bet · GT01UbU22 · 2006-05-16 00:00:00 — Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. och motionsyrkanden i anslutning till denna. Förslagen i propositionen innebär ändringar i skollagen (1985:1100) inom vuxenutbildningsområdet. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag. Utskottet föreslår också att bifaller ett motionsyrkande angående möjligheten för folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för invandrare. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Regeringen lägger i propositionen fram förslag om att det skall finnas en rättighet för vuxna utvecklingsstörda att delta i grundläggande särvux. Vidare föreslås inom svenskundervisning för invandrare (sfi) bl.a. en minimigräns för genomsnittligt antal undervisningstimmar och bestämmelser om att utbildningen i vissa fall skall kunna kombineras med sjukskrivning och med vissa aktiviteter. Sfi föreslås också kunna kombineras med förvärvsarbete. Regeringen föreslår vidare vissa ändringar för att förtydliga reglerna för lärares myndighetsutövning vid entreprenad samt avseende bemyndigandet i skollagen avseende bl.a. betygsrätt. Utskottet föreslår också att godkänner regeringens förslag till bedömningar vad gäller ämnesbetyg, gymnasieexamen för vuxna samt betygsbenämningar i det offentliga skolväsendet. De nya bestämmelserna i skollagen föreslås träda i kraft , med undantag för vissa bestämmelser avseende särvux som föreslås träda i kraft . Socialdemokraterna reserverar sig mot förslaget som rör möjligheterna för folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för invandrare. I övrigt finns fyra gemensamma reservationer från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Införande av ämnesbetyg, gymnasieexamen m.m. godkänner vad regeringen föreslår om ämnesbetyg och om gymnasieexamen för vuxna. Därmed bifaller proposition 2005/06:148 punkterna 2 och 3 samt avslår motion 2005/06:Ub11. Rätt att delta i utbildning motsvarande gymnasieskolan respektive gymnasial särvux avslår motion 2005/06:Ub12 yrkandena 1-3. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Individualisering av svenskundervisning för invandrare avslår motion 2005/06:Ub12 yrkande 4. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub12 yrkande 5. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola tillkännger för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om möjligheterna för folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för invandrare. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub12 yrkande 6. Reservation 4 (s) Vuxenutbildning på entreprenad m.m. avslår motion 2005/06:Ub12 yrkandena 7 och 8. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Betygsbenämningar i det offentliga skolväsendet godkänner vad regeringen föreslår om betygsbenämningar i det offentliga skolväsendet. Därmed bifaller proposition 2005/06:148 punkt 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). Därmed bifaller proposition 2005/06:148 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade dåvarande skolministern att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Kommittén har överlämnat två betänkanden, För den jag är - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35) och För oss tillsammans - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98), varav det senare har remissbehandlats. Regeringen har med anledning av förslagen avgivit en skrivelse till (skr. 2005/06:151). redovisade en arbetsgrupp med företrädare för Utbildnings- och , , och promemorian Rätten att sätta och utfärda betyg (Ds 2005:35). Promemorian har remissbehandlats. utarbetades inom Utbildnings- och ett förslag till en vuxenutbildningslag (Ds 2005:33). Promemorian har remissbehandlats. Endast en del av promemorian behandlas i propositionen. Regeringen lägger i proposition 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. fram förslag till ändringar i skollagen (1985:1100). Lagförslagen återges i bilaga 2. Regeringen föreslår också att skall godkänna ett antal bedömningar från regeringen. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I propositionen lämnar regeringen förslag som rör ansökan, mottagande och inackordering för dem som önskar delta eller deltar i den statligt finansierade påbyggnadsutbildningen. Vidare lämnas förslag om att vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) skall bestå av grundläggande särvux och gymnasial särvux samt att en rätt för utvecklingsstörda att delta i grundläggande särvux införs. Vidare behandlas kommunens skyldigheter vad gäller grundläggande särvux samt vad gäller möjligheten för eleverna att erhålla undervisning på elevens eget språk. Regeringen lämnar också förslag om förändringar vad gäller syftet med svenskundervisning för invandrare (sfi) samt möjligheten till alfabetisering för de vuxna som saknar läs- och skrivfärdigheter. Förslag lämnas också om kommunens ansvar för undervisningen och kommunens skyldighet att samarbeta med andra aktörer för att förbättra undervisningen. Förslag om förtydligande vad gäller lärares myndighetsutövning då vuxenutbildning läggs ut på entreprenad lämnas också, liksom möjligheten för regeringen att meddela föreskrifter om tillståndsgivning avseende s.k. betygsrätt. Regeringen föreslår också att skall godkänna regeringens förslag att ämnesbetyg och gymnasieexamen skall införas i vuxenutbildningen samt att betygsbenämningarna skall ändras i det offentliga skolväsendet. Ett antal bedömningar som rör gymnasial vuxenutbildning, sfi, samverkan inom området vuxnas lärande och validering presenteras också i propositionen. De nya bestämmelserna i skollagen föreslås träda i kraft , med undantag för vissa bestämmelser avseende särvux som föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om - kommuners och landstings skyldighet att ta emot sökande till påbyggnadsutbildningar, - regler om ansökan om att delta i sådan utbildning samt - stöd till inackordering. Regeringen föreslår att kommuner och landsting skall vara skyldiga att till sin påbyggnadsutbildning ta emot en behörig sökande från en annan kommun, om det är fråga om en påbyggnadsutbildning som finansieras med statliga medel enligt beslut av . Regeringen föreslår vidare att en ansökan om att delta i påbyggnadsutbildning som finansieras med statliga medel enligt beslut av verket skall lämnas till styrelsen för utbildningen i den kommun eller det landsting som anordnar eller låter anordna utbildningen. Också hanteringen av ansökningar i andra fall regleras av förslaget. Vidare föreslås att en sökandes hemkommun skall lämna stöd till inackordering till ungdomar som behöver detta till följd av deltagande i sådan påbyggnadsutbildning. Skyldigheten föreslås gälla t.o.m. första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar som redovisas ovan. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Utskottets förslag i korthet bör godkänna vad regeringen föreslår om införande av ämnesbetyg samt införande av gymnasieexamen för vuxna. bör också avslå motionsyrkandet om storleken på kurser inom den gymnasiala vuxenutbildningen med hänvisning till att det är tillgodosett. Regeringen menar att gymnasial vuxenutbildning skall vara likvärdig med men inte nödvändigtvis identisk med den utbildning som ungdomar erhåller i gymnasieskolan. Man pekar på att vuxna inte alltid efterfrågar utbildning i hela program, ämnen eller kurser. Strukturen skall enligt regeringen tillgodose vuxnas varierande behov. Regeringen hänvisar vidare till proposition Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). I propositionen föreslog regeringen bl.a. införande av ämnesbetyg, gymnasieexamen och gymnasiearbete. Regeringen bedömde vidare att kursernas omfattning i de flesta fall bör vara minst 100 gymnasiepoäng och att lokala kurser bör kvalitetssäkras genom att prövar och fastställer dem. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). I föreliggande proposition föreslår regeringen att det inom gymnasial vuxenutbildning skall sättas ett nytt ämnesbetyg efter varje kurs i ett ämne. Om eleven redan har betyg på en tidigare kurs i ämnet, skall det nya betyget ersätta det tidigare betyget. Betyg skall också enligt regeringen sättas på gymnasiearbetet. Förändringen bör enligt regeringen göras bl.a. för att bibehålla jämförbarheten mellan utbildning för vuxna och utbildning för ungdomar. Regeringen avser att meddela föreskrifter om att vissa kurser inte skall betygssättas, eller att låta en myndighet meddela sådana föreskrifter. Regeringen föreslår vidare att bevis om gymnasieexamen skall utfärdas för den som har fullföljt utbildning inom gymnasial vuxenutbildning omfattande minst 2 350 gymnasiepoäng och som fått minst Godkänt på kurser omfattande minst 2 150 gymnasiepoäng och gymnasiearbetet. Vidare föreslår man att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela ytterligare föreskrifter om gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning. Den som har fått gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning skall också enligt regeringens förslag ha grundläggande behörighet för högskoleutbildning. Regeringen gör också bedömningen att ett gymnasiearbete som ersätter dagens projektarbete bör införas. I gymnasieskolan skall gymnasiearbetet knyta an till programmålen och utgöra ett kvalitetsinstrument för att visa att målen för utbildningen har uppnåtts. Enligt regeringen bör gymnasiearbetet i gymnasial vuxenutbildning knyta an till studiernas huvudsakliga inriktning och på så sätt tydliggöra att målen för den enskildes utbildning uppnåtts. Vidare gör regeringen bedömningen att kursernas omfattning i gymnasial vuxenutbildning - liksom i gymnasieskolan - normalt bör vara minst 100 gymnasiepoäng, med undantag av vissa kärnämnen. I motion 2005/06:Ub11 (s) föreslås att regeringen i sin utformning av kurser inom gymnasial vuxenutbildning bör ta hänsyn till behovet av att även framöver kunna ha kurser med mindre omfattning än 100 poäng. Motionären menar att för en elev som genom validering fått tidigare utbildning och erfarenhet bedömda och värderade kan en kursomfattning på 100 poäng vara ett hinder för vuxenutbildningens förmåga att anpassa studierna efter den enskildes behov. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om införande av ämnesbetyg och av en gymnasieexamen för vuxna. Vidare bör avslå motionsyrkandet. Utskottet delar regeringens bedömning att den gymnasiala utbildningen i ungdomsskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen bör vara likvärdiga men inte nödvändigtvis identiska. Utskottet menar dock att det är lämpligt att kurserna normalt bör vara minst 100 gymnasiepoäng. När det gäller motionsyrkandet om kursernas omfattning menar utskottet att det bör vara möjligt för en elev att läsa en del av en kurs som omfattar 100 poäng för det fall eleven kan visa - t.ex. genom validering av kunskaper - att han eller hon redan har kunskaper som motsvarar en annan del av kursen. kännetecknas vuxenutbildningen av att man i den enskilda kursen tar till vara deltagarens redan förvärvade kunskaper inom ämnet i fråga och därför kan utforma både innehåll, uppläggning och kursens utsträckning i tiden utifrån just detta. Denna möjlighet kommer att finnas kvar och utskottet anser därför att yrkandet är tillgodosett. Rätt till grundläggande särvux m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i skollagen vad avser syftet med vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), rätt att deltaga i grundläggande särvux, skyldigheten för kommunerna att anordna särvux samt undervisning på annat språk än svenska inom särvux. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om lagstadgad rätt till vuxenutbildning motsvarande gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). Regeringen föreslår att särvux skall bestå av grundläggande särvux och gymnasial särvux. Syftet med grundläggande särvux skall enligt regeringen vara att ge vuxna som är utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande dem som barn och ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan. Gymnasial särvux föreslås syfta till att ge vuxna som är utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter som motsvarar dem som ungdomar kan få på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Regeringens förslag om indelning i grundläggande särvux och gymnasial särvux föranleder också ett antal följdändringar i skollagen. Regeringen föreslår vidare att det skall införas en rätt för utvecklingsstörda vuxna att delta i grundläggande särvux. Varje kommuninnevånare som är utvecklingsstörd föreslås få rätt att delta i grundläggande särvux det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen i den obligatoriska särskolan syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Regeringen föreslår också att man skall få meddela föreskrifter om att också den som inte är bosatt i landet skall ha rätt att delta i utbildningen. Bestämmelserna skall inte gälla den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. I och med att en rätt att delta i grundläggande särvux införs bör enligt regeringen även en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla grundläggande särvux införas. Den kommuninvånare som har rätt till sådan utbildning och som önskar delta i utbildningen skall enligt förslaget också få göra det. Kommunerna bör även vara skyldiga att aktivt verka för att nå dem som har rätt till grundläggande särvux och att motivera dem att delta i utbildningen. Slutligen föreslås vad gäller reglerna för grundläggande särvux, att om en elev har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får undervisningen ges på elevens eget språk. Sådan undervisning skall enligt förslaget kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket. Regeringen har också lagt fram en skrivelse där man redovisar sin syn på vilka förbättringar som bör göras när det gäller utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning, Kvalitet och samverkan (skr. 2005/06:151). , () föreslår i en gemensam motion, 2005/06:Ub12 (yrkande 1), att vuxna skall ha lagstadgad rätt till gymnasial utbildning. I yrkande 2 menar man att denna utvidgade rättighet bör kunna finansieras genom att möjligheten att läsa på komvux inskränks på så sätt att den som läst en kurs i gymnasieskolan eller vuxenutbildning och fått minst betyget Godkänd inte skall ha rätt att läsa samma kurs igen för att få ett högre betyg. I yrkande 3 föreslår att vuxna med utvecklingsstörning skall ha rätt att delta i gymnasial särvux och att varje kommun skall ha skyldighet att erbjuda sådan utbildning. bör avslå motionsyrkandena. Utskottet har tidigare behandlat motsvarande yrkanden om en rätt till gymnasial vuxenutbildning för vuxna - senast i betänkande 2005/06:UbU8 Vuxenutbildning. Utskottet hänvisade då till det pågående beredningsarbetet med en vuxenutbildningslag samt till att en eventuell förändring måste föregås av en utredning som belyser konsekvenser och kostnader. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet ansluter sig till vad regeringen anfört om ändringar som rör vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Utskottet behandlar också vissa frågor om utbildning för utvecklingsstörda i betänkande 2005/06:UbU23. Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag vad gäller syftet med sfi och möjligheterna att förvärva läs- och skrivfärdigheter inom sfi. Vidare ställer sig utskottet bakom de föreslagna förändringarna vad gäller kommunernas ansvar att anordna sfi under en viss minimitid samt att samarbeta med andra aktörer. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om individualisering av sfi då yrkandet är tillgodosett. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). Regeringen föreslår att syftet med svenskundervisning för invandrare (sfi) skall vara att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Individens språkinlärning skall vara det centrala i sfi. Kunskaperna skall möjliggöra och underlätta en snabb etablering i . Regeringen redogör för sin ambition att fortsätta förändra sfi så att hänsyn tas till individens förutsättningar för och behov av att lära sig talad och skriven svenska för den planerade kommande verksamheten i . Även om tyngdpunkten ligger på språkutbildning menar regeringen att individen parallellt med språkstudierna inom sfi bör få tillgång till annan utbildning, t.ex. vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Man menar också att kommunen bör ansvara för att sfi organiseras så att undervisningen kan ske parallellt med att grundläggande samhällsinformation ges. Regeringen pekar på att om grundläggande information ges på svenska inom sfi medför detta risker för missförstånd och riskerar att förskjuta fokus från språkinlärningen. Vidare föreslås att vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter skall få möjlighet att förvärva sådana färdigheter inom sfi. Lär- och skrivinlärningen skall enligt förslaget få ske på elevens modersmål eller annat språk. Regeringen föreslår också att kommunens ansvar för att erbjuda likvärdig utbildning synliggörs genom att skall vara en minimigräns för genomsnittligt antal undervisningstimmar . Undervisningstiden får minskas om eleven begär det och om kommunen finner att det är förenligt med utbildningens syfte. Regeringen föreslår också att kommunen skall - i samarbete med länsarbetsnämnden - verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att sfi skall kunna kombineras med andra aktiviteter såsom arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Kommunen skall också enligt förslaget verka för att sfi kan bedrivas som eleven uppbär ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och för att sfi kan kombineras med aktiviteter som bereds inom hälso- och sjukvården. Sfi skall också kunna kombineras med förvärvsarbete. Regeringen meddelar också att man har för avsikt att uppdra åt att utarbeta en ny kursplan för sfi. Denna bör enligt regeringen återspegla en förskjutning av tyngdpunkten i undervisningen mot kvalificerad språkutbildning. Den bör därmed klargöra balansen mellan språkutbildningen och de kunskaper om och den förståelse för det omgivande svenska samhället som utbildningen också skall ge. Betydelsen av att man i utbildningen tar hänsyn till enskilda deltagares intressen, förutsättningar och planerade kommande verksamhet i behöver lyftas fram. , anför i motion 2005/06:Ub12 yrkande 4 att sfi måste kunna möta individer med en rad varierande behov och kunskaper. Därför menar man att det behövs individanpassning och olika utbildningsnivåer. Bättre förutsättningar måste skapas för dem som invandrat att kombinera praktik, studier och arbete. Möjligheten att varva undervisning och praktik kan enligt motionärerna underlättas genom ett nära samarbete mellan kommun, arbetsförmedling, frivilligorganisationer och näringsliv. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet menar att de förändringar som regeringen föreslår i föreliggande proposition på ett påtagligt sätt kan komma att förbättra möjligheterna att individualisera undervisningen. Möjligheterna att delta i sfi och i annan utbildning samt att delta i sfi och förvärvsarbeta är ett sådant förslag. Också förslaget att kommunen måste öka samarbetet med andra aktörer kan också komma att få en sådan effekt. Även det nu aviserade utarbetandet av en ny kursplan bör enligt utskottets uppfattning kunna komma att förbättra möjligheterna att individualisera undervisningen. Utskottet vill också peka på den ändring av kursplanerna för sfi som gäller och som innehåller tre olika studievägar för sfi som riktar sig till elever med olika bakgrund, förutsättningar och studiemål. Utskottet ansluter sig till vad regeringen anfört om ändringar som rör sfi. Vad gäller syftet med sfi vill utskottet särskilt framhålla följande. Det är viktigt att kommunerna fortsatt erbjuder de studerade inom sfi samhällsinformation även om syftet med sfi förändras till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Det är kommunerna som själva bestämmer hur den grundläggande samhällsinformationen skall förmedlas, men utskottet vill ändå peka på vikten av att kommunerna - tillsammans med andra aktörer - informerar den som deltar i sfi om hans eller hennes omedelbara rättigheter och skyldigheter. Det är också viktigt att kommunen försöker möta varje individs behov av information. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av lagförslagen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om större utbud av kurser för akademiker med hänvisning till att det är tillgodosett. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). Regeringen gör bedömningen att samarbetet mellan kommun och högskola avseende de invandrare som är akademiker bör utvidgas. Man menar att mycket talar för att individer som har en akademisk utbildning från sitt hemland finner det motiverande att studera svenska i högskolemiljö. Regeringen pekar på att det är ett kommunalt ansvar hur sfi organiseras men menar att det är angeläget att samarbetet mellan kommun och högskola avseende invandrade akademiker med högskoleutbildning utvidgas. Möjligheterna att ytterligare underlätta för invandrade akademiker att studera svenska bör undersökas. , framhåller i motion 2005/06:Ub12 yrkande 5 att det behövs ett större utbud av kurser i svenska som tillgodoser invandrade akademikers behov och förutsättningar och att det behövs ett samarbete mellan högskolor, kommuner och andra för att åstadkomma en sådan förbättring. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet vill understryka att det är viktigt att samverkan mellan kommuner och högskolor ökar. Med ett förbättrat samarbete ökar möjligheterna för invandrade akademiker att få den svenskundervisning som bäst passar deras förutsättningar. Utskottet anser dock att regeringens ställningstagande angående möjligheten att underlätta för invandrade akademiker bör avvaktas. Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola Utskottets förslag i korthet bör bifalla motionsyrkandet om ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag till regeländringar och finansiering så att en rätt för folkhögskolor att anordna sfi kan införas. Jämför reservation 4 (s). Regeringen pekar på att sfi regleras i skollagen (1985:1100) och på att kommunerna är skyldiga att tillhandahålla sfi för de individer som har rätt till utbildning. Den enskilde har i princip rätt att delta i sfi om han eller hon saknar grundläggande kunskaper i det svenska språket. Sfi styrs vidare av en nationellt fastställd kursplan och eleverna kan erhålla betyg efter avslutad kurs. Regeringen framhåller vidare att folkhögskolan kännetecknas av att varje enskild skola har stor frihet vad gäller kursernas innehåll och utformning. Det innebär att folkhögskolan, till skillnad från sfi, inte måste följa någon nationellt fastställd kursplan och att undervisningen är betygsfri. En förändring av dagens system i riktning mot att folkhögskolorna skall ges rätt att anordna sfi kräver därför enligt regeringen förändringar i gällande regelverk, främst vad avser ersättningssystemet. Folkhögskolan som huvudman skulle kräva en omdisponering av statsbidrag och en styrning av de medel som tilldelas folkhögskolan. Förändringen skulle dock även påverka förhållandet mellan stat och kommun i fråga om huvudmannaskap, liksom frågan om studiefinansiering för deltagaren.