bet · GT01SoU26 · 2006-05-18 00:00:00 — I motion So41 av m.fl. (c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om fritt val i äldreomsorgen. Motionärerna pekar på att de tillsammans med övriga partier i vill införa en lagstiftning om fritt val i äldreomsorg och särskilt boende. I enlighet med detta förslag föreslås i yrkande 3 att vistelsebegreppet i socialtjänstlagen ändras så att kommunen där den omsorgsbehövande äldre är folkbokförd även har bedömnings- och betalningsansvaret vid kortare vistelser i annan kommun. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om lika villkor för kvinnor och män i äldreomsorgen. Äldrepolitiken måste granskas och utformas ur ett jämställdhetsperspektiv, anför motionärerna. Undersökningar visar att kvinnor ofta får sämre vård och omsorg än män. Skillnader i bemötande och behovsbedömningar har påvisats. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att fördjupa analyserna av hur äldre invandrare och deras anhöriga bemöts och tilldelas omsorg och stöd. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en utredning av äldre HBT-personers psykosociala situation och bemötandet av HBT-personer i äldreomsorgen. Motionärerna föreslår i yrkande 11 att avslår förslaget att inrätta ett nationellt styrdokument för vård och omsorg om äldre. I motion So35 av () begärs ett tillkännagivande om att könsskillnader mellan äldre män och kvinnor skall bli föremål för regeringens uppmärksamhet. Motionären understryker att vård och omsorg skall vara likvärdig för kvinnor och män. De nationella målen för äldrepolitiken anger att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till en god vård och omsorg. Regeringen vill nu gå ett steg längre och tillsätta en utredning med uppgift att ta fram ett nationellt styrdokument för vård och omsorg om äldre. Styrdokumentet bör, enligt regeringen, ge en tydlig bild av värdegrunden och uppdraget och vad äldreomsorgen genom sina insatser skall åstadkomma för de äldre och deras närstående. Mål och riktlinjer skall utvecklas som stöd för en jämn och hög kvalitet. I detta sammanhang är jämställdhetsperspektivet särskilt viktigt. Styrdokumentet bör enligt regeringen behandla insatser som exempelvis bemötande av äldre och anhöriga, det sociala innehållet i äldreomsorgen, måltider och måltidssituationer, möjligheter för den äldre till deltagande i samhällets aktiviteter och att kunna bestämma över sin vardag och ha inflytande över vården och omsorgen. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning beträffande ett styrdokument. Utskottet vill också peka på att regeringen aviserat särskilda medel för att stimulera utvecklingen av äldreomsorg anpassad för ett mångkulturellt samhälle. Motionerna So35 (s) och So41 (c) yrkandena 5-7 är i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Utskottet avstyrker även motionerna So40 (m) yrkande 15 och So41 (c) yrkande 11. Utskottet anser att arbetet med att ta fram ett nationellt styrdokument bör avvaktas och finner ingen anledning att föreslå någon värdighetsgaranti. Motion So39 (kd) yrkande 11 avstyrks. Utskottet konstaterar att regeringen beslutat tillkalla en särskild delegation med uppdrag att utreda villkoren för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen (dir. 2006:42). Delegationen skall bl.a. se över vilka initiativ som behövs för att villkoren för idéburna vårdgivare i möjligaste mån skall kunna likställas med villkoren för mer kommersiellt inriktade vårdgivare bl.a. när det gäller etablering av verksamhet och kapitalförsörjning. Delegationen skall också kartlägga omfattningen av idéburna organisationers verksamhet och lyfta fram verksamhet som kan tjäna som exempel på hur hälso- och sjukvårdsverksamhet och äldreomsorg kan bedrivas. Utskottet, som anser att resultatet av delegationens arbete bör avvaktas, finner inte skäl att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna So38 (fp) yrkande 7, So39 (kd) yrkandena 12, 13 och 25, So40 (m) yrkande 14 och So41 (c) yrkande 2. Utskottet anser inte heller att någon omsorgsgaranti bör införas. Motionerna So38 (fp) yrkande 5 och So40 (m) yrkande 13 avstyrks. Utskottet vill understryka att organisationer som engagerar frivilliga spelar en betydelsefull roll för att motverka isolering och erbjuda social samvaro bland äldre människor. För att utveckla och fördjupa formerna för samverkan med frivilliga och ideella krafter har avsatts inom ramen för de som avsätts för att förstärka och förbättra anhörigstödet under anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken i statsbudgeten. Medlen skall bl.a. användas för att stödja uppbyggnaden av väntjänst- och anhörigcentraler. Motion So38 (fp) yrkande 16 är delvis tillgodosedd med det anförda. I motion So40 (m) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att kunna flytta till en annan kommun och ta med sig resurserna . Utskottet behandlade en likartad motion i betänkande 2005/06:SoU1 och konstaterade då att av 2 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) följer att en person som önskar flytta till en annan kommun men till följd av t.ex. ålderdom har ett varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser och därför inte kan bosätta sig där utan att inflyttningskommunen erbjuder behövliga insatser, får ansöka om sådana insatser hos inflyttningskommunen. Ansökan skall då behandlas som om den enskilde vore bosatt i inflyttningskommunen. Dessutom får det förhållandet att sökandens behov är tillgodosedda i hemkommunen inte beaktas vid prövning av en ansökan. Utskottet avstyrkte då aktuell motion. Motion So40 (m) yrkande 12 avstyrks. Utskottet vidhåller (bet. 2005/06:SoU31 Socialtjänst) att det inte bör göras något undantag från huvudregeln om att det är vistelsekommunen som bär ansvaret för t.ex. hemtjänst till sommargäster. Utskottet avstyrker därmed motion So41 (c) yrkande 3. Utvecklingsområde 4: Nationell likvärdighet och lokal utveckling Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lagändringar i socialtjänstlagen och kommunallagen och avslå motioner om avslag på förslaget. Lagändringarna innebär att det införs en rapporteringsskyldighet för kommuner när det gäller ej verkställda gynnande beslut enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen och att ett sanktionsavgiftssystem införs. bör avslå motioner om lagreglering av äldreomsorgen med hänvisning till en aviserad utredning. bör även avslå motioner om utvecklingsarbete, lokalisering av och tillsyn, främst med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 29 (m, fp, kd, c), 30 (m, c), 31 (fp), 32 (kd), 33 (m, kd), 34 (fp), 35 (m), 36 (fp), 37 (kd) och 38 (c) samt särskilt yttrande 2 (c, mp). Verksamhetsuppföljning och kvalitetsutveckling m.m. Vården och omsorgen om äldre regleras i flera olika lagar. Detta kan medföra att enskilda har svårt att överblicka vilka insatser de har rätt till och att en samordning mellan huvudmännen försvåras beträffande de insatser som ges. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att förtydliga regelverket för äldreomsorgen. Det finns skilda krav på handläggning och dokumentation av beslut om sociala och medicinska insatser. Utredning och dokumentation av ärenden om bistånd enligt socialtjänstlagen (SoL) skall ske enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 och 5-6 §§ SoL samt förvaltningslagen (1986:223). Vad gäller hälso- och sjukvårdsinsatser skall dokumentation ske enligt patientjournallagen (1985:562). För många vårdtagare inom äldreomsorgen finns därför både en personakt inom och en patientjournal. För både och hälso- och sjukvården gäller sekretessregler till skydd för uppgifter om den enskildes personliga förhållanden. Detta kan försvåra informationsöverföringen mellan personal som arbetar enligt de båda lagarna och medföra risk för att den enskildes vård och omsorgsbehov inte uppmärksammas. Regeringens bedömning är därför att det finns behov av en översyn och preciseringar i regelverket. När det gäller regleringen i SoL och hälso- och sjukvårdslagen (HSL) anser regeringen att en översyn behöver göras om de båda regelverken kan närma sig varandra. En bättre samordning av SoL och HSL skulle kunna ge bättre överensstämmelse i fråga om mål, inriktning och olika parters ansvar och befogenheter. Utredaren skall överväga om äldreomsorgen bör regleras i särskild lag eller om förtydliganden bör göras i befintlig lagstiftning. I uppdraget skall även ingå att överväga om det bör införas nya bestämmelser om dokumentation inom äldreomsorgen. Regeringen avser också att inom ramen för utvecklingsplanens genomförande ge i uppdrag att inleda ett utvecklingsarbete med syfte att utveckla riktlinjer och annan vägledning för vården och omsorgen om äldre, att ta fram kvalitetsindikatorer samt att främja utvecklingen av kvalitetsregister. Uppdraget bör utföras i samverkan med kommuner och landsting. Genom införandet av individbaserad statistik för socialtjänstinsatser för omsorg till äldre och personer med funktionshinder skapas bättre förutsättningar att utveckla verksamhetsuppföljningen. Individbaserad statistik möjliggör även uppföljningar ur ett jämställdhetsperspektiv. För de individuppgifter som skall behandlas hos gäller sekretess. Uppgifterna får endast behandlas för framställning av statistik och för forskningsändamål och liknande. Genom utvecklingen av kvalitetsindikatorer för socialtjänst och äldreomsorg förbättras möjligheterna för huvudmännen att bedöma verksamhetens resultat och kvalitet. Nationellt stöd till utveckling av kvalitetsindikatorer, och i förlängningen kvalitetsregister, är angeläget och syftar till att ge lokala beslutsfattare, brukare och personal information om äldreomsorgen. Det ger också möjligheter att genom registret jämföra den egna verksamheten med andras. För att långsiktigt kunna följa och förbättra kvaliteten i äldreomsorgen behövs mer kunskap om individens behov samt verksamhetens prestationer, resultat och effektivitet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att föreslå en urvalsdesign som bättre svarar mot behovet av uppföljning och utvärdering av äldre människors levnadsförhållanden. Utvecklingen av kvaliteten och tillgängligheten inom vården och omsorgen om äldre kvinnor och män bör följas upp genom regelbundna brukarundersökningar på nationell nivå. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ansvara för att nationella brukarundersökningar inom vården och omsorgen om äldre genomförs. I syfte att stödja forskning och utveckling inom äldreområdet bedömer regeringen att det behövs medel till för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) för för forskning om äldre och åldrande och att det behövs medel till för utveckling av ett nationellt för vård och omsorg om äldre där anhörigfrågor och demensfrågor ingår. kommer att få i uppdrag att ta fram ett förslag på hur ett nationellt för forskning och utveckling kring anhöriga till personer i behov av service, vård och omsorg kan organiseras. En prioriterad uppgift blir att samla in och sprida kunskap kring anhörigfrågor och hur samhället kan organisera och tillhandahålla stöd till anhöriga med god kvalitet. I propositionen anförs vidare att en utredning bör tillsättas för att se över bestämmelserna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling för att öka möjligheterna för fler aktörer, exempelvis invandrarorganisationer och olika kooperativ, att bedriva äldreomsorg. Detta skulle kunna medverka till att utveckla kvaliteten i äldreomsorgen. En fortsatt teknikutveckling skapar nya möjligheter för vården och omsorgen om äldre. Regeringen bedömer att strategiskt viktig teknikutveckling behöver stimuleras. (Regeringen har, som ovan redovisats, beslutat tillkalla en särskild delegation med uppdrag att utreda villkoren för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen [dir. 2006:42].) Regeringen gör bedömningen att den fortsatta teknikutvecklingen tillsammans med bättre metoder för behandling skapar nya möjligheter för vård och omsorg. Det finns många exempel på vardagliga verktyg, såsom rullatorer och trygghetslarm, som har stor betydelse för äldre personers oberoende och livskvalitet. Bra teknikstöd ger ökad säkerhet, förenklar rutiner och administration för vårdpersonalen, förbättrar tillgängligheten till vård och omsorg samt ger enskilda personer ökade möjligheter till självbestämmande och delaktighet. Den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg bör verka för en mer ändamålsenlig IT-användning i de kommunala vård- och omsorgsverksamheterna. Regeringen anser att det behövs medel för att stödja strategiskt viktig teknikutveckling inom äldreområdet. Syftet är att, genom att stimulera samverkan mellan industri, forskning, huvudmän och personal, utveckla ny teknik och införa nya tekniska lösningar i vården och omsorgen om äldre. I propositionen redovisas de insatser för en förstärkt tillsyn som vidtagits . Länsstyrelsernas och tillsynsverksamhet har genomgått förändringar som samarbetet mellan länsstyrelserna och har utvecklats . Tillsynen har successivt förstärkts och sanktionsmöjligheterna utökats. beslutade att tillsynen av vård och omsorg om äldre skulle förstärkas. Sammanlagt avsattes till länsstyrelserna () och () för att anställa äldreskyddsombud vid länsstyrelserna samt för att öka antalet operativa tillsynsinsatser samt utveckla tillsynen av insatser i äldreomsorgen vid regionala tillsynsenheter. har i redovisningen av tillsynen 2004 visat att länsstyrelsernas och regionala tillsynsenheter kraftigt utökat antalet tillsynsaktiviteter inom både äldreomsorg och äldresjukvård. Som ett led i regeringens arbetsmarknadspolitiska satsning kommer länsstyrelserna att tillföras ca 310 anställningar . Av dessa skall ca 100 anställningar öka tillsynsverksamheten och förstärka ärendehandläggningen. I länsstyrelsernas regleringsbrev framgår att tillsynsverksamheten beträffande och anmälningar som rör äldreskyddet särskilt skall prioriteras. Vidare redovisas att regeringen beslutade tillkalla en särskild utredare för att se över och överväga förändringar i organisationen av och ansvarsfördelningen för den statliga tillsynen inom område (dir. 2004:178). Viktiga utgångspunkter för utredaren skall vara att tillsynsansvaret skall stärkas och göras tydligare, att tillsynsfunktionens sårbarhet skall minska samt att tillsynen skall fungera samordnat, strukturerat och effektivt med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Utredaren skall även analysera hur andra till den statliga tillsynen näraliggande uppgifter inom område kan påverkas av eventuella förändringsförslag när det gäller den statliga tillsynen och vid behov överväga förändringar i organisation och ansvarsfördelning av dessa uppgifter. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . trädde nya bestämmelser i kraft som har till syfte att motverka kommunalt domstolstrots. Bland annat infördes nya bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), som innebär att en sanktionsavgift skall kunna åläggas kommuner och landsting som dröjer alltför länge med att verkställa domar angående insatser enligt dessa lagar. Regeringen föreslår nu att rättssäkerheten för personer som beviljats bistånd stärks. I SoL föreslås en rapporteringsskyldighet införas för kommuner när det gäller ej verkställda gynnande beslut enligt 4 kap. 1 § SoL. Rapportering skall ske till , kommunens revisorer och fullmäktige av alla beslut som inte verkställts för beslutet. För varje beslut skall socialnämnden ange tidpunkten för beslutet och vilken typ av insats beslutet gäller samt kortfattat uppge skälen för dröjsmålet. Rapporteringen skall ske en gång per kvartal. Motsvarande rapporteringsskyldighet skall även gälla beslut som inte verkställs på nytt efter att verkställigheten avbrutits. Rapporteringsskyldigheten skall gälla beslut som inte har verkställts på nytt från den dag då verkställigheten avbröts. Rapporteringen skall även här ske en gång per kvartal. När ett gynnande beslut som en socialnämnd till och revisorerna har rapporterat som ej verkställt senare har verkställts, skall nämnden anmäla detta till och revisorerna. skall till fullmäktige lämna en statistikrapport över hur många av nämndens gynnande beslut enligt 4 kap. 1 § SoL som inte har verkställts för respektive beslut. Nämnden skall vidare ange vilka typer av bistånd dessa beslut gäller samt hur som förflutit för respektive beslut. Rapportering skall ske en gång per kvartal. Motsvarande rapporteringsskyldighet till fullmäktige skall även gälla beslut som inte verkställs på nytt efter att verkställigheten avbrutits. Genom en ändring i 9 kap. 10 § kommunallagen (1991:900) föreslås de kommunala revisorernas granskning även få omfatta ärenden som avser myndighetsutövning mot en enskild, när granskningen gäller hur socialnämnderna verkställer egna gynnande beslut enligt SoL. Genom en ändring i SoL skall en kommun, som inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL som någon är berättigad till enligt ett beslut av kommunen, åläggas att betala en särskild avgift. Detsamma gäller en kommun som inte inom skälig tid på nytt tillhandahåller biståndet efter det att verkställigheten av ett sådant beslut avbrutits. Avgiften skall tillfalla staten. När avgiftens storlek fastställs skall det särskilt beaktas hur dröjsmålet har pågått och hur allvarligt det i övrigt kan anses vara. Förslaget föranleder en ändring i 16 kap. 6 b § SoL. Om en kommun efter att ha ålagts att betala särskild avgift fortfarande underlåter att tillhandahålla biståndet får en ny särskild avgift enligt 16 kap. 6 a § första eller andra stycket SoL dömas ut. En sanktionsavgift får dömas ut bara om ansökan delgetts kommunen från tidpunkten för det gynnande beslutet om bistånd eller från det att verkställigheten av det gynnande beslutet avbrutits. Förslaget föranleder en ändring i 16 kap. 6 d § SoL och en ny paragraf, samma lag 16 kap. 6 e §. I propositionen anförs att det inte bör införas någon möjlighet att avslå ansökningar om bistånd enligt SoL genom att åberopa att ett gynnande beslut inte bedöms kunna verkställas inom rimlig tid, när förutsättningar finns för att meddela ett positivt beslut. En sådan ordning är inte förenlig med rättsordningen. Regeringen bedömer att det behövs medel för att kompensera kommunerna för de merkostnader som uppstår till följd av detta förslag. De föreslagna lagändringarna i kommunallagen och socialtjänstlagen föreslås träda i kraft . ekonomiska vårproposition föreslås att medel avsätts för forskning om äldre och åldrande med och 35 miljoner och 2008. Av dessa medel ska erhålla 2006-2008 för uppdraget att utveckla ett nationellt för vård och omsorg om äldre. Vidare avsätts 2006-2008 till för att genomföra nationella brukarundersökningar om äldreomsorgen. För att stödja strategiskt viktig teknikutveckling inom äldreområdet avsätter regeringen 2007 och 2008. Vidare avser regeringen att avsätta och 2008 till kommunerna för införandet av rapporteringsskyldigheten som skall bidra till stärkt rättssäkerhet för äldre (avser 2006). I motion So40 av m.fl. (m) yrkandena 21-24 begärs tillkännagivanden om en oberoende granskningsenhet för utvärdering, om finansieringsprincipen, om skadestånd och om lagstiftning och tillsyn. Motionärerna anser det rimligt att kommunerna hålls ansvariga för fattade beslut, men betonar finansieringsprincipen. När staten ålägger kommunerna nya uppgifter skall dessa finansieras. Eventuella skadestånd bör gå till den enskilde och inte till staten. Granskning och öppna kvalitetsredovisningar av vårdgivare skapar tydliga drivkrafter för förbättringar inom sjukvården. Slutligen anser man att och länsstyrelsernas tillsynsverksamhet slås samman i en gemensam organisation och att socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen slås samman till en samlad lagstiftning för vård och omsorg. I motion So38 av m.fl. (fp) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en pengarna-i-handen-garanti för den som nekas äldreboende. Motionärerna anser att de som trots beslut inte har fått plats på särskilt boende skall ha rätt att inom vissa gränser få disponera motsvarande den summa som en plats på boendet kostar. I yrkande 10 begärs förstärkt stöd till äldreforskningen. Motionärerna anser det oacceptabelt att vården av människor med de största vårdbehoven vilar på svag vetenskaplig grund. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om äldreombudsmän och i yrkande 14 om att skall stå för den statliga tillsynen av äldreomsorgen. Motionärerna anser att det skall finnas Äldreombudsmän i alla kommuner. Dessa skall vara den instans dit äldre och deras anhöriga kan vända sig med frågor och klagomål. Den statliga tillsynen av äldrevården skall ges en tydligare medicinsk kompetens genom att koncentreras till och dess regionala avdelningar för tillsynsverksamhet. I motion So39 av m.fl. (kd) yrkandena 14 och 15 begärs tillkännagivanden om specialiserad utbildning för biståndsbedömare och en rättssäker och avstämd biståndsbedömning. Motionärerna understryker att beslut om bistånd är myndighetsutövning, vilket innebär att handläggningen är omgärdad av regler. Biståndsbedömarna måste ha en kompetens som också omfattar den medicinska delen. Ansökningar och beslut måste dokumenteras på ett bättre sätt. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att en prioriteringsutredning inom socialtjänstområdet bör genomföras. Motionärerna anser att socialtjänstlagen bör ses över och om möjligt kompletteras med nationella riktlinjer för behovsbedömning. Motionärerna tillstyrker inte grundtanken i regeringens förslag om sanktionsavgift för kommuner som inte verkställer gynnande biståndsbeslut, yrkande 17. Förslaget riskerar att bli ett slag i luften då biståndsbedömning enligt socialtjänstlagen inte är någon exakt vetenskap, och inte styrs bara av lagstiftning utan också av praxis, värderingsskiften , ekonomiska ramar och lokala bestämmelser. Sanktionsavgiften borde inte tillfalla staten utan den enskilde. I yrkande 18 begär motionärerna att regeringen återkommer med förslag till en effektiv tillsyn. Tillsynen bör skötas av som sköter tillsynen över annan hälso- och sjukvård. Kvaliteten i vården bör bedömas av samma myndighet oavsett vem som är huvudman. Det bör även införas en skyldighet för äldreomsorgen att rapportera vissa kvalitetsindikatorer. Detta skulle kunna bli ett viktigt instrument för kvalitets- och effektivitetsutveckling. Vad som anförts om enhetliga och vedertagna system för att mäta kvalitet och kostnader inom äldreomsorgen bör enligt yrkande 19 ges regeringen till känna. I motion So41 av m.fl. (c) yrkande 4 föreslås att avslår förslaget om sanktionsavgift. Motionärerna anför att de vill införa ett fritt vårdval och då behövs ingen sanktionsavgift. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om öppna kvalitetsjämförelser till stöd för äldres och deras anhörigas val av äldreomsorg och särskilt boende. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om en samlad äldreomsorgslagstiftning. I motion So37 av m.fl. (c, m, fp, kd, mp) begärs ett tillkännagivande om att ett nationellt för anhörigfrågor bör förläggas till forskningsråd i , en etablerad FoU-verksamhet med en bred kontaktyta i samhället. Regeringen har aviserat att den avser att tillsätta en utredning för att förtydliga regelverket för äldreomsorgen, bl.a. bör övervägas om äldreomsorgen bör regleras i särskild lag eller om förtydligandena bör göras i befintlig lagstiftning. I uppdraget skall även ingå att överväga om det bör införas nya bestämmelser om dokumentation inom äldreomsorgen. Motionerna So40 (m) yrkande 24 (delvis) och So41 (c) yrkande 13 får därmed anses tillgodosedda. Utskottet har tidigare betonat vikten av att kvaliteten inom äldreomsorgen systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Utskottet välkomnar nu det utvecklingsarbete som planeras för nationell likvärdighet och lokal utveckling.