bet · GT01UU8 · 2006-03-14 00:00:00 — Hashimitiska statsöverhuvuden finns numera kvar endast i och . Att leva med islam För många muslimer är religionstillhörigheten en central del av den egna identiteten. är ett arabiskt ord som betyder lydnad och överlämnande. Centralt för islam är som tidigare nämnts tron på att det inte finns någon gud utom , och att är hans profet. , som är evig och ofelbar, är nedsänd från genom ängeln till . Det finns olika profeter och den främsta och slutgiltiga av dessa profeter är . Enligt synsättet i islam har gett vägledning till människorna genom profeten. Denna gudomliga lag benämns sharia. Sharian är en av given ledning för hur en i praktiken skall uttrycka sin tro och omfattar både jordelivet och relationen till . De rättskällor som utgör sharia är främst och eget föredöme (sunna). Människan skall följa lag och en viktig del av islam är därför att följa lagen, och det finns regler som täcker vardagslivets flesta områden. har fem pelare: trosbekännelsen, vallfärden, fastan under , allmosan och tidebönen. De två huvuddogmerna, Ingen gud utom och är Sändebud, utgör islams trosbekännelse. Vallfärden är plikt en gång i livet under förutsättning att man inte är förhindrad. Muslimer skall fasta under månaden . Det sociala ansvaret är också en viktig del av islam, och i samband med brytandet av fastan är det vanligt att man skänker en allmosa som vanligen uppgår till av förmögenheten. Inom islam finns sedan de första decennierna efter död fasta bönetider. Före soluppgången bes gryningsbönen. Mitt , när solen börjar sjunka, bes middagsbönen. Eftermiddagsbönen bes före solnedgången, varefter följer solnedgångsbönen och kvällsbönen. Fredagens middagsbön är veckans huvudgudstjänst i moskén och innefattar predikan. När bönen utförs gemensamt, fungerar en person som böneledare (imam). Bönen utförs i riktning mot , som utgör centrum i islams världsbild, varför också moskéerna byggs med den orienteringen. Deltagande i gudstjänsten förutsätter rituell renhet, vilket har medfört detaljerade regler för när man är oren eller inte, och hur de rituella tvagningarna skall utföras. Till religionsutövningen räknas regler som skiljer mellan tillåtet och förbjudet. Det gäller t.ex. föda, där griskött, blodmat och kadaver räknas som förbjudet liksom vin (och i analogi med vin även alkohol och droger över huvud taget). Det finns också regler som rör relationerna mellan kvinnor och män. I förhållande till västliga utgångspunkter är det klart att den religiösa tolkningstraditionen leder till en underordnad ställning för kvinnan i den muslimska världen. Flera kulturellt och religiöst betingade frågor har uppmärksammats i den internationella debatten, t.ex. kravet att bära slöja, månggifte, barnäktenskap, könsstympning och hedersmord. Vissa av dessa företeelser kan inte kopplas till islam, utan skall främst ses som kulturellt och traditionellt betingade. Hur islam skall tolkas på dessa punkter är omstridda i den muslimska världen. De tolkningar som blir dominerande har stort inflytande på kvinnors liv. var en man av folket som bodde i den arabiska regionen och talade en form av arabiska som än går att förstå. Många muslimer identifierar sig också med som en närliggande gestalt. Ofta vittnar muslimer om en stark och personlig kärlek till profeten som betraktas som ett föredöme man försöker efterleva. Den helighet med vilken profeten betraktas är djup och personlig. De flesta muslimer anser att det är förbjudet att avbilda profeten, och muslimer upplever det som mycket kränkande om man smutskastar profeten. Skillnader och likheter mellan kristendom och islam Grundläggande för islam liksom för kristendom och judendom är tron på en enda . Det finns många andra likheter med judisk och tradition. Muslimerna menar att har meddelat sig genom profeter, av vilka den siste är . Till tidigare profeter räknas bl.a. personer som också återfinns i kristna och judiska skrifter: , , , , , och . Många av personerna i nämns eller anspelas på i , och en del berättelser är likartade. Många religiösa föreställningar är också gemensamma: är världens skapare; människan ställs till ansvar för sina gärningar; skall döma världen på den yttersta dagen, som föregås av naturkatastrofer och av en uppståndelse från de döda. finns också, liksom som försöker locka människorna till olydnad. Himmel och helvete väntar som slutlig belöning eller straff. Det finns - särskilt bland shiamuslimer - en hel lära om vilken roll kommer att spela i de yttersta tiderna. förnekar dock att skulle ha korsfästs eller att skulle vara förkroppsligad.Föreställningen om en arvsynd saknas liksom försoningsläran, dvs. lidande som ställföreträdande för mänskligheten. är dock för muslimerna den barmhärtige Förbarmaren, den som förlåter. är en viktig förebild inom islam, liksom som intar en särställning. förknippas med och med byggandet av Kaba (den kubformade stenbyggnaden mitt i den heliga moskén i ). betraktas som sista profet och lag är med Honom slutgiltigt uppenbarad. profeter anses också ha mottagit budskap i form av böcker, och både och anses vara heliga böcker. Enligt islam innehåller dock judendomen och kristendomen inte korrekta och ursprungliga tolkningar av . Delar av dessa har glömts och misstolkats av människor, vilket innebär att böckernas budskap förvrängts över tiden. intar som normerande källa generellt sett en viktigare roll i muslimska samhällen än vad t.ex. gör i kristna samhällen . Denna skillnad är dock mindre framträdande om man går tillbaka i historien då också i kristna samhällen intog en central plats som normkälla, både för individer och samhällen. Likheterna mellan islam och kristendom i synen på t.ex. familjen, kvinnor, socialt ansvar, mystik etc. är också fler när religionerna jämförs i ett historiskt perspektiv. , universitetslektor och docent, menar att islamiska lärde och intellektuella inte i nämnvärd omfattning har använt historisk-kritisk metod i sin skrifttolkning och att det råder jämförelsevis stor enighet om ofelbarhet. I jämförelse med detta är det vanligare bland kristna med en historisk-kritisk tolkning av där framför allt bedöms utifrån sin historiska kontext. 4 Värderingar och livsstil i den muslimska världen Det är svårt att ge en generell bild av en muslimsk livsstil och ett liv med islam. Skillnaderna är stora mellan länder, folkgrupper och, framför allt, individer. Ett sätt att ge en bild av ett samhälles livsstil är att undersöka vilka värderingar som företräds i detta samhälle. Den främsta källa som finns att tillgå i detta sammanhang är World Values Survey som beskrivs nedan. Människors värderingar och värderingarnas utveckling studeras av forskare världen över. En av de mest erkända studierna som också möjliggör globala jämförelser är World Values Survey (WVS). Den har genomförts i fyra omgångar i över 80 länder och samhällen och beräknas täcka in av världens befolkning. Undersökningarna genomförs i intervjuform där ett representativt urval av befolkningen i respektive land får ta ställning till ett stort antal värderande påståenden om bl.a. familjeförhållanden, politik, religion och arbete. WVS leds av en styrkommitté bestående av representanter från hela världen. Ordförande för kommittén är professor , verksam vid . har undersökt om det finns värderingar som är gemensamma för den muslimska världen. Resultaten visar att befolkningarna i muslimska länder har distinkta och relativt likartade gemensamma värderingar. Dessa skiljer sig också från värderingar i andra samhällen. Delvis förklaras detta enligt Inglehart av att det finns en generell skillnad i värderingar mellan fattiga och rika samhällen. Inglehart finner dock också att det kulturella och historiska arvet spelar en stor roll. Det finns stora skillnader i värderingar mellan muslimska, katolska, protestantiska, ortodoxa, buddistiska eller konfucianska samhällen. Inglehart menar också att de tio muslimska samhällen som studerats som grupp har relativt likartade värderingar. Den muslimska världen, trots dess geografiska spridning, ger i undersökningen alltså uttryck för likartade värderingar. Slutsatsen av Ingleharts undersökning är att det i den muslimska världen betonas traditionella värden och "överlevnadsvärden". Traditionella värden har i undersökningen mätts med följande indikatorer: Religion är mycket viktigt. Barn skall läras att lyda. En stark känsla av nationell stolthet. Ett av livets huvudmål är att göra föräldrarna stolta. Skilsmässa kan aldrig rättfärdigas. Abort kan aldrig rättfärdigas. Det behövs strängare regler för försäljning av utländska varor. Det behövs mer respekt för auktoriteter. För att mäta "överlevnadsvärden" har följande aspekter använts: - Ekonomisk säkerhet är viktigare än självförverkligande. - Män är bättre politiska ledare än kvinnor; män har mer rätt till arbete än kvinnor. - En bra inkomst och ett säkert arbete är viktigare än en känsla av att ha uträttat något. - Homosexualitet kan aldrig rättfärdigas. - Utlänningar avvisas. - Är olycklig, otillfredsställd med livet. - Är inte engagerad i politik eller skydd för miljön. Som en jämförelse kan nämnas att de svarande i den västliga världen, och framför allt i som utgör den ena extremen i materialet, betonar motsatsen till de värden som kategoriseras som traditionella eller överlevnadsvärden. I väst handlar det mer om sekulära rationella värden och självförverkligande, i islam mer om religion, tradition och materiella värden. Noteras bör också att Ingleharts undersökning visar att t.ex. toleransen för homosexuella, värderingen av yttrandefrihet, politiskt deltagande och jämställdhet betonas eller värderas mindre av svarande i den muslimska världen. Det låga stödet för jämställdhet och sexuella rättigheter i den muslimska världen är enligt författarna problematiskt eftersom det är en pålitlig indikator för hur starkt stöd som finns i ett samhälle för tolerans och jämlikhet. Möjligheterna att i längden upprätthålla en fungerande demokrati är i sin tur kopplade till stödet i ett samhälle för tolerans och jämlikhet. Om detta stöd är lågt kan det enligt författarna innebära att demokratin är svårare att upprätthålla. En studie av bekräftar dessa resultat. Det finns kulturella skillnader mellan muslimska befolkningar och befolkningar med andra trosriktningar, även inom länder. För det första visar studien att religionen är viktig för muslimer, kanske viktigare än i samhällen med andra trosriktningar. Ett annat utmärkande drag är det svaga stöder för jämställdhet och sexuella rättigheter i muslimska samhällen. Detta faktum påverkar naturligtvis livet i den muslimska världen. Det är påtagligt för en utomstående besökare i muslimska samhällen att religionen har stor betydelse för samhällets organisation och människors identitet, liv och vardag. Religionen är för den genomsnittlige muslimen mer integrerad i vardagen än för den genomsnittlige västerlänningen. , universitetslektor i islamologi vid , menar att muslimer uppfattar människans identitet som primärt religiös. Detta i kontrast till dagens västeuropeiska samhällen där identitet ofta uppfattas som något flyktigt och socialt konstruerat. I väst kan identiteten växla beroende på vilken roll vi för tillfället tar. tar yrkesidentiteten överhand; i andra fall kan rollen som fotbollstränare eller vara det som är aktuellt och lyfts fram. Denna flyktiga identitet växlar också . Generationstillhörigheten blir betydelsefull, och man kan påstå att detta synsätt på identitet är förknippat med hur samhällen utvecklats i . I motsats till detta finns det enligt i den muslimska världen en vanlig föreställning om människan som religiöst konstruerad, eller t.o.m. konstituerad. Religionstillhörigheten utgör i ett sådant tänkande den första och främsta identiteten, och ibland den enda identiteten. Det är också detta som utgör en människas främsta identifikation. En analys baserad på en opinionsundersökning gjord av och i , och visar att i stort sett alla är anhängare av en religion och nästan alla uppgav att religion var väldigt viktigt i deras liv. Dessa siffror är långt högre än motsvarande i västvärlden. I uppgav att de är "en religiös person". I var siffran och . Motsvarande siffra för är . Värt att notera i sammanhanget är att av de svarande amerikanerna ansåg sig vara religiösa. Moaddel och menar dock att religionens uttryck är mer intensiva och ställer mer genomgripande krav i muslimska samhällen och påpekar att religiösa institutioner är mer tydligt skilda från politiska, ekonomiska, sociala och andra institutioner i väst än i den muslimska världen. Samma undersökning visar att man i flera länder i den muslimska världen ser religion som en viktigare bas för identiteten än nationalitet. I t.ex. sade av befolkningen att de först och främst var muslimer medan beskrev sig som först och främst egyptier. Det ansågs också viktigare för barn att lära sig sin religion än att bli självständiga, arbeta hårt, vara toleranta, ta ansvar, vara osjälviska etc. Samma undersökning visar ett stort stöd för äktenskapet och att det anses vara viktigt för en kvinna att ha barn för att känna sig tillfreds. Synen på jämställdhet är patriarkal. En generell skillnad mellan muslimska och västliga samhällen rör synen på familjen. I västliga samhällen återfinns i större utsträckning en betoning av det individuella. I den muslimska världen finns i stället en tendens att betona familjen som samhällets minsta, och odelbara, enhet. Denna skillnad i betoning kan dock inte härledas till att kristendomen som lära skulle omfatta en radikalt annorlunda syn på familjen. Kristendomen är också starkt inriktad på familjen som ideal, även om en mer öppen syn på samlevnad numera präglar många kyrkor och samfund. Inom islam intar det sociala ansvaret en central roll. Allmosan är t.ex. en av islams fem pelare. Det finns också bland många muslimer en känsla av brödraskap och sammanhållning med andra muslimer i världen. Förklaringarna till att individualismen är starkare i väst och att betoningen av familjen är starkare i den muslimska världen är ytterst svåra att fastställa. Individualismen som filosofisk inriktning har djupa rötter i den europeiska idétraditionen och har etablerat sig som en central del av det västliga tänkandet. En skillnad i sammanhanget är att de familjekonservativa i väst också typiskt sett kombineras med en allmän kulturkonservatism. Detta behöver inte vara fallet i muslimska länder där familjekonservativa kan förfäkta radikala sociala eller ekonomiska program. Även om alla muslimer naturligtvis inte har samma inställning är det vanligt att man i den muslimska världen slår vakt om traditionella könsroller och är motståndare till homosexualitet. Man anser att heterosexuella äktenskap påbjuds av och att sexuella avvikelser är ett brott mot . Liknande synsätt återfinns också inom kristendomen, men slår i väst inte igenom i värderingar på samma sätt som i den muslimska världen. En vanlig föreställning i den muslimska världen är att kvinnor och män är lika inför men olika av naturen. Kvinnan anses t.ex. vara känslig, svag och ömsint och har därmed egenskaper som gör henne bättre lämpad än mannen att ta hand om hemmet och barnen. En åsikt som följer av detta är att män och kvinnor skall ha olika roller och uppgifter i samhället. Traditionella regler om segregering av könen och anständig klädsel accepteras och tillämpas i varierande omfattning. Vissa muslimer menar att kvinnans liv i huvudsak bör levas innanför hemmets väggar. Männen betraktas enligt det traditionella synsättet som kvinnornas beskyddare med det övergripande ansvaret för familjen. Mannen arbetar utanför hemmet, är familjens religiöse ledare och har uppdrag i samhället. Kvinnan är enligt detta synsätt ofta att betrakta som mannens egendom. Vissa muslimska debattörer har hävdat att frågan om jämställdhet mellan könen är irrelevant eftersom män och kvinnor inte är lika. Det är "som att diskutera jämställdheten mellan en ros och en ". Man menar vidare att islam ger män och kvinnor kompletterande, inte konkurrerande, uppgifter i samhället. Det finns dock konkurrerande perspektiv i den muslimska världen. Vissa menar t.ex. att islam bör tolkas som en kvinnobefriande religion. Enligt detta synsätt stärkte islam kvinnornas ställning i förhållande till den situation för kvinnor som rådde vid religionens tillblivelse. Ett annat synsätt är att islams kvinnoförtryck har betingats av historien och inte är ett drag i religionen som behöver kvarstå när samhället förändras. Exempel på de konkreta skillnader mellan män och kvinnor som återfinns i den traditionella rättsordningen har av och beskrivits på följande sätt: Accepterandet av dessa skillnader är ofta kopplat till ett accepterande i varierande omfattning av den islamiska rätten i mer traditionell tolkning, idealt härledd ur de två källorna och sunna. Enligt denna räknas mannen som familjens "imam"; de religiösa plikterna åvilar männen i högre grad än kvinnorna (så räknas t.ex. deltagandet i fredagens middagsbön i moskén traditionellt som en plikt enbart för män). I familjerättsligt avseende räknas barnen till faderns familj och bestämmanderätt, även om vårdnaden (hadana) under deras minderårighet är moderns. En man kan gifta sig även med icke-muslimska kvinnor (av tillåten religion, t.ex. kristendom eller judendom), medan en muslimsk kvinna inte kan ingå äktenskap med en icke-muslim. I traditionell rätt har mannen ovillkorlig rätt till skilsmässa, medan hustrun inte har samma rätt (om hon inte tillerkänts det i äktenskapskontraktet). Mannen kan ha upp till fyra hustrur (, sura 4:3). Kvinnan, även i äktenskapet, har full ägorätt till sin egendom, sin arbetsinkomst och sin mahr ('', dvs. den garantisumma som mannen i äktenskapskontraktet har förbundit sig att betala till hustrun). Mannen däremot har skyldighet att försörja familjen. Den traditionella tolkningen av koranvers (4:34/38) har blivit omdiskuterad och kritiserad i modern tid. Versen har tidigare ofta uppfattats som ett rättfärdigande av mannens överhöghet, men också som en tillåtelse för män att aga sin hustru. Omdiskuterat är också att den traditionella rätten förutsätter att mannen har rätt att förbjuda hustrun att resa ensam eller att arbeta utom hemmet. Även i andra rättsliga avseenden förutsätts skillnader mellan män och kvinnor. I vissa fall får kvinnor lindrigare straff än män. Två kvinnors vittnesmål motsvarar en mans. Syster ärver hälften mot bror. I en studie baserad på WVS (och , "Rising ") undersöks skillnader i synen på jämställdhet mellan västerländska och muslimska samhällen. Studien visar att attityden till jämställdhet mellan könen påverkas av religionen och inte endast är en produkt av att dessa samhällen uppvisar en annan ekonomisk utvecklingsnivå. De muslimska samhällena utgör en extrempunkt när det gäller synen på jämställdhet och sexuell frigörelse. Ett annat resultat från studien är att unga människor i väst ansluter sig i allt högre utsträckning till jämställdhetsideal och sexuell frigörelse. De yngre i muslimska samhällen är dock lika traditionella som sina föräldrar. Detta leder därför till ett växande gap när det gäller grundläggande värderingar mellan unga människor i väst och den muslimska världen. Författarna kommer med statistiska metoder fram till att attitydskillnaderna när det gäller jämställdhet också slår igenom när det gäller kvinnors faktiska möjligheter i samhället. Författarnas slutsats är att ett islamiskt religiöst arv är ett av de mest kraftfulla hindren mot jämställdhet mellan könen. Denna betydelse av islam för jämställdhet och konsekvenserna när det gäller kvinnors rättigheter diskuteras både inom och utanför den muslimska världen. Den muslimska världen kritiseras också ofta av väst för den bristande respekten för kvinnors rättigheter. Vissa tecken på förändringar kan dock skönjas i den muslimska världen. Kvinnors rättigheter debatteras mer med särskild tonvikt på våld mot kvinnor. Några få konkreta reformer har också genomförts. genomdrevs i en för progressiv lag om kvinnors rättigheter. Grundprincipen är att män och kvinnor ges en jämbördig ställning med gemensamt ansvar för familjen (se vidare under avsnittet Aktuell politik om ). En rad andra aktuella initiativ har dock misslyckats i t.ex. , och . Synen på samlevnad, sexualitet och droger Muslimska och västliga samhällen skiljer sig generellt sett åt när det gäller synen på sexuella och reproduktiva rättigheter och synen på alkohol. Den sexuella revolutionen som ägde rum i väst har inneburit stora förändringar i synen på sexuell moral och sexuellt beteende i väst. Kopplat till denna revolution var utvecklingen och användningen av effektiva preventivmedel, främst p-pillret. Den sexuella revolutionen innebar att de moralvärden som den judisk-kristna traditionen företrädde tappade i betydelse och efterträddes av en mer tillåtande attityd när det gäller sexuell frihet. En annan sida av denna revolution var framväxten av en ungdomskultur i västerlandet som tog avstånd från det etablerade. I västerlandet är det numera en allmänt accepterad tanke att en individ under framför allt sin ungdom kan ha flera sexuella relationer, prova alkohol och söka självförverkligande. På denna punkt skiljer sig muslimska samhällen starkt från de västliga, som av många muslimer skulle betecknas som en dekadent njutningskultur där religionens inflytande i samhället har gått förlorad och familjens ställning underminerats. I muslimska samhällen är sexualiteten något som är förbehållet man och kvinna inom äktenskapet, och alkohol och andra droger är oftast inte tillåtna och accepterade. Denna skillnad mellan väst och den muslimska världen är väsentlig för att förstå de farhågor som finns i den muslimska världen inför ett starkt västligt inflytande. 5 Politik i den muslimska världen Det politiska livet i den muslimska världen präglas av en auktoritär politisk kultur och regimerna uppvisar i olika grad brister när det gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Det stora flertalet länder styrs av mer eller mindre auktoritära regimer med en koncentrerad maktelit. Dessa använder polisen och säkerhetstjänsterna i repressivt syfte. Rättsväsendet är svagt och ofta kontrollerat av regimen. Förvaltningsapparaten är toppstyrd, överdimensionerad och inte sällan korrupt. I de länder där demokratiska reformer har genomförts uppvisar demokratin ändå stora brister i jämförelse med västerländska demokratier. I många av den muslimska världens länder lever stora delar av befolkningen i fattigdom, och i vissa delar, t.ex. i , är analfabetismen hög. Den arabiska regionen har världens högsta arbetslöshet, och den ekonomiska tillväxten är låg, trots att länderna tillhör världens rikaste med sina enorma oljeresurser. Dessa faktorer sätter naturligtvis gränser för politiken i området. Den muslimska världen uppvisar en spännvidd när det gäller hur och profetens sunna skall uttolkas politiskt. Bland politiskt aktiva, intellektuella, debattörer, reformanhängare och teologer pågår en diskussion om hur islam skall kombineras med demokrati. Den övergripande frågan är om islam med dess syn på och sunna går att förena med demokratiskt beslutade regler och hur dessa i sådana fall skall förhålla sig till religionens regelverk. noterar i följande: Förhållandet mellan sharia och lagstiftningen i staten är en starkt debatterad fråga i den muslimska världen. I några stater utgör en viss tolkning av sharia enligt någon av islams rättsskolor landets lag (t.ex. i ) eller överordnas landets lagstiftning (så t.ex. i ); i andra utgör "sharias principer huvudkällan för lagstiftningen" (så enligt grundlag). Även i stater med sekulär lagstiftning kan särskilt familjerätten utgöra en tolkning och tillämpning av regler ur sharia. S.k. islamistiska rörelser (se fundamentalism) kräver att statens lagar skall vara i enlighet med sharia, medan sekularistiska opinioner kräver en åtskillnad mellan statens lagar och det religiösa regelsystemet, som då anses gälla individens egen etik.