bet · GT01UU10 · 2006-04-25 00:00:00 — Beträffande rådets handlingar finns emellertid också, enligt , i rådets säkerhetsbestämmelser (2001/264/EG) en omfattande reglering av rådshandlingar som anses känsliga. framhåller det angelägna i att rådshandlingar som är försedda med EU:s hemligbeteckningar inte rutinmässigt sekretessbeläggs vid den bedömning som görs enligt den svenska sekretesslagen. När det gäller beredningen i av de frågor som skall beslutas av ministerrådet har nämnden tidigare framhållit vikten av att relevanta skriftliga underlag i form av utkast på svenska finns tillgängliga inför sammanträden så att samrådet kan ske på ett meningsfullt sätt. Under de brittiska och österrikiska ordförandeskapen synes en viss förbättring härvidlag ha ägt rum. De svenska översättningarna av olika dokument föreligger ganska snabbt efter den första versionen på engelska. konstaterar också med tillfredsställelse att regeringen fortsätter sitt arbete med att främja regelförbättring, begripligare EU-texter och utveckla EU-språkvården och anser att arbetet bör fortsätta med oförminskad styrka. Alltsedan inträde som medlem i Europeiska unionen har regeringens arbete varit inriktat på ett framgångsrikt och verkningsfullt samarbete i och intresse. En målsättning för regeringens EU-arbete är att genom tidigt agerande och aktivt deltagande i förhandlingsarbetet i rådets förberedande instanser försäkra sig om resultat som gagnar svenska och europeiska intressen. Utskottet stöder denna målsättning och vill i sammanhanget hänvisa till den rapport - EU:s kommittologi - Arbete, omfattning och framtid - om EU:s kommittologi som utskottet låtit genomföra och som utskottet låtit sprida bland övriga utskott och . Utskottet konstaterar att regeringen har fortsatt att verka för viktiga övergripande mål i EU-samarbetet: en långsiktigt hållbar tillväxt, full sysselsättning och en god social och miljömässig utveckling. Unionen skall vidare vara öppen, effektiv och jämställd med en väl fungerande inre marknad. EU:s externa politik skall syfta till ett nära samarbete med EU:s grannländer. De yttre förbindelserna skall bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, öppen handel och internationell fred och säkerhet. Utskottet står bakom denna tydliga vision om hur regeringen ser på arbetet inom EU. Det är utskottets uppfattning att regering och riksdag har en viktig roll i det europeiska samarbetet inom unionen, vilket i stor utsträckning är att betrakta som ett mellanstatligt samarbete. arbetsformer för EU-frågorna är föremål för en översyn i med anledning av beredning av framställning 2005/06:RS3 i en ny tid, vari riksdagsstyrelsen till överlämnat huvudbetänkande. Förankringen av EU-frågorna bland medborgarna har i denna diskussion en central roll. Utskottet konstaterar också, vilket även har framförts tidigare i detta betänkande, att stats- och regeringscheferna i EU:s medlemsstater efter en period av reflexion kommer att kunna göra en avstämning av de nationella EU-debatterna i samtliga medlemsländer. När det gäller offentlighet och öppenhet inom Europeiska unionen kan utskottet hänvisa till betänkande 2005/06:KU23, i vilket anfört att det kan förutsättas att regeringen i EU-sammanhang kraftfullt slår vakt om och för fram den svenska synen på offentlighet, öppenhet och insyn. presenterade den då nytillträdda kommissionen sina planer i fråga om samarbete med de nationella parlamenten. Det uppfattades som en allmän ambitionshöjning, men också som att kommissionen ville förskjuta tyngdpunkten från information till dialog. De tre övergripande målen handlar om en kontinuerlig och öppen dialog, konkret närverksbyggande, samt att stå i förbindelse med medborgare och deras valda representanter. presenterade kommissionen den s.k. Plan D för demokrati, dialog och debatt, vilken innehåller förslag till åtgärder som inte bara är aktuella av eftertanke utan också under och efter den sittande kommissionens mandattid. I planen framhålls de nationella parlamentens roll i flera avseenden. Kommissionen avser, enligt planen, att bjuda in de nationella parlamenten till ett forum med syfte att diskutera bl.a. erfarenheter och undersöka möjligt samarbete och gemensamma åtgärder, eventuellt tillsammans med EU-institutionerna. Vidare är ambitionen att enskilda kommissionärer skall vara tillgängliga för nationella parlament i högre utsträckning när det gäller arbetet med EU-frågor inom kommissionärens ansvarsområde. En utgångspunkt för Plan D är att stimulera den europeiska demokratin och stödja framväxten av ett europeiskt offentligt rum, där medborgarna ges verktyg att aktivt delta i beslutsprocessen och vinna ägarskap över det europeiska projektet. Åtgärdsplanen riktar sig dock främst till kommissionen internt och hur den skall agera. antog kommissionen ett meddelande om sina förbindelser med de nationella parlamenten (KOM/2006/350), vilket består av ett inledande "memorandum", samt en rapport om vad som gjorts . Enligt utskottets mening visar årsrapporten, där de tre övergripande målen har operationaliserats i tio punkter rörande besök, information m.m., på en tämligen låg ambitionsnivå. Kommissionen har också presenterat en vitbok om EU:s kommunikationspolitik (KOM/2006/35). Utskottet noterar, icke utan förvåning, att den presenterade vitboken, som av kammarkansli remitterats till , inte omnämner nationella parlament. Det är, vilket utskottet framhållit, angeläget att lyfta fram de folkvalda parlamentarikernas roll i såväl EU-samarbetet som i annat internationellt samarbete. Direkt folkvalda parlamentariker skall vara representativa för väljarna och har därigenom en särskild legitimitet. Det parlamentariska uppdraget lämpar sig väl för opinionsbildning samt kunskaps- och informationsspridning och erbjuder möjligheter att föra vidare medborgarnas synpunkter, idéer och förslag till ansvariga på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Denna utskottets uppfattning har framhållits i bl.a. betänkandena /02:UU4 och 2003/04:UU3 och äger fortsatt giltighet. Vad avser, motionsledes framlagda, förslag om att på i de länder med vilka EU har handelsavtal kräva att särskilda avdelningar för mänskliga rättigheter upprättas menar utskottet att arbetet för de mänskliga rättigheterna sätter sin prägel, och också bör gör det, på hela EU:s och samtliga EU:s institutioners verksamhet. Det är utskottets mening att särskilda avdelningar på enbart vissa av EU:s kontor inte skulle vara ägnade att stärka EU:s samlade arbete för de mänskliga rättigheterna. Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2005/06:U7 (mp) yrkandena 9 och 10, 2005/06:U209 (fp) yrkande 27 samt 2005/06:U290 (m) yrkande 2. Skrivelsens inriktning och omfattning Enligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen samt till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Skrivelse 2004/05:85 Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionen behandlar samtliga samarbetsområden inom EU. I partimotion2005/06:U290 (m) yrkande 1 hävdar att en framgångsrik och verkningsfull politik i EU måste bygga på skickligt tillvaratagande av svenska intressen men också förmåga att kunna föra hem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. önskar, genom kommittémotion2005/06:U7 (mp) yrkande 11,att regeringen till nästkommande år utvecklar redovisningen i bilaga till skrivelsen om hur har röstat i ministerrådet. anser att årets skrivelse innehåller en bra och lättillgänglig beskrivning av verksamheten i Europeiska unionen . I vissa avsnitt framgår all relevant information såsom rättslig grund för arbetet, syftet med åtgärden, dokumentnummer, information om faktapromemorior, information om när ärendet har behandlats i ministerrådet samt kortfattad svensk hållning. I vissa andra fall är dock informationen mycket knapphändig, vilket kräver att läsaren måste vara väl förtrogen med EU:s beslutsvägar samt besitta kunskap om hur man går till väga för att finna ytterligare information i ärendet. Det kunde enligt nämndens mening vara värdefullt om de olika avsnitten var utformade enligt en enhetlig mall så att alla avsnitt gav tillräcklig information om ärendet i fråga. Ett minimikrav bör exempelvis vara att dokumentnummer anges. I yttrandet framför att den också har framhållit att det kan vara intressant att veta i vilken sammansättning rådet hanterar en fråga. I de flesta fall framgår det av sammanhanget vilka ministrar som är berörda men ibland är det oklart. Läsningen av skrivelsen och ytterligare inhämtning av fakta skulle underlättas om det angavs i vilken sammansättning rådet har agerat och när det aktuella rådsmötet ägt rum. Nämnden anser vidare att i de fall det i texten redovisas ställningstaganden i specifika ärenden bör det i större utsträckning göras åtskillnad mellan regeringens uppfattning och position. Det förekommer att skrivelsen redovisar ärenden där den svenska positionen inte är förankrad i och där man ännu inte kan tala om position. Ett exempel på detta är vad som sägs i skrivelsen om förslaget om direktiv om regler för marknaden för pyrotekniska artiklar (avsnitt 28.4) där uppfattning redovisas. har i tidigare yttranden över skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen framhållit att det vore värdefullt om uppgifter om hur röstat i rådet redovisades inte bara i den löpande texten utan också samlat på ett ställe i skrivelsen så att kan få en komplett och översiktlig bild av hur regeringen har agerat i EU i detta avseende. välkomnar därför att det i årets skrivelse finns en samlad redovisning av beslut i rådet som inte stött (bilaga 5). har dock i skrivelsens i avsnitt 32.2 funnit ytterligare ett beslut där röstat nej, nämligen direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Vidare vore det värdefullt om det i den aktuella bilagan hade funnits uppgift om vilket rådsmöte som avses och när detta har ägt rum. Nämnden har tidigare efterlyst en bilaga över viktigare förordningar, direktiv och beslut (dvs. bindande rättsakter) antagna under verksamhetsåret, liksom uppgifter om grönböcker och vitböcker beslutade av kommissionen . välkomnar att skrivelsen innehåller en utökad lista med Internetlänkar till rättsakter, grönböcker, vitböcker, rådsdokument samt till kommissionens allmänna rapport om Europeiska unionens verksamhet m.m. välkomnar, när det gäller s.k. överträdelseärenden mot och mål av svenskt intresse vid och förstainstansrätt, att det i årets skrivelse finns uppgifter om hur läget är i förhållande till föregående år. finner det också värdefullt att det i årets skrivelse liksom tidigare finns en bilaga med information om dels mål i , dels s.k. överträdelseärenden och att informationen är uppställd departementsvis. I övrigt vore det, som tidigare påpekat, av intresse att som en jämförelse få information om antalet överträdelseärenden och fällande domar mot övriga medlemsländer. Enligt utskottet utgör skrivelsen en värdefull återrapportering av verksamheten inom EU som varit. Skrivelsen fyller en viktig funktion i kontrollmakt men har också ett stort värde för den offentliga debatten och möjligheterna att i efterhand följa hur olika frågor har behandlats inom EU. Skrivelsen visar, tillsammans med skriftliga återrapporter till från rådsmöten och information i kammare av statsministern efter Europeiska rådens möten, på den vikt regeringen lägger vid att förklara och förankra gemensamt fattade beslut nationellt i . Utskottet kan i likhet med , och i likhet med vad utskottet framfört i tidigare betänkanden (bet. 2003/04:UU10, 2004/05:UU10), instämma i att regeringens agerande i vissa fall kunde beskrivas mer utförligt. vill utskottet dock betona att skrivelsen har ett gediget omfång, täcker många frågor och ger en god bild av EU-samarbetet. Utökade krav på redovisning i skrivelsen måste vägas mot önskemålet att skrivelsen inte blir alltför omfattande och att den måste kunna framställas med en rimlig arbetsinsats. I bilaga till skrivelsen återfinns en lista över Internetadresser. har i tidigare års yttranden till utskottet, likaså i yttrande 2005/06:EUN2y, efterlyst också en bilaga över viktigare förordningar, direktiv och beslut (dvs. bindande rättsakter) antagna under verksamhetsåret, liksom uppgift om grönböcker och vitböcker beslutade av kommissionen . Enligt utskottets mening kan den nu lämnade, respektive av föreslagna, förteckningen över Internetadresser i bilagan delvis ifrågasättas eftersom det löpande i skrivelsen på många håll finns hänvisningar och referenser till olika länkar, förordningar, direktiv och beslut m.m., vilket torde kunna vara tillfyllest. Utskottet konstaterar att det på många andra ställen finns listor över Internetadresser av nu aktuellt slag. Ett värdefullt exempel är t.ex. den av EU-upplysningen vid riksdag utgivna skriften "Din guide till EU. Institutioner och kontaktvägar", vilken också finns utlagd på EU-upplysningens hemsida på Internet. Enligt utskottets mening skulle, mot bakgrund av att skrivelsen utgör en översikt över EU:s hela verksamhet, en komplettering av skrivelsen med ett sakregister dock vara av stort värde. Utskottet noterar att regeringen i årets skrivelse i bilaga samlat redovisar beslut i rådet som inte har stött genom att i sju fall rösta nej till förslag som förelagts rådet för omröstning och i två fall lägga ned sin röst. I något fall, rörande t.ex. årsbudgeten , redovisas också att omröstningen avsåg en omröstning med kvalificerad majoritet. Utskottet anser att nu lämnad redovisning är värdefull och bedömer inte att det skulle innebära något besvärande merarbete för regeringen att också redovisa huruvida omröstningen gällt en omröstning med enhällighet, kvalificerad majoritet eller enkel majoritet. Däremot skulle det, enligt utskottets mening, vara något svårare att, såsom föreslås motionsledes, finna avvägda kriterier för hur en redovisning av den praktiska aspekten av agerande skulle kunna lämnas. Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2005/06:U7 (mp) yrkande 11 och 2005/06:U290 (m) yrkande 1. Med vad utskottet anfört i detta betänkande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2005/06:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna. Förenklad motionsbehandling av övriga yrkanden Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag rörande ett antal andra frågor med anknytning till Europeiska unionens verksamhet, bl.a. det konstitutionella fördraget, återförening av , EU:s dialog med Afrikanska unionen (AU), prioriteringar inom EU:s biståndsbudget m.m. Ett stort antal förslag i enskilda motioner berör och assyrier/syrianernas historia och situation. Förslagen i motionerna 2004/05:U215 (kd) yrkande 1, 2004/05:U220 (s), 2004/05:U248 (c) yrkandena 1-3, 2004/05:U269 (v), 2004/05:U272 (v, mp) yrkandena 1 och 3-13, 2004/05:U316 (fp) yrkandena 1, 2 och 7, 2004/05:U319 yrkandena 6, 7 och 9-11, 2004/05:U330 (kd, fp) yrkandena 1-8, 2005/06:N385 (v) yrkandena 5 och 6, 2005/06:U209 yrkandena 25, 26 och 29, 2005/06:U215 (s), 2005/06:U219 (kd), 2005/06:U227 (fp) yrkandena 3 och 5, 2005/06:U232 (s) yrkande 1, 2005/06:U244 (c) yrkandena 1-4, 2005/06:U250 (c), 2005/06:U266 (kd), 2005/06:U283 (kd), 2005/06:U287 (v, m, fp, kd, c, mp), 2005/06:U289 (m) yrkandena 2 och 30, 2005/06:U295 (fp) yrkande 2, 2005/06:U296 (kd), 2005/06:U299 (s) yrkande 1, 2005/06:U310 (v) yrkandena 1 och 2, 2005/06:U311 (v) yrkande 17, 2005/06:U325 (kd) yrkandena 1 och 2, 2005/06:U327 (kd) yrkandena 1-8, 2005/06:U328 (kd), 2005/06:U329 (kd), 2005/06:U334 (fp) yrkande 1, 2005/06:U335 (fp) yrkande 1, 2005/06:U344 (s), 2005/06:U350 (kd) yrkandena 2-4, 2005/06:U352 (kd) yrkande 4, 2005/06:U364 (s), 2005/06:U369 (mp) yrkandena 1-5 samt 2005/06:U378 (kd) yrkandena 11, 12 och 16 återfinns i förteckning över behandlade förslag, vilken bifogas detta betänkande som bilaga 1. Utskottet konstaterar att många av de motionsvis framförda förslagen rör frågor som är betydelsefulla. I många fall är dessa yrkanden dock identiska eller i hög grad överensstämmande med sådana som utskottet behandlat under något av de senaste riksmötena (t.ex. i bet. 2004/05:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen och bet. 2005/06:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). Det gäller också frågor och yrkanden rörande och assyrier/syrianernas historia och situation, vilka utskottet behandlat på ett fördjupat sätt i betänkande 2003/04:UU9 Mänskliga rättigheter och relationer till andra länder. Det förekommer också yrkanden om t.ex. det konstitutionella fördraget för Europeiska unionen som kan anses vara överspelade av omvärldsutvecklingen samt yrkanden som rör frågor där den svenska utrikespolitikens och EU-politikens nuvarande inriktning ligger väl i linje med utskottets uppfattning. Utskottet har vid en genomgång av yrkandena funnit att de förslag som framförs inte kan vara aktuella för något tillkännagivande, varför de avstyrks. Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets ställningstagande till förenklad motionsbehandling under återstående delen av mandatperioden (utrikesutskottets protokoll 2005/06:24) samt utskottets övriga överväganden i detta betänkande avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U215 (kd) yrkande 1, 2004/05:U220 (s), 2004/05:U248 (c) yrkandena 1-3, 2004/05:U269 (v), 2004/05:U272 (v, mp) yrkandena 1och 3-13, 2004/05:U316 (fp) yrkandena 1, 2 och 7, 2004/05:U319 yrkandena 6, 7 och 9-11, 2004/05:U330 (kd, fp) yrkandena 1-8, 2005/06:N385 (v) yrkandena 5 och 6, 2005/06:U209 yrkandena 25, 26 och 29, 2005/06:U215 (s), 2005/06:U219 (kd), 2005/06:U227 (fp) yrkandena 3 och 5, 2005/06:U232 (s) yrkande 1, 2005/06:U244 (c) yrkandena 1-4, 2005/06:U250 (c), 2005/06:U266 (kd), 2005/06:U283 (kd), 2005/06:U287 (v, m, fp, kd, c, mp), 2005/06:U289 (m) yrkandena 2 och 30, 2005/06:U295 (fp) yrkande 2, 2005/06:U296 (kd), 2005/06:U299 (s) yrkande 1, 2005/06:U310 (v) yrkandena 1 och 2, 2005/06:U311 (v) yrkande 17, 2005/06:U325 (kd) yrkandena 1 och 2, 2005/06:U327 (kd) yrkandena 1-8, 2005/06:U328 (kd), 2005/06:U329 (kd), 2005/06:U334 (fp) yrkande 1, 2005/06:U335 (fp) yrkande 1, 2005/06:U344 (s), 2005/06:U350 (kd) yrkandena 2-4, 2005/06:U352 (kd) yrkande 4, 2005/06:U364 (s), 2005/06:U369 (mp) yrkandena 1-5 samt 2005/06:U378 (kd) yrkandena 11, 12 och 16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. , medlemskapsförhandlingar med EU, EU:s konstitutionella fördrag, EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkterna 1, 2, 3, 4 och 6 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U338 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:U308 yrkande 19, 2005/06:L291 yrkande 39, 2005/06:U289 yrkande 3 och 2005/06:U382 yrkande 19. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U362 yrkande 3 och 2005/06:U379 yrkande 13 och avslår motionerna 2004/05:U268 yrkandena 2-5 och 6 i denna del, 2004/05:U272 yrkande 2 och 2005/06:U312 yrkandena 1-10. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U6 yrkande 5. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U290 yrkande 28 och avslår motionerna 2004/05:U319 yrkandena 1-5, 8 och 12, 2005/06:U7 yrkandena 2 och 5, 2005/06:U289 yrkande 1, 2005/06:U338 yrkandena 10 och 11, 2005/06:U384 yrkande 10 och 2005/06:U386 yrkande 3. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U214 yrkande 5, 2005/06:U289 yrkandena 4-6, 9 och 10 samt 2005/06:U362 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:U7 yrkande 3, 2005/06:U255 yrkandena 21 och 23, 2005/06:U289 yrkandena 7 och 8, 2005/06:U337 yrkande 3 och 2005/06:U379 yrkande 11. Vi delar många av de överväganden som utskottets majoritet står bakom i detta betänkande men vill göra några förtydliganden. Det svenska EU-medlemskapet har varit bra för . har regeringen varit dålig på att ta till vara de möjligheter som Europasamarbetet erbjuder. Det är uppenbart att det finns betydande utrymme för att mera proaktivt driva frågor och presentera förslag inom EU-kretsen. Vi vill utnyttja dessa möjligheter. Det innebär att måste gå från ord till handling och aktivt bidra till att lösa de gemensamma problemen i . Den dagliga ärendehanteringen får inte gå ut över den långsiktiga planeringen. Vi hade gärna sett att det förslag till konstitutionellt fördrag som förhandlats fram också hade antagits. Efter nederlagen i folkomröstningarna i och befinner sig EU vid ett vägskäl där det är avgörande hur unionen väljer att gå vidare. Den fortsatta utvidgningen förutsätter att ett nytt fördrag kommer på plats. Ordförandelandet förbereder nu det toppmöte där resultatet av diskussionerna som förts om EU:s framtid i respektive land skall redovisas. Debatten om det konstitutionella fördraget skall pågå i skrivande stund, men har vi inte sett någon som helst ansats från regeringens sida till en breddning av EU-debatten. Reflektionsperioden påminner mer om en tankepaus än för eftertanke. Detta är oacceptabelt, eftersom utformningen av det konstitutionella fördraget är en av absolut viktigaste framtidsfrågor. Bredast möjliga samråd med medborgarna måste eftersträvas. Den fortsatta EU-utvidgningen och fördjupningen av Europasamarbetet måste garanteras så att en fortsatt positiv utveckling i kan säkras. EU skall vara ett dynamiskt samarbete som står öppet för europeiska länder som uppfyller medlemskriterierna. Det är viktigt att inte definiera EU:s yttre och slutgiltiga gränser. Det skall också vara ett samarbete som fungerar. Just därför är det så viktigt att unionen reformeras och att samarbetet koncentrerar sig på de verkligt gränsöverskridande frågorna där gemensamma beslut gör skillnad. EU:s beslut att inleda medlemskapsförhandlingar med är historiskt. Det banar förhoppningsvis vägen för ett demokratiskt och marknadsekonomiskt som respekterar de mänskliga rättigheterna och efterlever rättsstatens principer. Det är en utveckling som ligger i hela intresse. Riksdag och regering måste se det som en självklar uppgift att aktivera sig för att fördjupa förståelsen och kunskapen mellan och . Det är också positivt att medlemskapsförhandlingar inletts med samt att fått kandidatlandsstatus. Även övriga länder på bör bli medlemmar i . Dessa länder behöver stöd för att kunna uppfylla medlemskapskriterierna. Hoppet om ett framtida EU-medlemskap är en viktig källa till ökad framtidstro och fungerar som drivkraft för fortsatt reformarbete. Det behövs som motvikt till de mörka krafter som inte vill se en fortsatt demokratisk utveckling på . och är EU:s nya grannar. När blir medlemsland kommer även att angränsa till EU. bör även och samt ett demokratiskt ha möjlighet att bli EU-medlemmar. Relationerna till är en av huvudfrågorna inom europeisk säkerhetspolitik. EU behöver en långsiktig strategi för samarbetet och relationerna med . bör vara pådrivande för att EU skall utveckla en konsekvent och sammanhållen strategi mot .