föreslår att kravet på andelen textade program i SVT ska höjas i förhållande till den målsättning om som gäller i nuvarande tillstånd (yrkande 7). framhåller i motion So46 att för få program textas. Motionärerna föreslår att kravet på textning även ska omfatta SVT24 och Kunskapskanalen (yrkande 22). I motion Kr382 framförs kravet att målet ska vara att av programmen med svenskt ursprung ska vara textade (yrkande 16). Förslaget i motion Kr239 av m.fl. (fp) syftar till att andelen programtextning ska öka utöver den målsättning som gäller (yrkande 1). Om 50-procentsmålet inte skulle uppnås före utgången av 2005 bör regeringen redovisa för vilka åtgärder som bör vidtas (yrkande 3). Av propositionen framgår att SVT:s nuvarande sändningstillstånd anger att av sändningstiden för förstagångssändningar med svenskt ursprung bör vara textad 2006. Det framgår även att detta krav uppnåddes . Det kan tilläggas att SVT i sin public service-redovisning anger att textningen det året uppgick till . I beräkningsunderlaget har SVT inte medtagit SVT24:s parallellsändningar i SVT2. I samma redovisning uppger SVT att företaget ytterligare utökat textningen av direktsända program och att ett kvalitetsarbete med betoning på god direkttextningskvalitet har fortsatt . Utskottet anser nu liksom vid tidigare tillfällen att det är angeläget att textningen utökas ytterligare och tillstyrker därför regeringens förslag (punkt 5 i denna del) att förstagångssändningarna med svenskt ursprung i SVT:s två huvudkanaler SVT1 och SVT2 successivt ska ökas så att textningen uppgår till vid slutet av tillståndsperioden. Enligt utskottets uppfattning bör dock SVT ha som ambition att av förstagångssändningarna med svenskt ursprung ska textas. Därför bör SVT i anslutning till att företaget formulerar konkreta och mätbara mål för verksamheten inför kommande tillståndsperiod även ange hur företaget långsiktigt avser att uppnå detta mål. En plan med en sådan redovisning ska - som nämnts i det föregående - överlämnas för kännedom till regeringen och och TV. Utskottet biträder också regeringens uppfattning att SVT ska arbeta för att förbättra tillgängligheten till sina övriga programtjänster, SVT24, Kunskapskanalen och Barnkanalen. Utskottet förutsätter att programbolaget kontinuerligt följer den tekniska utvecklingen och förutsättningarna för att tillämpa den inom det svenska språkområdet samt - så snart det blir möjligt - utvidgar direkttextningen. tillämpar exempelvis BBC en röststyrd direkttextningsmetod i det digitala nätet, bl.a. i TV-kanalen . Utskottet anser att SVT parallellt med de kvantitativa målen för textningen också bör arbeta med att höja kvaliteten på direkttextningen, vilket har stor betydelse för personer med funktionshinder. Det anförda innebär att regeringens förslag om riktlinjer för programverksamheten i vad avser SVT:s programtextning (punkt 5 i denna del) tillstyrks och att motionerna Kr30 (m) yrkande 6, Kr33 (fp) yrkande 5 i denna del, Kr35 (kd) yrkande 3, Kr239 (fp) yrkandena 1 och 3, Kr382 (mp, -) yrkande 16, Kr413 (kd) yrkande 7 och So46 (c) yrkande 22 avstyrks av utskottet. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att SVT:s programverksamhet för döva ska ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under innevarande tillståndsperiod. Jämför reservationerna 19 (fp) och 20 (kd, c). Regeringen föreslår i avsnitt 9.6 Tillgänglighet för personer med funktionshinder att SVT:s programverksamhet för döva ska ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under innevarande tillståndsperiod (punkt 5 i denna del). föreslår i motion Kr33 att ambitionsnivån ska höjas då det gäller sändningarna på teckenspråk för döva (yrkande 5 i denna del).