bet · GT01BoU7 · 2006-02-09 00:00:00 — Det är dock inte möjligt att här redogöra för alla de insatser som kan få betydelse för de frågor som tas upp i motionerna. I sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att inomhusmiljön inte bara beror på de byggnadstekniska förutsättningarna utan också ofta är starkt beroende av de verksamheter som bedrivs i byggnaderna. Dessa frågor om arbetsmiljö m.m. ligger emellertid till största delen utanför bostadsutskottets beredningsområde. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det tycks råda en betydande samsyn i frågan om behovet av ytterligare åtgärder för att förbättra inomhusmiljön i många byggnader. Det gäller både för stora delar av bostadsbeståndet och för lokaler som exempelvis förskolor och skolor. För vissa former av problem i inomhusmiljön finns det en omfattande kunskap om tillståndet i byggnadsbeståndet och om lämpliga åtgärder för att begränsa problemen. På andra områden kan ytterligare kartläggningar behövas för att rätt kunna bedöma behovet av olika åtgärder från samhällets sida. Regeringen har därför i budgetpropositionen aviserat sin avsikt att framåt avsätta extra medel för att ta fram underlag om byggnaders tekniska status och eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Förslaget i c-motionen om en nationell handlingsplan mot ohälsa i inomhusmiljön, som återkommit , tolkar utskottet som att motionärerna vill understryka behovet av en samordnad strategi för de olika samhällsinsatserna för att förbättra inomhusmiljön. Utskottet har vid sin tidigare behandling av detta förslag framhållit att inriktningen på motionen mycket väl låter sig förenas med det brett inriktade miljömålsarbete som redan bedrivs. Miljökvalitetsmålet avseende God bebyggd miljö syftar till att den bebyggda miljön skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö. har även beslutat om ett antal delmål inom detta område, bl.a. avseende byggnaders påverkan på hälsan. Delmålen anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta arbetet. Kopplat till miljömålsarbetet är också ett tydligt uppföljningssystem som gör en effektiv mål- och resultatstyrningsprocess möjlig. Avsikten är att successivt konkretisera arbetet genom fler delmål och genom att lägga fast vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå de uppsatta målen. Ett av delmålen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö gäller God inomhusmiljö och har lydelsen: skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Därför skall det säkerställas att - samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, - radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft, och att - radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. Den senaste avstämningen av miljömålsarbetet skedde när tog ställning till regeringens proposition om svenska miljömål (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, yttr. 2005/06:BoU3y). Vad gäller delmålet om inomhusmiljön anförde regeringen att man inte har underlag för att bedöma möjligheterna att uppnå delmålet eller att omformulera delmålet. Regeringen hänvisade dock till pågående och avslutat utredningsarbete som kan bidra med underlag delvis i detta syfte, nämligen och . Båda dessa utredningar redovisade sina slutbetänkanden (SOU 2005:55 resp. SOU 2005:30). Frågorna om vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra inomhusmiljön har även ett starkt samband med motsvarande insatser för att åstadkomma energibesparingar. Sambandet mellan dessa frågor framgår också av att regeringen till senare i vår har aviserat en proposition om byggnadsdeklarationer för en bättre energianvändning och inomhusmiljö. Förutom den ovan omnämnda kommer Utredningen om byggnaders energiprestanda (slutbetänkande SOU 2005:67) att bilda underlag för regeringens förslag. Utan att här närmare redogöra för de förslag som läggs fram i de två utredningarna kan det konstateras att de i hög grad gäller de frågor som tas upp i de aktuella motionerna. Det gäller förslagen i fp-motionen om att byggnadsdeklarationer bör införas och att uppgifter om radonförekomsten bör krävas bl.a. i samband med försäljning av bostäder. Vidare kommer de utredningsförslag som gäller bl.a. den obligatoriska ventilationskontrollen in på centrala frågor vid den diskussion om den fysiska miljön i skolor och förskolor som förordas i både fp- och kd-motionerna. Som framgått av den kortfattade redogörelsen för pågående överväganden i frågor om byggnaders inomhusmiljö kan förslagen i de aktuella motionerna i betydande grad redan anses vara tillgodosedda. Motionerna 2005/06:Bo256 (fp) yrkandena 4-6, 2005/06:Bo335 yrkande 14 samt 2005/06:Ub587 (kd) yrkande 46 avstyrks mot denna bakgrund. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om allergisanerade hotellrum. Jämför särskilt yttrande (m). En särskild fråga om inomhusmiljön i hotellrum tas upp i motion 2005/06:Bo331 (s). I motionen beskrivs de problem som människor med astma- och allergisjukdomar har att vistas i lokaler som inte anpassats efter deras behov. Det gäller inte minst för många hotellrum. Motionärerna hänvisar till en verksamhet med allergicertifiering av hotellrum som bedrivs av och föreslår att regeringen inom EU bör driva frågan om att ge en motsvarande modell internationell spridning. Det certifieringssystem som avses i motionen utvecklades i samarbete mellan Statshälsan och . Enligt vad utskottet erfarit har emellertid efterfrågan från hotellbranschen på certifieringar enligt detta system varit alltför begränsad, och verksamheten ligger därför nere. Det finns dock exempel på ett enklare system för klassificering och information om hotellens anpassning till allergikers behov som utvecklats av och som har tillämpats med större framgång i . Flera nationella astma- och allergiorganisationer samverkar inom European , , med säte i . EFA arbetar bl.a. med att ge frågor om allergiproblem uppmärksamhet i EU-samarbetet. förutsätter att man från svensk sida i alla EU-sammanhang där frågor om allergiproblem kan bli aktuella har en positiv grundinställning till åtgärder som kan minska problemen och underlätta allergikernas situation. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att det är angeläget att det finns tillgång till hotellrum som kan användas av bl.a. allergiker utan att ge hälsoproblem. Däremot tycks det inte finnas förutsättningar att söka ge den modell med allergicertifiering som motionärerna förordar en bredare internationell spridning. Motion 2005/06:Bo331 (s) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om ohälsosamma byggmaterial. Jämför reservation 11 (fp, c). Två motioner uppmärksammar speciellt betydelsen av att inte byggmaterial används som kan förorsaka hälsoproblem. I motion 2005/06:Bo335 (c) yrkande 16 föreslås att bör framhålla vikten av att åtgärder vidtas för att kartlägga och fasa ut skadliga ämnen i byggmaterial. Enligt motion 2005/06:Bo256 (fp) yrkande 1 bör i ett tillkännagivande framhålla vikten av att är drivande inom EU för att man via REACH uppnår att kunskap om kemikalier och deras effekter förs vidare till varje led i produkt- och produktionskedjan. Vidare förordas i yrkande 3 i samma motion att regeringen skall upprätta en strategi mot allergiframkallande ämnen i byggnadsmaterial. Förslag motsvarande de två yrkandena i fp-motionen behandlades även föregående år av utskottet (bet. 2004/05:BoU5 s. 13-15). Utskottet redogjorde då för det pågående arbetet med en ny europeisk kemikalielagstiftning - REACH - samt hänvisade bl.a. till pågående branschinsatser för att fasa ut byggprodukter med ämnen som kan förorsaka allergier och andra hälsoproblem. Sammantaget ansåg utskottet att det pågick ett omfattande arbete med den inriktning som motionärerna förordat. När det gäller arbetet med REACH har ett betydande steg på vägen tagits sedan utskottet senast behandlade frågan. ställde sig i en omröstning bakom ett förslag om en ny europeisk kemikalielag. En politisk överenskommelse uppnåddes vid konkurrenskraftsrådets möte i . Detta innebär att beslutsprocessen avseende förslaget om REACH kan gå vidare och att det blir möjligt att ta de slutliga besluten i Europarlamentet och i ministerrådet . Arbetet med att fasa ut byggmaterial som kan orsaka hälsoproblem har givetvis koppling till betydligt fler frågor än det omnämnda arbetet med kemikalielagstiftningen. Det handlar inte bara om att undvika vissa ämnen i byggprodukterna utan kanske i väl så stor utsträckning om att inte använda produkterna på ett felaktigt sätt. Byggprodukter som utsatts för fukt och väta, som ingår i dåligt underhållna byggnader eller byggnader som saknar tillräcklig ventilation, kan förorsaka hälsoproblem utan att för den skull innehålla för byggnadsändamål olämpliga material. Inte minst när det gäller allergiproblemen är det således viktigt att uppmärksamma såväl materialvalet som frågor om byggnadens uppförande och användning. anser att det är av stor vikt att arbetet med att undvika byggmaterial och byggmetoder som kan förorsaka hälsoproblem drivs vidare i alla de sammanhang där dessa frågor kan bli aktuella. De motioner som tagits upp i detta avsnitt ger emellertid inte utskottet underlag att föreslå något tillkännagivande om formerna för eller innehållet i detta arbete. Motionerna 2005/06:Bo256 (fp) yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:Bo335 (c) yrkande 16 avstyrks således. Kretslopp inom bygg- och bostadssektorn Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om kretslopp inom bygg- och bostadssektorn. Jämför reservation 12 (mp). I motion 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 4 föreslås att ett flertal åtgärder bör vidtas för att uppnå en större grad av kretslopp inom bygg- och bostadssektorn. Motionärerna efterfrågar bl.a. bättre källsortering av de boendes avfall, användning av urinseparerande avlopp samt införande av obligatoriska rivningsplaner. Liksom de ovan behandlade förslagen om byggnaders inomhusmiljö respektive ohälsosamma byggmaterial kommer det aktuella förslaget om kretslopp inom bygg- och bostadssektorn in på ett stort antal frågor som inte enkelt låter sig redovisas i detta sammanhang. Utskottet vill här framför allt erinra om att miljömålsarbetet till stor del är inriktat på kretsloppsfrågorna. När det gäller konkreta åtgärder för att påskynda utvecklingen inom de områden som motionärerna särskilt lyfter fram, kan det stöd som utgår för att underlätta källsortering nämnas. Stöd lämnas enligt förordningen (2004:1387) om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen till fastighetsägare eller tomträttshavare för inrättande av källsorteringsutrymme för flerbostadshus. Stödet som får uppgå till högst av de stödberättigade kostnaderna lämnas för åtgärder som påbörjas efter och avslutas . Utskottet vill framhålla att bygg- och bostadssektorns egna initiativ och insatser är avgörande för om ett kretsloppstänkande skall kunna få allmän spridning inom sektorn. Flera goda initiativ har också tagits , bl.a. genom Byggsektorns Kretsloppsråd som verkar för att samordna sektorns miljöintresse och skall vara drivande för ett uthålligt kretsloppssamhälle. fungerar bl.a. som kontaktorgan för intressenterna i bygg- och fastighetssektorn gentemot de statliga instanserna i dessa frågor. Inom ett flertal områden tas således initiativ med inriktningen mot att underlätta kretsloppsåtgärder inom bygg- och bostadssektorn. ser mycket positivt på dessa initiativ men anser inte att den aktuella motionen ger anledning till något tillkännagivande i frågan. Motion 2005/06:BoBo333 (mp) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om el för uppvärmning. Jämför reservationerna 13 (m, fp), 14 (c) och 15 (mp). Tre motioner tar upp frågor om krav som bör ställas vid val av uppvärmningskälla för bostäder. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) är väckt med anledning av proposition 2004/05:150 Svenska miljömål. Enligt motionens yrkande 97 skall det inte vara tillåtet använda el som enda energiform för uppvärmning eller för effektdrivande uppvärmningskällor (t.ex. bergvärme) vid nybyggnation av permanentboende. Användningen av el för uppvärmning bör successivt avvecklas. En handlingsplan bör tas fram . I motion 2005/06:Bo253 (mp) föreslås att reviderade byggregler skall säkerställa att elanvändningen reduceras och att fjärrvärme och individuella uppvärmningssystem med pelletar inte motverkas. Enligt motionärerna innebär energikraven i reviderade byggregler att tillförd el och värme värderas lika. Detta stimulerar installation av eldrivna värmepumpar och elvärme som komplement. Konsekvensen blir enligt motionärerna en ökad elanvändning samt att fjärrvärme och individuella uppvärmningsalternativ med bl.a. pelletar motverkas. Följderna av stormen visar enligt motion 2005/06:Bo252 (s) hur sårbart vårt samhälle är. Långvariga elavbrott lämnade många hus utan uppvärmningsmöjligheter. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att det för alla nybyggda hus för permanentboende blir obligatoriskt att bygga in en alternativ värmekälla som kan användas även vid elavbrott. har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat motioner om el för uppvärmning av bostäder. Det har då i första hand handlat om förslag om förbud mot s.k. direktverkande elvärme i nybyggda permanentbostäder. De två motioner som förordar begränsningar i elanvändningen för uppvärmningsändamål har en något bredare inriktning. När det gäller direktverkande elvärme har denna fråga aktualiserats i flera sammanhang . redovisade 2003 på uppdrag av regeringen en utredning om konsekvenserna av ett förbud mot direktverkande elvärme. har i sitt slutbetänkande redovisat som sin uppfattning att system med direktverkande elvärme endast skall användas undantagsvis och att förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav hos byggnadsverk, m.m. (byggnadsverksförordningen) skall omformuleras med denna utgångspunkt. Vidare utgår ett investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostäder. Stödet ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto (SFS 2005:1105). Även vad gäller den bredare frågan om den totala elanvändningen i uppvärmningssammanhang och kraven på energieffektiviseringar i bebyggelsen har ett underlagsmaterial med överväganden redovisats. har haft ett regeringsuppdrag att bl.a. vidareutveckla och komplettera Miljövårdsberedningens förslag i promemorian Strategi för en energieffektiv bebyggelse (M2004:2). I och morot föreslås bl.a. att det skall bli lättare att kontinuerligt se över och vid behov ändra kravnivån för energihushållning i byggreglerna. Vidare har en arbetsgrupp inom tagit fram promemorian Energieffektivisering och energismart byggande (Ds 2005:51) med överväganden och förslag som även de utgår från och kompletterar Miljövårdsberedningens förslag. Arbetsgruppen förordar i promemorian bl.a. att skärpta hushållningskrav för eluppvärmda bostäder och lokaler prövas. Enligt vad som anges i departementspromemorian är avsikten att denna promemoria tillsammans med skall ligga till grund för en kommande proposition om energieffektivisering och energismart byggande. Regeringen har också i propositionsförteckningen aviserat att ett sådant förslag kommer att läggas fram för . anser att den aviserade propositionen, som i hög grad får förmodas komma in på de frågor som tas upp i mp-motionerna, bör avvaktas. Vad slutligen gäller motionsförslaget om att införa ett krav på att alla nybyggda permanentbostäder skall förses med en inbyggd alternativ värmekälla som kan fungera vid elavbrott ställer sig utskottet mycket tveksamt. En sådan lösning skulle sannolikt leda till påtagligt ökade produktionskostnader. Däremot är det givetvis angeläget att det vidtas åtgärder både för att förebygga elavbrott och för att minska konsekvenserna när sådant ändå inträffar. Ett arbete med denna inriktning bedrivs också av ett flertal berörda parter, inte minst med utgångspunkt i erfarenheterna från stormen . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Bo252 (s), 2005/06:Bo253 (mp) och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 97. Mätning av värme- och varmvattenförbrukning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om mätning av värme- och varmvattenförbrukning. Jämför reservationerna 16 (m, c) och 17 (v, mp). I två motioner finns förslag om åtgärder för att öka användningen av individuell mätning av värme- och varmvattenförbrukningen. Enligt förslaget i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 98 bör begära ett lagförslag med innebörden att individuell mätning av varmvatten och värme blir obligatoriskt vid nybyggnation av flerbostadshus. Motionärerna anser också att det bör tas fram förslag om hur man kan öka användningen av motsvarande mätmetod i befintlig bebyggelse. Även i motion 2005/06:Bo300 (m) yrkande 15 föreslås att alla nybyggda lägenheter bör förses med individuell mätning av värme- och vattenförbrukning. Samma krav bör gälla vid större ombyggnader och renoveringar av fastigheter. Frågan om en ökad användning av individuell mätning av värme och varmvatten har diskuterats i ett flertal utredningar och studier alltsedan behovet av att minska energianvändningen i bebyggelsen uppmärksammades på allvar . har denna fråga fått ny aktualitet. Överväganden i frågan har redovisats i slutbetänkandet av utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion - Bilen, biffen och bostaden (SOU 2005:51). Vidare har i sin ovan omnämnda rapport och morot lämnat föreslag om krav som möjliggör individuell mätning av värme och varmvatten vid nybyggnad. Förslaget innebär att byggnadsverksförordningen ändras så att det vid nybyggnad krävs att byggnader som inrymmer bostäder skall förses med system för individuell mätning av värme och varmvatten. Verket föreslår inga åtgärder beträffande mätning i befintlig bebyggelse. Däremot beskriver rapporten för- och nackdelar samt visar hur ett eventuellt stöd på detta område skulle kunna utformas. Behovet av ökad användning av individuell värme- och varmvattenmätning diskuteras även i promemorian Energieffektivisering och energismart byggande (Ds 2005:51). Som framgått ovan är avsikten att den senare promemorian tillsammans med skall ligga till grund för en proposition om energieffektivisering och energismart byggande som regeringen har för avsikt att lägga fram för . kan konstatera att det nu föreligger ett relativt brett beslutsunderlag i den fråga som tas upp i de aktuella motionerna. Beredningen av detta underlag pågår inom . En redovisning av regeringens syn på behovet av åtgärder bl.a. för att öka användningen av individuell mätning av värme- och varmvattenförbrukning kan förväntas i den aviserade propositionen. bör därför avvakta med ett närmare ställningstagande i frågan. Motionerna avstyrks på denna grund. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om tappvarmvatten och legionella. I motion 2005/06:Bo269 (kd) beskrivs de problem med spridning av legionellabakterier som kan bli följden av olämpligt utformade tappvarmvattensystem i byggnader. Motionären hänvisar till ett riskvärderingsprojekt som , och branschorganisationerna drivit och framhåller att detta arbete bör leda till en skärpning i byggnadslagstiftningen för att minska riskerna för spridning av legionellabakterier via vattensystemen i bostäder och andra byggnader. Utskottet som behandlade motsvarande motion även föregående år hänvisade då till den pågående översynen av aktuella delar av byggregler. I det förslag till reviderade Byggregler som anmäldes för Europeiska kommissionen (s.k. notifiering) har bestämmelserna om tappvatten ändrats i flera avseenden i förhållande till gällande regler, bl.a. med avseende på risken för tillväxt av legionellabakterier. Vidare finns i förslaget råd om att en dokumenterad riskvärdering för tillväxt av legionellabakterier bör göras för tappvatteninstallationer i äldreboenden, hotell, sporthallar, simhallar, sjukhus och flerbostadshus. En ändring i byggregler är således planerad att genomföras i de delar som gäller kraven på tappvarmvattensystemen. Det får vidare förutsättas att den kunskap som framkommit i det åberopade projekt som bl.a. bedrivit kommer att tas till vara på lämpligt sätt. Utskottet anser mot denna bakgrund att vad som förordats i motion 2005/06:Bo269 (kd) inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om trä och brandsäkerhet. Jämför reservation 18 (m). bör enligt motion 2005/06:Bo260 (kd) tillkännage att regeringen bör avstå från att förespråka trä som byggmaterial i bl.a. offentliga byggnader. Byggbranschen bör i stället själv få välja byggmaterial. Motionärens förslag läggs fram med hänvisning till att trä anses vara ett mindre lämpligt material än exempelvis betong sett i ett brandsäkerhetsperspektiv. Som bostadsutskottet förstår yrkandet vänder sig motionären mot vissa åtgärder som vidtagits för att främja träanvändningen i byggandet. Utskottet vill erinra om att detta arbete initierades genom ett tillkännagivande av på förslag från ett enigt näringsutskott (bet. 2001/02:NU12). tillsatte regeringen en förhandlare med uppdraget att ta fram underlag för en överenskommelse kring en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä i byggandet. redovisades rapporten trä i byggandet - underlag för en nationell strategi för att främja trä i byggandet (Ds 2004:1). Ett av förslagen i rapporten var att krav skall ställas på statliga byggherrar att de vid beställning av offentliga byggnadsverk genomför konsekvensanalyser vid val av stommaterial, ytskikt, etc. Staten kan därigenom agera som föregångare för att trä övervägs som stommaterial i större offentliga byggnadsverk. Regeringen har därefter utsett en ordförande för en kommitté med uppdrag att samordna en träbyggnadsstrategi - Nationella träbyggnadsstrategin. Till kommittén har knutits en brett sammansatt referensgrupp med representanter för de aktörer som berörs av träbyggnadsstrategin, dvs. producenter, beställare, projektörer och forskningsråd. En första lägesrapport redovisades . I frågan om träanvändning i offentliga byggnader anförs att kommittén har inlett en diskussion med sin referensgrupp om hur offentliga byggherrar kan uppmuntras att uppföra tekniskt och arkitektoniskt intressanta byggnader i trä på eget initiativ, utan att formella krav för att överväga alternativet trä skall ställas. Vad gäller frågan om brandsäkerheten i byggnader ställs de grundläggande kraven vid uppförande eller ändring upp i lagen (1994:847) samt förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Dessa krav gäller oavsett val av byggnadsmaterial. I byggregler preciseras ytterligare kraven på bl.a. byggnadsverkets konstruktion med avseende på brandskyddet. Förslaget i motion 2005/06:Bo260 (kd) bör mot den beskrivna bakgrunden inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om sprinklersystem. I motion 2005/06:Bo307 (s) föreslås att det skall vara obligatoriskt att installera sprinklersystem i offentliga lokaler. Motionärerna anser att det är en brist att dagens lagstiftning, som i övrigt ställer höga krav på säkerhet i olika avseenden, saknar krav på sprinklersystem i vårdinrättningar, skolor och offentliga lokaler. Något krav på användning av sprinklersystem i bostäder eller andra byggnader finns inte i byggnadslagstiftningen. Sprinklersystem används däremot ibland som en frivillig åtgärd för att höja brandsäkerheten eller som ett alternativt sätt att uppfylla byggreglernas brandskyddskrav, exempelvis för att kompensera en större träexponering vid byggande av vissa flervåningsbyggnader i trä. Även i fråga om kraven på brandcellsindelning av vissa byggnader kan undantag medges om sprinklersystem installeras. En översyn och revidering av byggreglernas brandskyddsavsnitt har genomförts. Regeländringarna avser bl.a. vissa skärpningar i bestämmelserna för vårdinrättningar och vårdboenden.