bet · GT01UU16 · 2006-05-04 00:00:00 — Utskottet konstaterar att nya hinder kan uppstå mellan de nordiska länderna om de genomför EG-direktiv på olika sätt. Det finns därför en samsyn om att det nordiska samarbetet om EU-lagstiftningen bör förbättras. Samarbetet skall bl.a. medverka till att genomförandet av direktiv och andra EU/EES-rättsakter i de nordiska länderna blir så likartad som möjligt. Det pågår också ett arbete för att få till stånd ett tätare nordiskt erfarenhetsutbyte vad avser det nationella genomförandet av olika gemenskapsrättsakter. Utskottet menar att motionärernas krav är tillgodosedda och avstyrker med vad som ovan anförts motionerna 2005/06:U8 yrkande 1, 2005/06:U241 yrkande 4 och 2005/06:U355 yrkandena 2, 3 och 6 Det framgår av skrivelsen att samarbetet med närområdet är fortsatt ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetsprojekten rör främst de baltiska länderna och nordvästra . har insatser rörande inletts. har också ett särskilt program för arktiskt samarbete. Nordiska ministerrådets satsningar i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetsparter. Avsikten är att insatserna skall koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. Nya riktlinjer för samarbetet med närområdet har delvis trätt i kraft . Viktiga områden i samarbetet med nordvästra är t.ex. demokratiutveckling, miljö- och energifrågor samt forsknings- och innovationssamarbete. I den enskilda motionen 2005/06:U359 (s) anförs bl.a. att har en viktig roll i det fortsatta . I den enskilda motionen 2005/06:U241 (fp) yrkande 5 anförs att bör medverka i uppbyggandet av det arktiska . I yrkande 6 anförs att det är viktigt att EU:s arktiska fönster står öppet också för de delar av det arktiska samarbetet som inte ligger inom EU:s geografiska gränser. Motionärerna bakom 2005/06:U355 (kd) yrkande 4 anför att samarbetet med bör bidra till en ekonomisk och demokratisk utveckling i de ryska närområdena. och har ett nära samarbete med flera internationella, regionala och nationella organisationer utanför . fortsatte att utveckla kontakterna och samarbetet med andra regionala organisationer, främst , och Östersjöstaternas råd. Utskottet konstaterar att närområdesprogrammet har hög prioritet inom det nordiska samarbetet. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet med närområdet är att bidra till en i alla hänseenden stabil och säker utveckling, stärka demokratin och öka värdegemenskapen i den nordliga delen av , medverka till utvecklingen av en markandsekonomi samt att bidra till en hållbar utveckling i området. Utskottet konstaterar att nätverken innefattande nordvästra byggts ut i betydande omfattning . De nya riktlinjerna för samarbetet med närområdet innebär bland annat att Nordiska ministerrådets tyngdpunkt i satsningar förskjuts från de baltiska länderna till nordvästra . Det framgår av skrivelsen att närområdessamarbetet omfattar verksamheten vid Nordiska ministerrådets kontor i de baltiska huvudstäderna och i . undertecknades avtal med de ryska myndigheterna om att etablera ett kontor också i . har även huvudansvaret för ett projekt om gränsregionalt samarbete - () som fokuserar på de nordiska länderna, de baltiska länderna, , och . har drivit på för att mer aktivt skall engagera sig för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i . De nordiska samarbetsministrarna beslutade att skall ta ett direkt ansvar för att administrera nordiskt och europeiskt stöd till det vitryska i . Förhoppningen är att projektet skall bidra till att på bygga upp en demokratisk rättsstat i . EU:s politik för den nordliga dimensionen omfattar det geografiska området från i väst t.o.m. nordvästra i öst, från Barents och hav i norr till i syd. Politiken omfattar EU:s medlemsstater samt tre partnerländer, , och . Dess syfte är att genom politisk dialog och konkret samarbete stärka stabiliteten och välfärden inom EU och dess nordliga närområden. Utskottet noterar att det framgår av program att en av rådets uppgifter är att verka för att de arktiska frågorna får genomslag i Europapolitiken. Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . var anslaget ca . Merparten av medlen beviljades för projekt avseende ursprungsbefolkningarnas levnadsvillkor, klimatförändringar i och utbredningen av föroreningar i den arktiska miljön. har ett nytt arktiskt samarbetsprogram för utarbetats. Verksamheten inriktas främst på att stödja gemensamma nordiska insatser inom ramen för och främja samnordiska forskningsinsatser i anslutning till det Internationella Polaråret 2007-2008. Syftet är att koncentrera de nordiska insatserna till sådana områden som är särskilt prioriterade så att de kan påverka förhållandena i hela och få genomslag även i övriga arktiska staters ställningstaganden. Utskottet menar att internationellt samarbete är ett viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning. Ett bra initiativ är det samarbete som utvecklats inom ramen för mellan universitet och högskolor runt . Samarbetet omfattar bl.a. , och . Samarbetet inom bidrar bl.a. till att skapa större förutsättningar för människor i regionen att ta del av högre utbildning och utveckla kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Utskottet konstaterar att det inom ramen för de anslag som svenska lärosäten förfogar över står dem fritt att delta i internationellt samarbete. Enligt utskottets mening är det dock värdefullt att svenska lärosäten har engagerat sig i . Regeringen beslutade att stärka det svenska arbetet med frågor som rör genom inrättandet av en arbetsgemenskap - . I beslutet ingick också att den tillfälliga arbetsform som tillskapats skulle utvärderas och ett nytt beslut fattades om sekretariatets eventuella fortlevnad . Utskottet har erfarit att sekretariatets arbetsformer av utredningen inte bedömdes vara de bäst lämpade för Barentsfrågornas fortsatta hantering. Regeringen har därför beslutat om andra arbetsformer. Bland annat får de berörda länsstyrelserna söka stöd hos Sida för verksamheten. I Sidas regleringsbrev anges att Sida får använda för stöd till länsstyrelsernas i och deltagande i det regionala . Detta innebär en dubblering av de medel som står till länsstyrelsernas förfogande för arbete med frågor som rör . Dessutom bereder en fråga om att tillsätta en fast tjänst med ansvar för och samarbete med länsstyrelsernai dessa frågor. Utskottet anser att arbetet med frågor som rör är betydelsefullt. Det är därför utskottets förhoppning att de förändringar som redogjorts för ovan kommer att innebära en förstärkning i arbetet med Barentsfrågorna. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U241 yrkandena 5 och 6, 2005/06:U355 yrkande 4 och 2005/06:U359. Östersjö- och Öresundsregionerna m.m. Det framgår av skrivelsen att samarbetet mellan och inom blir allt mer intensivt. En av förklaringarna är att kommunikationerna underlättats av . I skrivelsen redogörs också för andra framsteg i samarbetet. Möjligheten att bo i ett land och arbeta i grannlandet underlättas av det svensk-danska skatteavtalet . Via en digital arbetsförmedling kan arbetssökande nu söka information om lediga tjänster och ledig kvalificerad arbetskraft på bägge sidor om . Kunskap om förhållandena på andra sidan sundet är viktigt för att stärka integrationen. Regeringen gav därför ett bidrag till informationscentret ÖresundDirekt vid i . Bidrag gavs också till som genom olika aktiviteter arbetar för att internationellt marknadsföra . För att möjliggöra ett fördjupat kultursamarbete mellan och beviljade regeringen ett kapitaltillskott på till . Svenska och danska myndigheter är aktörer inom EU:s strukturfondsprogram för , INTERREG III A. Visionen för detta program är att "skall utvecklas till en av bäst fungerande gränsregioner". och har kommit överens om lösningar som skall underlätta transittrafiken genom till och från . Konkret har detta lett till att man införde nya, enklare regler rörande transporten av husdjur. Regeringarnas Östersjösamarbete äger rum i Östersjöstaternas råd (, ) som har sitt sekretariat i . Det framgår av skrivelsen att fortsatte att utveckla kontakterna och samarbetet med andra regionala organisationer, bl.a. med Östersjöstaternas råd. Det parlamentariska Östersjösamarbetet (, BSPC) syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. Den 14:e parlamentariska ägde rum i . I den enskilda motionen 2005/06:U294 (s) anförs att regeringen i sina kontakter med bör verka för att visumreglerna till och från det f.d. förenklas och förbilligas. I den enskilda motionen 2005/06:U231 (m) anförs om åtgärder för ökat samarbete i . I den enskilda motionen 2005/06:U8 (fp) yrkande 4 anförs att det behövs en offensiv Öresundsstrategi. I yrkande5 anförs att och borde ta fram en gemensam strategi för forskning och utbildning i . I yrkande 6 lyfts grannlands-tv i det digitala TV-nätet fram som en viktig del av ett gemensamt regionalt kultur- och kunskapsutbud. Det bilaterala samarbetet mellan nordiska länder utgör ett viktigt komplement till samarbetet som omfattar alla de fem nordiska länderna. De ömsesidiga kontakterna mellan t.ex. och är livliga inom snart sagt alla samhällsområden. Dialogen underlättas av den geografiska närheten och de många historiska, kulturella och ekonomiska banden och förs oftast direkt mellan berörda personer, myndigheter och institutioner. En extra dimension är den svensk-danska integrationsprocess som växt fram i efter öppnande 2000. Utskottet konstaterar att samarbetet i fortskrider och blir allt tätare. Dock medför integrationen ibland praktiska problem för de människor som vill utnyttja de nya möjligheterna. Skillnader i skattesystem, socialförsäkringssystem, rätten till sjukvård, skola, förskola och äldreomsorg samt reglerna på arbetsmarknaden leder till svårigheter. Utskottet menar att integrationen i bidrar till att stärka tillväxten och att arbetet med att undanröja hinder för integration är väsentligt för att utnyttja regionens fulla potential. Det är angeläget att skillnaderna i regelverk, skattesystem, avgifter och annat, minskas på ett sätt som gör att hindren för de som rör sig över gränsen minskar. har utvecklats till ett viktigt i . Utskottet välkomnar denna utveckling. Samverkan mellan universitet och näringsliv i regionen skapar gynnsamma förutsättningar för forskning. Science Region förenar aktörer inom den offentliga sektorn och näringslivet för att främja innovationer och forskning inom områdena medicin, livsmedel, IT och miljö. är ett av världens ekonomiskt snabbast växande områden och av stor betydelse för . Utskottet konstaterar att det pågår ett samarbete i olika fora och med olika aktörer på en rad olika områden för att utveckla regionen och föra folken närmare varandra. Utskottet fäster stor vikt vid Östersjösamarbetet som givits ytterligare dynamik genom de baltiska staternas och inträde i EU . Östersjösamarbetet tar sig olika former. Östersjöstaternas råd är ett organ för allt multilateralt samarbete mellan regionens regeringar. Rådets verksamhet har fördjupats och breddats och har numera sin tyngdpunkt på praktiskt samarbete mellan fackdepartement och myndigheter. Rådet bildades och dess medlemmar utgörs av alla nio strandstater, , , , , , , , och , samt , och Europeiska kommissionen. Samarbetet med spelar en viktig roll, framför allt för att utveckla lokal och regional förvaltning och demokrati. Regeringen fattade beslut om uppdrag att lokalisera verksamhet till . Av beslutet framgår bl.a. att regeringen avser att i budgetpropositionen 2007 föreslå medel för en utvidgning av verksamheten inom Sidas Östersjöenhet till att även omfatta handläggning av ett stipendieprogram riktat mot framtida ledare i Öst, övertagande av ansvaret från för det s.k. Visbyprogrammet inom utbildningsområdet samt handläggning av svensk medfinansiering av EU:s regionala program för . Det utvidgade mandatet för Östersjöenheten förväntas omfatta ytterligare sju tjänster utöver de 20 tjänster som redan identifierats för enheten. EU och har vid toppmötet kommit överens om ett nytt avtal för att underlätta viseringar. Det nya avtalet skall göra det lättare för studenter, diplomater, affärsmän, forskare och en del andra kategorier att få visum. Dessutom skall visum till EU bli billigare för ryska medborgare med ett enhetlig pris på . Avtalet är ännu inte ratificerat och har inte trätt i kraft. Utskottet menar att grannlands-tv är viktigt för den kulturella och språkliga kontakten mellan de nordiska länderna. Utskottet hyser därför förhoppningen att digitaliseringen skall leda till större möjligheter att ta del av grannländernas tv-utbud. arbetar aktivt inom det nordiska samarbetet för att de nordiska länderna också framöver skall samarbeta om dessa frågor och för att och skall följa och exempel med okrypterade sändningar i marknätet. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U8 yrkandena 4-6, 2005/06:U231 och 2005/06:U294. Utskottet föreslår vidare att såväl skrivelse 2005/06:90 som redogörelse /06:NR1 läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2005/06:90 Regeringens skrivelse 2005/06:90 Nordiskt samarbete 2005. Följdmotion med anledning av skr. 2005/06:U8 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av de nordiska ländernas implementering av EU-lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvens mellan jobbsökarkrav i reglerna för a-kassa och möjlighet till ersättning för jobbsökarresor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa regelförenkling och kravrätt för människor som lever och arbetar i gränsregionen mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en offensiv Öresundsstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som forsknings- och utbildningsregion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av grannland-tv i det digitala marknätet. Redogörelse /06:NR1 svenska delegations berättelse angående verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:U210 av m.fl. (fp): begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att en målinriktad fas inleds som syftar till att läggs ned. tillkännager för regeringen som sin mening att det nordiska samarbete reformeras i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:U231 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för ökat samarbete i . 2005/06:U241 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nordiskt samarbete i en ny tid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att de avtalsmässiga, legala och praktiska gränshinder som fortfarande föreligger för nordisk rörlighet undanröjs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nordiskt skattekontor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den nordiska dimensionen i det europeiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medverkan i uppbyggandet av det arktiska . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det arktiska samarbetet inom ramen för EU:s arktiska fönster. 2005/06:U281 av m.fl. (m): begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att läggs ned. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur det nordiska samarbetet bör reformeras. 2005/06:U294 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om visering. 2005/06:U348 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen när det gäller att utveckla och förstärka nordiskt samarbete. 2005/06:U355 av Skånberg m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av betygssystemen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hävda de intressen de nordiska länderna gemensamt har visavi EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och särskilda behov gentemot EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en ekonomisk och demokratisk utveckling i de ryska närområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om nordisk gränspendling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning för att uppnå en nordisk region inom EU-gemenskapen. 2005/06:U359 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om .