bet · GT01KU40 · 2006-06-01 00:00:00 — Nya villkor för driftsstödet till dagstidningar I betänkandet behandlas regeringens proposition 2005/06:201 Morgondagens nyheter - nya villkor för driftsstödet till dagstidningar jämte fyra följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker huvudsakligen regeringens förslag. När det gäller det sammanlagda årliga driftsstödet till storstadstidningar anser emellertid utskottet att det skall sänkas med fördelat . Den lägsta gränsen för eget redaktionellt material anser utskottet skall vara . Utskottet föreslår att ger regeringen till känna vad utskottet anfört dels om sänkningen av högsta årliga driftsstöd till storstadstidningar, dels om lägsta gräns för andelen eget redaktionellt material. Utskottet tillstyrker ett motionsyrkande om sänkningen av maximibeloppet för storstadstidningar och avstyrker övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns fyra reservationer (m och fp) och två särskilda yttranden (kd och c). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:K30 yrkande 1 och 2005/06:K32 yrkande 2. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) ger regeringen till känna vad utskottet anför om att det sammanlagda årliga driftsstödet till storstadstidningar skall sänkas med . Sänkningen skall ske stegvis med . Därmed bifaller motion 2005/06:K33 yrkande 1, bifaller delvis proposition 2005/06:201 punkt 2 i denna del och avslår motion 2005/06:K31 yrkande 1. ger regeringen till känna vad utskottet anför om att den lägsta andelen eget redaktionellt material som en tidning skall ha är . Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:201 punkt 1. Godkännande av regeringens förslag i övrigt godkänner vad regeringen föreslagit om förändring av driftsstödets nivåer utom när det gäller storstadstidningar (punkt 2), sänkt gräns för abonnerad upplaga (punkt 3), höjt driftsstöd vid större upplaga och ökad utgivning (punkt 4), höjd täckningsgrad för lågfrekventa dagstidningar (punkt 5), avveckling och upphörande av driftsstöd i vissa fall (punkt 6), utökade möjligheter för marknadsföringskampanjer (punkt 7), driftsstöd i särskilt fall (punkt 8), begränsat driftsstöd (punkt 9) och ikraftträdande (punkt 10). Därmed bifaller proposition 2005/06:201 punkterna 2 i denna del och 3-10. Avveckling av presstödet i två etapper avslår motion 2005/06:K30 yrkande 2. avskaffande av driftsstödet m.m. avslår motion 2005/06:K32 yrkande 3. Reservation 3 (fp) Avveckling av resterande delar av presstödet avslår motion 2005/06:K32 yrkandena 1 och 4. Reservation 4 (fp) avslår motion 2005/06:K33 yrkande 2. Utredning av sammanslagna och uppköpta tidningar avslår motion 2005/06:K31 yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Ärendet och dess beredning intill dess att propositionen lades fram för redovisas i propositionen. Det kan här noteras att regeringens proposition endast omfattar driftsstödet, dvs. vad som behandlas under kapitel 3 i slutbetänkande Mångfald och räckvidd, SOU 2006:8. Presstödet har funnits och består av två delar, dels driftsstödet - ett direkt stöd till vissa dagstidningars produktion - dels distributionsstödet som lämnas till samverkan inom tidningsdistribution förutsatt att minst två tidningar deltar. Utöver detta får dagspressen ett indirekt stöd i form av reducerad mervärdesskatt. fick 74 tidningar driftsstöd till ett sammanlagt belopp av . Av dessa tidningar var 50 lågfrekventa, dvs. har en eller , och 24 hög- eller medelfrekventa med en utgivning av 3-7 nummer . Driftsstödet består av allmänt driftsstöd, begränsat driftsstöd och driftsstöd i särskilt fall. Distributionsstöd lämnades till 141 tidningar, varav 105 var hög- och medelfrekventa och 36 lågfrekventa. Utöver det ordinarie distributionsstödet infördes ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar . Detta stöd uppgår till högst . Stödet har förlängts till utgången av . Bestämmelser om statens direkta stöd till företag som ger ut dagstidningar finns i presstödsförordningen (1990:524). Stödet beslutas efter ansökan av . En redogörelse för dagspressens ekonomi finns i propositionen. Regeringen föreslår att driftsstödet för samtliga tidningskategorier, utom storstadstidningar, räknas upp . För hög- och medelfrekventa tidningar som inte är storstadstidningar, höjs det maximala bidragsbeloppet per tidning och år till . Det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd som en storstadstidning högst kan vara berättigad till sänks med . Sänkningen skall ske etappvis med . Vidare föreslås att den andel eget redaktionellt innehåll som en tidning måste ha för att definieras som dagstidning i presstödsförodningen (1990:524) höjs från till och att gränsen för den abonnerade upplaga en dagstidning skall uppnå för att berättiga till driftsstöd sänks från 2 000 till 1 500 exemplar. Driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar skall betalas ut efter samma principer oavsett om de är riksspridda eller inte. Driftsstödet för dem skall höjas dels vid utökad utgivningsfrekvens, dels i takt med att den abonnerade upplagan ökar. Intervallet skall vara 1 500, 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 och 9 000 exemplar. För tvådagarstidningar skall det årliga stödet vid en viss given upplaga vara högre än stödet för en endagstidning. En tabell över den av regeringen föreslagna höjningen av driftsstödet finns i propositionen på s. 17. I de fall där stödnivån för hög- och medelfrekventa dagstidningar vid en viss upplaga är lägre än stödnivån för tvådagarstidningar med en motsvarande upplaga skall stödnivån för tvådagarstidningar gälla även för hög- och medelfrekventa tidningar. Högsta täckningsgrad för att en lågfrekvent dagstidning skall berättiga till allmänt driftsstöd skall vara . Avveckling och upphörande av driftsstöd i visst fall Om en dagstidning uppnår högre täckningsgrad än och därmed förlorar rätten till oreducerat driftsstöd skall stödet trappas ned och med lägre andel . En dagstidning skall inte längre ha rätt till driftsstöd om upplagan understiger 1 500 exemplar. Utökade möjligheter för marknadsföringskampanjer En lågfrekvent dagstidning skall ha möjlighet att vid spridning i marknadsföringssyfte undanta ett nummer av dagstidningen från bestämmelsen som föreskriver att totalupplagan till övervägande del skall vara abonnerad. För en och samma tidningstitel får sådant undantag göras vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter. Storleken på det begränsade driftsstödet föreslås motsvara det stöd en endagstidning med en abonnerad upplaga som underskrider 3 000 exemplar berättigar till. Driftsstöd i särskilt fall Av de olika driftsstödsformerna föreslås att driftsstöd i särskilt fall skall tas bort. Stödet är avsett för tidningar som distribueras till svenskar utomlands för att de skall kunna hålla sig uppdaterade om förhållandena i . Enligt regeringen finns det numer större möjligheter för utlandssvenskar att hålla sig à jour med vad som sker i , bl.a. genom det tidningsmaterial som svenska tidningar publicerar på Internet och genom SVT:s utlandssändningar via satellit. är det ingen dagstidning som är berättigad till denna form av driftsstöd. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Nya villkor för driftsstöd till dagstidningar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag utom när det gäller minskningen av det maximala driftsstödet för storstadstidningar och nivån för minsta andel eget redaktionellt material. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om avslag på propositionen och avveckling av presstödet samt differentiering av storleken på driftsstödet. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (fp) och 4 (fp) samt särskilda yttrandena 1 (kd) och 2 (c). Regeringen anför i propositionen att dagstidningarna fyller en viktig funktion i samhället. Den traditionella abonnerade morgontidningen är trots den ökande konkurrensen inom mediemarknaden av avgörande betydelse när det gäller medborgarnas möjligheter att hålla sig informerade om omvärlden och delta i diskussionen kring frågor av betydelse för samhällslivet. Enligt regeringen har storstadstidningarna och de regionala flerdagarstidningarna klarat sig ekonomiskt förhållandevis väl. Däremot har lågfrekventa dagstidningar i allmänhet ett kärvt ekonomiskt läge. När det gäller nivåerna för driftsstödet föreslog att driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar skulle höjas samt att driftsstödet för hög- och medelfrekventa dagstidningar som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort och som inte är storstadstidning skulle höjas . Regeringen anför i propositionen att regelverket kring presstödet så långt det är möjligt skall ha en generell utformning och att särbestämmelser bör undvikas. Enligt regeringen finns det dessutom en uppenbar risk att det kan uppstå tolknings- och gränsdragningsproblem när det gäller begreppet ägarintresse om kommitténs förslag genomförs. Regeringen anför att det därför inte bör införas några särskilda bidragsnivåer som baseras på tidningarnas ägarbild. I motion 2005/06:K30 av m.fl. (m) anför motionärerna att bör avslå propositionen samt tillkännage för regeringen att presstödet skall avvecklas i två etapper. Erfarenheten visar, enligt motionärerna, att presstödet till stor del används till att täcka löpande utgifter, i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Ekonomiska problem åtgärdas inte i vetskap om att staten fyller i hålen. Vidare anser motionärerna att presstödet snedvrider konkurrensen i förhållande till tidningar som inte uppbär presstöd. Motionärerna menar också att inte kommer att ha några uppgifter sedan presstödet avvecklats och att den då kan avvecklas. Även i motion 2005/06:K32 av m.fl. (fp) anförs att propositionen bör avslås (yrkande 2) samt att presstödet bör avvecklas (yrkande 1), varav driftsstödet och utvecklingsstödet skall avvecklas fr.o.m. (yrkande 3) och resterande presstöd avvecklas i samband med budgetpropositionen 2008 (yrkande 4). Motionärerna anser att presstödet har överlevt sig självt och att det handlar om att med skattebetalarnas pengar hålla vissa tidningar under armarna. Motionärerna menar vidare att en av nackdelarna med stöd och subventioner är att branscher alltför lätt låses fast i gamla lösningar. Stödet kan också motverka en i och för sig nödvändig förnyelse. Allt stöd skapar beroende. Motionärerna anser att driftsstödet och utvecklingsstödet skall avvecklas först. Därefter skall distributionsstödet som ett andra steg i avvecklingen avskaffas, senast i samband med budgetpropositionen 2008. När det gäller stödet till nyhetstidningar riktade till etniska/språkliga minoriteter skall detta i fortsättningen ges inom ett annat utgiftsområde. Vidare skall reklamskatten tas bort i samband med att presstödet avvecklas. I motion 2005/06:K31 av m.fl. (kd) anför motionärerna att det bör införas regler för fusioner eller situationer där förstatidning köpt upp driftsstödsberättigad andratidning. Denna fråga bör enligt motionärerna utredas (yrkande 2). I motion 2005/06:K33 av m.fl. (c) anför motionärerna att förordar att går på kommitténs förslag och att driftsstödet för hög- och medelfrekventa dagstidningar som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i en annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort och som inte är storstadstidning skall höjas . För övriga hög- och medelfrekventa dagstidningar som inte är storstadstidningar bör driftsstödet höjas (yrkande 2). anser att det är befogat att ändra beräkningsgrunderna för driftsstödet enligt en modell som på ett mer rättvisande sätt tar hänsyn till företagens skilda förutsättningar för utgivningen. Därför bör tidningar som står utanför en koncern få del av en procentuellt större ökning än de tidningar som ingår i en massmediekoncern. Utvecklingsstöd och bestämmelser om tillfälligt utvecklingsstöd Regeringen föreslog i den kulturpolitiska propositionen (1996/97:3) att utvecklingsstödet till dagspressen skulle avvecklas. godkände regeringens förslag (bet. 1996/97:KU1, rskr.1996/97:88). Enligt 1 § förordningen (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd kunde sådant stöd beviljas till företag som ger ut dagstidningar. Utskottet har behandlat motioner om avveckling av presstödet , i betänkande 2005/06:KU1. När det gäller förekomsten av ett presstöd framhöll utskottet sin tidigare uppfattning att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse när det gäller att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen. Utskottet delade inte uppfattningen att presstödet m.m. skall avvecklas och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande om behovet av presstöd och avstyrker motionerna 2005/06:K30 yrkandena 1 och 2, 2005/06:K31 yrkande 2 samt 2005/06:K32 yrkandena 1-4 om avslag på propositionen, avveckling av driftsstödet, utvecklingsstödet och övrigt presstöd och om att regeringen skall ges till känna att stödet till fusionerade tidningar och uppköpta driftsstödsberättigade andratidningar skall utredas. Utskottet anser i likhet med regeringen att bestämmelserna om presstöd i största möjliga mån skall vara generellt utformade och att man bör undvika särbestämmelser. Utskottet avstyrker motion 2005/06:K33 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det sammanlagda årliga driftsstödet till storstadstidningar skall sänkas med . Sänkningen bör ske stegvis med . Utskottet föreslår att detta med delvis bifall till regeringens förslag i den delen och med tillstyrkande av ett motionsyrkande med samma innebörd som utskottets förslag skall ges regeringen till känna. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om utredning när det gäller utfasning av driftsstödet för storstadstidningar. Regeringen föreslår att det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd som en storstadstidning högst kan vara berättigad till sänks med . Sänkningen skall ske etappvis med . Två högfrekventa storstadstidningar är berättigade till maximalt driftsstöd. Enligt regeringen är det motiverat att dessa tidningar med tanke på de särskilda förutsättningar och den konkurrenssituation som råder för driftsstödsberättigade storstadstidningar kan få ett väsentligt högre stöd än övriga högfrekventa tidningar. Regeringen anser dock att det finns skäl att reducera stödbeloppen i syfte att omfördela resurser inom presstödssystemet. De båda tidningarna har redovisat förbättrade resultat som den större konkurrenttidningen i respektive redovisat förluster eller svaga resultat. Stödet till storstadstidningarna är mycket viktigt för att upprätthålla mångfalden inom dagspressområdet. Konkurrensförhållandet mellan första- och andratidningar i storstäderna har emellertid förändrats . Bland annat har nya medieaktörer i storstäderna gjort att förstatidningarnas dominans har minskat. Regeringen anför att den mot den bakgrunden bedömer att det finns utrymme för en större sänkning av maximibeloppet för driftsstöd till storstadstidningar än vad kommittén har föreslagit. I motion 2005/06:K33 av m.fl. (c) anför motionärerna att det sammanlagda årliga driftsstödet en storstadstidning högst kan berättigas till skall sänkas med . Sänkningen skall enligt motionärerna ske stegvis med (yrkande 1). I motion 2005/06:K31 av m.fl. (kd) anför motionärerna att de två storstadstidningarna även med propositionens förslag får ett oproportionerligt stort driftsstödsbidrag jämfört med maximibidraget för landsortstidningar. anser att det extra stödet för storstadstidningar bör trappas ned med en femtedel . En analys av konsekvenserna av en sådan neddragning bör göras (yrkande 1). Utskottet anser att det förslag som lämnats av i betänkandet Mångfald och räckvidd, SOU 2006:8, om sänkningen av driftsstödet för storstadstidningar är väl avvägt. Utskottet anser att det sammanlagda årliga driftsstödet för storstadstidningar skall sänkas med . Sänkningen bör ske stegvis med . Utskottet föreslår därför att skall ge regeringen till känna vad utskottet anfört om sänkningen av det maximala årliga sammanlagda driftsstödet till storstadstidningar. Utskottet bifaller således delvis regeringens förslag under punkten 2 i den delen och tillstyrker motion 2005/06:K33 yrkande 1. Motion 2005/06:K31 yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att den lägsta andelen eget redaktionellt material som en tidning skall ha är . Utskottet föreslår att ger regeringen till känna vad utskottet anfört om lägsta andelen eget redaktionellt material. Utskottet bifaller delvis regeringens förslag. Regeringen föreslår att den andel eget redaktionellt innehåll som en tidning måste ha för att definieras som dagstidning i presstödsförodningen (1990:524) höjs från till . Kommittén har i betänkandet beskrivit de effekter som vissa samgåenden mellan tidningar och uppköp av tidningar på samma utgivningsort medfört. Den bild som ges är att uppköpen inte i nämnvärd omfattning har minskat den redaktionella mångfalden. Samarbetet har kommit att omfatta områden som försäljning, administration, tryckning och distribution och endast i mindre omfattning journalistiskt innehåll. Regeringen gör antagandet att kravet på självständigt redaktionellt innehåll enligt presstödsförordningen har haft en stor inverkan på detta förhållande. Regeringen anser att det är rimligt att de höjda kraven på eget redaktionellt innehåll inte enbart - såsom kommittén föreslagit - begränsas till samägda tidningar på tvåtidningsorter utan att det skall gälla för samtliga driftsstödsberättigade tidningar. Utskottet anser att gränsen för andelen eget redaktionellt innehåll inte skall höjas så mycket som regeringen föreslagit. Utskottet anser att andelen eget redaktionellt material skall uppgå till . Utskottet tillstyrker endast delvis regeringens förslag och föreslår att ger regeringen till känna vad utskottet anfört om lägsta andelen eget redaktionellt material. Avslag på propositionen, punkt 1 (m) av (m), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2005/06:201. Därmed bifaller motion 2005/06:K30 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:K32 yrkande 2. Enligt vår mening utgår regeringens inställning till presstödet från en överdriven tro på att statligt stöd skall bidra till mångfald och fri opinionsbildning. Det stora antalet tidningsnedläggningar och gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor del använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Det hade varit önskvärt att presstödet hade använts till att göra tidningarna mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarna anpassat sig efter stödet och blivit permanent beroende av det. Vidare snedvrider presstödet konkurrensen till tidningar som inte uppbär presstöd. Vi anser mot denna bakgrund att presstödet bör avvecklas. bör därför med bifall till motion 2005/06:K30 yrkande 1 avslå regeringens proposition. Avslag på propositionen, punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2005/06:201. Därmed bifaller motion 2005/06:K32 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:K30 yrkande 1. Presstödet infördes när tryckta medier hade en dominerande ställning när det gäller nyheter, debatt och opinionsbildning och en nedgång av antalet utgivna tidningar därför såg ut att kunna utgöra ett långsiktigt hot mot ett av demokratins viktigaste fundament. Liberalerna ansåg redan då att farhågorna var överdrivna. har nya medier tillkommit; utbudet har ökat särkskilt i tv och i datanätet. Utvecklingen har gjort att presstödet har överlevt sig självt. Presstödets effekt är framför allt att subventionera vissa tidningar och därmed ändra förutsättningarna framför allt för den lokala annonsmarknaden. Presstödet innebär att vissa tidningar hålls under armarna med skattebetalarnas pengar. En av nackdelarna med stöd är att branscher låses fast i gamla lösningar. Stödet motverkar en nödvändig förnyelse. Mediernas oberoende är värdefullt. Allt stöd skapar beroende. Eftersom vill inleda en omedelbar avveckling av presstödet bör regeringens proposition avslås i dess helhet. I samband med att presstödet avvecklas bör ansvaret för stöd till de nyhetstidningar med fådagarsutgivning som riktar sig till språkliga och/eller etniska minoritetsgrupper föras över till kulturområdet. bör med bifall till motion 2005/06:K32 yrkande 2 avslå regeringens proposition. avskaffande av driftsstödet m.m., punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen vad som anförts i reservationen om omedelbar avveckling av driftsstödet och utvecklingsstödet. Därmed bifaller motion 2005/06:K32 yrkande 3. I enlighet med vad som anförs i reservation 2 bör presstödet avvecklas. Detta bör ske genom att driftsstödet och utvecklingsstödet som första åtgärd avskaffas fr.o.m. . Detta bör med bifall till motion 2005/06:K32 yrkande 3 ge regeringen till känna. Avveckling av resterande delar av presstödet, punkt 7 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avveckling av resterande delar av presstödet sedan driftsstödet och utvecklingsstödet avvecklats. Därmed bifaller motion 2005/06:K32 yrkandena 1 och 4. I enlighet med vad vi anfört i reservation 2 om avslag på regeringens proposition anser vi att presstödet skall avvecklas. Efter att driftsstödet och utvecklingsstödet har avvecklats bör regeringen senast i samband med budgetpropositionen 2008 återkomma med förslag till ett slutgiltigt avskaffande av presstödet. Detta bör med bifall till motion 2005/06:K32 yrkandena 1 och 4 ge regeringen till känna. Avveckling av resterande delar av presstödet, punkt 7 (kd) () anför: Presstödet har betytt mycket både för mångfald i opinionsbildning och för övrig publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar, dels på annonssidan, dels med förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet att fasas ut genom t.ex. samverkan och fusioner av olika slag. Statsmakterna bör stödja sådana strukturförändringar i syfte att ge en livskraftig dagspress. Avvecklingen bör ske på två områden. Storstadstidningarna med driftsstöd får oproportionerliga bidrag jämfört med maximibidraget för landsortstidningar (ca respektive ca ). Detta extra stöd för storstadstidningar bör trappas ned med en femtedel . Likaså bör det införas regler för fusioner eller för fall när en förstatidning köpt upp en driftsstödsberättigad andratidning. Med hänsyn till att dessa förslag behöver analyseras vidare avstår jag nu från att yrka bifall till motion 2005/06:K31. Nivåer för driftsstöd, punkt 8 (c) () anför: En tidning som ingår i en koncern har större möjligheter till konstnadsbesparande samordning än en tidning som inte ingår i en koncern. Det är därför befogat att ändra beräkningsgrunderna för driftsstödet enligt en modell som på ett mer rättvisande sätt tar hänsyn till företagens skilda förutsättningar för utgivningen. Därför bör en tidning som står utanför en koncern få del av en procentuellt högre uppräkning än de tidningar som ingår i en koncern. förslag bör därför ligga till grund för bidragsnivåerna. Med hänsyn till de ändringar i regeringens förslag som utskottet nu föreslår avstår jag från att yrka bifall till motion 2005/06:K33 yrkande 2. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:201 Morgondagens nyheter - nya villkor för driftsstödet till dagstidningar: godkänner vad regeringen föreslår om driftsstöd till samverkande och sammanslagna tidningsföretag (avsnitt 5.1). godkänner vad regeringen föreslår om förändring av driftsstödets nivåer (5.2). godkänner vad regeringen föreslår om sänkt gräns för abonnerad upplaga (5.3),