bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — Även enligt motion 2004/05:MJ432 (c) bör möjligheterna till full svensk medfinansiering av de modulerade medlen utnyttjas och höjning av kompensationsersättningen och miljöersättningen till odlingslandskapet prioriteras (yrkande 1 delvis). I motion 2004/05:MJ497 (kd) anförs att de modulerade medlen bör användas inom landsbygdsprogrammen men utan att de nationella resurserna till programmet minskas. Ytterligare medfinansiering från svensk sida bör övervägas (yrkande 18). När det gäller inriktningen på miljö- och landsbygdsprogrammet bör, enligt motion 2005/06:MJ448 (mp, -), en eventuellt minskad EU-andel i programmet kompenseras med en högre nationell andel. Därigenom kan den nuvarande volymen på LBU-programmet bibehållas och även utökas med tanke på de nya komponenter som införs (yrkande 28). Utformningen av det svenska programmet bör domineras av ersättningsformer som stimulerar miljöanpassad och djuretisk produktion, t.ex. ekostöd, samt åtgärder som främjar en decentraliserad lantbruksnäring (yrkande 29). Enligt motion 2005/06:MJ17 (kd) bör investeringsstödet utökas i förhållande till nuvarande LBU-program och kombineras med projektstöd. Det bör även inriktas mot att befästa mervärden i den svenska produktion, t.ex. god djuromsorg (yrkande 2). EU-medel bör inte ersätta utgifter som rätteligen skall bekostas av stat och kommun som en del av deras ordinarie arbete (yrkande 21). Det nya landsbygdsprogrammet bör för svensk del tillskjutas ytterligare medel, dels genom ökade EU-medel, dels genom ökad svensk medfinansiering (yrkande 22). I motion 2004/05:MJ278 (v) begärs att minskad EU-finansiering av miljöåtgärder kompenseras med nationella medel. kan och bör via graden av nationell medfinansiering "styra tillbaka" vissa medel till miljöåtgärder, exempelvis stöd till ekojordbruk och betesmarksersättning (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ260 (c) bör regeringen förhandla fram största möjliga miljöstödsram från EU (yrkande 1) och säkerställa att medel säkras för fortsatt utbyggnad av de miljöeffektiva skyddszonerna längs vattendragen (yrkande 3). Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) bör landsbygdsprogrammet tillföras maximal medfinansiering. bör de kollektiva forsknings- och utvecklingsinsatserna för jordbruksnäringen fortsätta men bör även i fortsättningen finansieras med återförd skatt (yrkande 26). Landsbygdsprogrammet bör enligt motion 2005/06:MJ334 (v) ha sin utgångspunkt i de femåriga stöd som har haft god anslutning och måluppfyllelse. För att få kontinuitet bör stöden, liksom tidigare, löpa (yrkande 11). Medelstilldelningen ur landsbygdsprogrammet till bl.a. , och tas upp i motion 2005/06:MJ402 (c). För att möjliggöra en utvecklande landsbygd, som skall vara med och skapa tillväxt, arbetstillfällen, miljövärden och omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem, måste ytterligare medel tillföras. I motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 16 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 15 begärs en höjning av nivån på kompensationsbidraget till mindre gynnade områden för att på ett bättre sätt kompensera för merkostnaderna i dessa områden. Enligt motion 2005/06:MJ334 (v) bör regeringen se över möjligheten att låta kommuner eller andra intressenter vara medfinansiärer för åtgärder inom landsbygdsprogrammet (yrkande 13). I motion 2005/06:MJ16 (c) framhålls att regeringen bör eftersträva enkla och tydliga regler för de företagare som genomför åtgärder inom LBU-programmet (yrkande 3). Regional anpassning av stöden får inte, enligt vad som anförs i motion 2005/06:MJ18 (m), leda till konkurrenssnedvridning av produktionsförutsättningarna (yrkande 8). Eftersom motionärerna anser det viktigt att den agerande inom EU är parlamentariskt förankrat anförs i motion 2005/06:MJ17 (kd) att regeringen bör samråda med om landsbygdsprogrammets utformning (yrkande 23). Nuvarande landsbygdsprogram finansieras dels med EU-medel ur , dels med nationella medel. Som regeringen anför är de närmare budgetmässiga förutsättningarna för nästkommande landsbygdsprogram ännu inte fastställda. Ett beslut om EU:s s.k. långtidsbudget (finansiella perspektivet) och den budgetkategori ur vilken landsbygdsåtgärderna skall finansieras fattades av , men den slutliga nationella tilldelningen från EU är ännu inte fastlagd. Omfattningen av den nationella medfinansieringen är bl.a. beroende av tilldelningen av EU-medel till det svenska programmet. I skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att återkomma till de finansiella frågorna och ämnar, oavsett tilldelningen från EU, bedriva en fortsatt ambitiös landsbygdspolitik. Den nya landsbygdsförordningen anger regler för den finansiella balansen mellan de fyra prioriteringsområdena avseende EU-finansieringen. Ansvaret för finansieringen av åtgärderna för landsbygdsutveckling kommer, precis som , att delas mellan EU-budgeten och respektive medlemslands nationella budget. EU-finansieringen kommer att ske genom en samlad fond för landsbygdens utveckling, vilket är en förändring jämfört med dagens finansieringsmodell där landsbygdsåtgärderna har två finansieringskällor i EU-budgeten: jordbruksfondens garanti- respektive utvecklingssektion. Den nya finansieringsmodellen medför också att åtgärder som har genomförts inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 1-program och Leader-program kan samlas i ett gemensamt program. För att säkerställa konkurrensneutralitet och fokusering på de gemensamma övergripande målsättningar och principer som läggs fast i det gemensamma regelverket och i EU-strategin för landsbygdens utveckling ställer landsbygdsförordningen krav på en viss balans mellan insatsområdena inom varje landsbygdsprogram. Detta gäller användningen av medel från EU:s budget. Inom insatsområdena för förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket respektive livskvalitet på landsbygden och diversifiering av landsbygdens ekonomi måste vardera av resurserna från EU-budgeten användas. För insatsområdet Förbättring av miljön och landskapet är motsvarande siffra . Det innebär att av medlen från EU-budgeten är förutbestämda för något av dessa tre insatsområden. av medlen från EU:s budget är dessutom reserverade för åtgärder som genomförs med Leader-metodiken. Medlemsländerna har således stora möjligheter att anpassa fördelningen mellan de tre insatsområdena efter varje lands särskilda förutsättningar. Mot bakgrund av den betydelse som programmets miljöåtgärder har för de miljökvalitetsmål som rör de naturresurser som jord- och skogsbruket förvaltar anser utskottet i likhet med regeringen att miljöåtgärderna även bör dominera budgetmässigt i det kommande programmet. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ278 (v) yrkande 2, 2004/05:MJ402 (s) yrkande 1 delvis, 2004/05:MJ432 (c) yrkande 1 delvis, 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 18, 2005/06:MJ16 (c) yrkande 2, 2005/06:MJ17 (kd) yrkandena 2 och 21, 2005/06:MJ18 (m) yrkandena 1 och 6, 2005/06:MJ260 (c) yrkandena 1 och 3, 2005/06:MJ334 (v) yrkandena 11 och 13, 2005/06:MJ402 (c) och 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkandena 28 och 29 nu lämnas utan vidare åtgärd från sida. Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har förstärkt jordbruksnäringens insatser för bl.a. forskning, information, utbildning, rådgivning och utvecklingsarbete för att främja hållbar produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Stöd lämnas bl.a. till åtgärder för att minska växtnäringsförlusterna från jordbruket och miljöriskerna inom växtskyddsområdet. Av budgetpropositionen för , utg.omr. 23, framgår att delar av den uppburna skatten på handelsgödsel kommer att återföras dels i form av nationell medfinansiering i miljö- och landsbygdsprogrammet, dels för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens och tillväxtförmåga stärks. I skrivelsen framhåller regeringen att det finns ett stort behov av analyser och underlag som rör landsbygdens utvecklingsfrågor och att en utvecklad forskning behövs som bas för landsbygdspolitikens utformning. Regeringen har mot denna bakgrund givit Formas i uppdrag att ta fram ett nationellt program för forskning om landsbygdsutveckling. Uppdraget skall redovisas . Med hänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan bör även motionerna 2005/06:MJ17 (kd) yrkande 22 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 26 lämnas utan vidare åtgärd. Miljöersättningarna och kompensationsbidraget tillämpas i stödberättigade områden i hela landet inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Övriga åtgärder tillämpas i de s.k. mål 1-programmen i detta geografiska område, vilket omfattar de fyra nordligaste länen samt delar av , och . Miljö- och landsbygdsprogrammet inklusive nationell finansiering av lantbruksanknutna åtgärder inom ramen för mål 1-programmen har en total kostnadsram för hela på ca . Därutöver tillkommer den förstärkning av miljö- och landsbygdsprogrammet på som genomförs . I budgetpropositionen för , utgiftsområde 23, gör regeringen bedömningen att anslutningen till miljö- och landsbygdsprogrammet har varit god, vilket har medfört att de ekonomiska ramarna för programmet är ansträngda. Med anledning av detta beslutade regeringen att tillföra miljö- och landsbygdsprogrammet ytterligare ca , vilket möjliggjorde att flertalet miljöersättningar hölls öppna för nya anslutningar . överlämnades betänkandet Levande kulturlandskap - en halvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105) till regeringen. I betänkandet konstateras att programmets insatser bidrar till att hålla kulturlandskapet levande och utgör en viktig förutsättning för uppfyllelse av flera miljökvalitetsmål. Mot bakgrund av de förslag som lämnades i betänkandet och i regeringens skrivelse till om genomförande av EU:s jordbrukspolitik i (skr. 2003/04:137) beslutade regeringen om ändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet fr.o.m. . Ändringarna omfattar en förstärkning av kompensationsbidraget i mindre gynnade områden med inklusive en särskild satsning på jordbruket i det fjällnära området. Vidare höjs miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar (). En miljöersättning till vallodling införs i vissa delar av landet (). Dessutom förstärks satsningarna på bl.a. investeringar inom djurvälfärdsområdet, småskalig livsmedelsproduktion, rådgivning och förnyelsebar energi genom stöd på totalt . Slutligen genomförs en förstärkning av kompetensutvecklingsåtgärder på miljöområdet riktade mot skogsbruket. Förstärkningen finansieras av s.k. modulering, dvs. överföring av EU-medel från direktstöd till miljö- och landsbygdsprogrammet, och återföring av delar av skatten på handelsgödsel och skall enligt regeringens skrivelse träda 2005 med utbetalning först . Av administrativa skäl kommer delar av förstärkningen att utbetalas och finansieras av den ursprungliga budgeten för miljö- och landsbygdsprogrammet med motsvarande förskjutningar av utbetalningar för andra åtgärder i programmet . Till detta kan läggas att kommissionen lade fram ett förslag till regelverk för programperioden. En översyn av kriterierna för stöd till mindre gynnade områden (LFA) kommer enligt förslaget att genomföras . Detta innebär enligt skrivelsen att tills vidare behåller nuvarande områdesindelning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 16 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 15 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. I likhet med regeringen anser utskottet att följande skall gälla som utgångspunkter för programarbetet. Programmet skall eftersträva enkelhet och tydlighet i utformning och regler, och antalet åtgärder skall mot denna bakgrund begränsas till dem som bedöms mest effektiva. Denna ambition skall prägla hela program- och planeringsarbetet. Ökad vikt skall läggas vid kostnadseffektivitet vid val av åtgärder och i planering, genomförande och uppföljning med ambitionen att begränsa programmets kostnader. Uppföljning och utvärdering av programmets insatser skall underlättas, t.ex. genom ökad användning av indikatorer. Med det anförda finner utskottet syftet med motion 2005/06:MJ16 (c) yrkande 3 tillgodosett utan någon vidare åtgärd. Med anledning av motion 2005/06:MJ17 (kd) vill utskottet erinra om att, enligt 4 kap. 11 §, en statlig myndighet skall lämna upplysningar och avge yttrande då ett utskott begär det. Denna skyldighet har dock regeringen endast i fråga om arbetet inom Europeiska unionen. Med det anförda finner utskottet syftet med motionens yrkande 23 i allt väsentligt tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen i denna del finner utskottet inte påkallad. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden om tilläggsdirektiv till och hänvisar till gällande direktiv. Utskottet, som hänvisar till tidigare ställningstaganden, avstyrker även ett motionsyrkande om översyn av stödområdesindelningen i , ett motionsyrkande om stöd för omarronderingsprojekt samt ett motionsyrkande om åtgärder för kallblodstravarens överlevnad. Enligt motionerna 2005/06:N481 (c) yrkande 15 och 2005/06:N482 (c) yrkande 3 bör ett tilläggsuppdrag ges till om formerna för stimulanser som syftar till höjning av förädlingsvärden i landsbygdens företag. Enligt motion 2005/06:N481 (c) bör kommittén även få i uppdrag att finna former för en ökad statlig samverkan med det civila samhället och näringslivet för landsbygdsutveckling (yrkande 21). I motion 2004/05:MJ321 (c) anförs att, inför kommande landsbygdsprogram, en översyn bör göras av stödområdesindelningen i (yrkande 2). Eftersom motionären anser det angeläget att omarronderingsverksamheten bedrivs fortlöpande bör, enligt motion 2004/05:MJ292 (c), i miljö- och landsbygdsprogrammet införas en möjlighet att erhålla stöd för omarronderingsprojekt. Behovet av att säkerställa kallblodstravarens överlevnad som ras uppmärksammas i motion 2005/06:MJ300 (mp). Enligt sina direktiv skall identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjligheter för företag på landsbygden inklusive småföretag. Behovet av strategiska insatser för att stödja diversifiering och utveckling av ny produktion inom såväl livsmedelssektorn som andra områden skall övervägas. Vidare skall myndigheternas roller och former för samarbete i frågor som rör landsbygdens utveckling analyseras. Uppdraget skall slutredovisas (dir. 2004:87). Som utskottet anfört tidigare i betänkandet föreslår kommittén i sitt delbetänkande På väg mot . En hållbar landsbygdsutveckling (SOU 2005:36) att landsbygdsprogrammet bör medverka till att stärka de areella näringarnas konkurrensförmåga och främja deras funktion som samtida förvaltare och utvecklare av landsbygdens natur- och kulturvärden, vilket också ger unika förutsättningar att möta växande marknader för service, rekreation, friskvård och turism. Landsbygdsprogrammet bör vidare underlätta en omställning av lantbruket som leder till att produktionen svarar mot vad konsumenterna efterfrågar samt betala för de kollektiva nyttigheter som den areella näringen producerar. Som övergripande ramar för kommitténs arbete gäller i övrigt beslutade mål och strategier för regional tillväxt och utveckling, bl.a. de nationella miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36), regeringens strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129), regeringens arbete med en samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173, bet. 2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316). Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2005/06:N481 (c) yrkandena 15 och 21 samt 2005/06:N482 (c) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Enligt EU:s nya landsbygdsförordning kommer en översyn av kriterierna för stöd till mindre gynnade områden (LFA) att genomföras . Av budgetpropositionen för , utg.omr. 23, framgår att detta innebär att tills vidare behåller nuvarande områdesindelning (bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:107 och 2005/06:108). Med det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ321 (c) yrkande 2 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. I samband med sin behandling av budgetpropositionen för , utg.omr. 23, gjorde utskottet följande uttalande (bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:107 och 2005/06:108). I samband med beredningen av ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:MJU2y) betonade utskottet vikten av att den omarronderingsverksamhet som bekostas från förevarande anslag kan bedrivas i oförändrad omfattning. beslutade därefter efter förslag av regeringen i tilläggsbudget för (prop. 2003/04:1 vol. 1 s. 250, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:43 m.fl.) att anslaget för skulle ökas till ungefär samma nivå som föreslås av regeringen. Inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets arbete med uppföljning av budgetbeslut beslutade utskottet att inhämta information från i angående omarronderingsverksamheten i länet och eventuella effekter av anslagsbeslut. redovisade i en skrivelse till utskottet att effekterna av beslut att återställa nivån på bidraget till bl.a. innebar att lantmäteriet fick förutsättningar att anställa personal och att markägarna vid informationer inför nya projekt kunde få besked om deras kostnad. Tiden för genomförandet ansågs emellertid bli alltför lång vid nuvarande bidragsnivå. beräknade tidsåtgången för att omarrondera ca i Siljansbygden till vid ett årligt bidrag om . Utskottet har med hänvisning till att hela anslaget numera avser omarronderingsverksamheten godtagit den medelstilldelning som regeringen föreslagit för kommande budgetår. Utskottet, vars ställningstagande kvarstår, avstyrker mot den bakgrunden motion 2004/05:MJ292 (c). När det gäller motion 2005/06:MJ300 (mp) om kallblodstravaren vill utskottet inledningsvis hänvisa till sitt betänkande Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn (bet. 2003/04:MJU15) där utskottet bl.a. erinrade om att undertecknade FN:s konvention om biologisk mångfald. Anslutningen innebär bl.a. ett åtagande att förvalta husdjursgenetiska resurser på ett ansvarsfullt sätt. Huvudansvaret för detta arbete vilar på . Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har föreningar för rasbevarande inom en rad olika djurslag möjlighet att ansöka om medel för utbildnings-, rådgivnings- och informationsinsatser. Bland de hästraser för vilka medel sökts och beviljats finns gotlandsruss, nordsvensk brukshäst och ardenner. Den hästpolitiska utredningen föreslår att stöd för bevarande av utrotningshotade husdjursraser inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken skall omfatta även hästar (SOU 2000:109). Utskottet ansåg att det är av stor vikt att åtgärder för att bevara de utrotningshotade arterna genomförs. På det husdjursgenetiska området pågår arbete med att ta fram ett nationellt målprogram för förvaltning av husdjursgenetiska resurser. har på uppdrag av regeringen utarbetat ett förslag till program. Verket framhåller att ett ökat hänsynstagande till utrotningshotade raser är betydelsefullt och betonar att användbarheten och ett hållbart nyttjande av raserna är viktiga för deras fortlevnad. Utskottet delade regeringens uppfattning att det i samband med utarbetandet av programmet är lämpligt att även ta ställning till eventuella åtgärder för bevarande av hotade hästraser och förutsatte att bl.a. kallblodstravaren tas med i programmet. Regeringens avsikt var att presentera det nationella programmet i en skrivelse till . behandlade utskottet regeringens skrivelse 2004/05:73 Husdjursgenetiska resurser (bet. 2004/05:MJU13) och påpekade bl.a. när det gällde frågan om bevarande av hästraser att inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har föreningar för rasbevarande inom en rad olika djurslag möjlighet att ansöka om medel för utbildnings-, rådgivnings- och informationsinsatser. Bland de hästraser för vilka medel sökts och beviljats finns gotlandsruss, nordsvensk brukshäst och ardenner. Regeringen gav dessutom, i samband med sin skrivelse 2003/04:54 Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn, i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter och organisationer bl.a. analysera relevanta faktorer som bidrar till utvecklingspotentialen i hästsektorn och som beskriver hästsektorns roll och förutsättningar för näringsverksamhet i landet. Detta uppdrag redovisades och bereds nu i . Utskottet instämde vid sin behandling av skrivelse 2003/04:54 (bet. 2003/04:MJU15) i regeringens uppfattning att det, i anslutning till arbetet med att bevara våra husdjursgenetiska resurser, är lämpligt att även ta ställning till eventuella åtgärder för bevarande av hotade hästraser. Som utskottet tidigare anfört förutsätter utskottet att bl.a. kallblodstravaren uppmärksammas i det fortsatta arbetet. Med hänvisning till det anförda och till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan under avsnittet Hästpolitik finner utskottet syftet med motion 2005/06:MJ300 (mp) i väsentliga delar tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen finner utskottet inte påkallad. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motioner (m, fp, kd, v, mp, -) om den fortsatta reformeringen av EU:s jordbrukspolitik med hänvisning till det fortsatta arbetet i enlighet med de utgångspunkter som redovisades i prop. 1997/98:142. Fyra yrkanden (s, mp) som ifrågasätter EU:s tobakstöd avstyrks med åberopande av bl.a. den klara svenska ståndpunkten att stödet till tobaksproduktionen skall avvecklas. Vidare avstyrks motioner (s, mp) om upphävande av stöd till vinodling och vinomvandling. Slutligen avstyrks en motion (fp) om avveckling av det s.k. skolmjölksstödet bl.a. med hänvisning till kommande översyn. Jämför reservationerna 45 (m), 46 (fp), 47 (v), 48 (mp) och 49 (fp). framhåller i motion 2005/06:U290 yrkande 16 att den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) är under reformering, men att processen går för långsamt. Enligt motionärerna är grundläggande reformer av jordbrukspolitiken en förutsättning för att kunna begränsa och effektivisera EU:s budget samt minska byråkratin. Övergångsvis behövs också en omläggning av stödformerna, bort från de mest skadliga handelshindren som exempelvis exportsubventioner och produktkvoter. Även i motion 2004/05:L291 (m) uppmärksammas behovet av en reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den bör avregleras. CAP har visat sig vara kontraproduktivt, genom att priserna på livsmedel för konsumenter har blivit onödigt höga. Målet måste vara att integrera den europeiska jordbrukspolitiken med världsmarknaden. Detta skulle leda till en stabilisering av världsmarknadspriset samt lägre priser och ett mer konsumentinriktat utbud i (yrkande 8). liberalerna har i ett antal motioner framfört synpunkter på behovet av en reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Enligt motion 2005/06:U336 (fp) yrkande 16 bör inom EU verka för en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken samt ett borttagande av tullar, kvoter och subventioner, till . Motsvarande krav framförs även i motion 2004/05:U226 (fp) yrkande 15. Enligt motion 2004/05:MJ332 (fp) yrkande 2 bör jordbrukspolitiken reformeras utifrån ett konsumentperspektiv. I motion 2004/05:MJ508 (fp) framhålls att EU:s jordbrukspolitik måste avregleras i snabbare takt (yrkande 2) och att det bör utvärderas utifrån ett konsumentperspektiv (yrkande 7). Vidare bör konsumentperspektivet kompletteras i den gemensamma jordbrukspolitiken (yrkande 8). anför i motion 2005/06:MJ594 yrkande 27 att man inom EU bör harmonisera avgifter och skatter för jordbruket. Enligt motion 2004/05:U313 (kd) yrkande 8 bör EU:s jordbrukspolitik marknadsanpassas och exportstöden avvecklas. framhåller i motion 2005/06:MJ334 yrkande 1 att i förhandlingar inom EU bör driva frågan om en ökad åternationalisering av jordbrukspolitiken. Härigenom underlättas möjligheterna för att vidta åtgärder i kommande programperiod som innebär en bibehållen miljöambitionsnivå för miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU). Även i motion 2005/06:U339 (v) yrkande 7 framförs kravet att regeringen i EU agerar för att jordbrukspolitiken till allra största del skall återföras till medlemsländerna.