bet · GT01SoU19 · 2006-04-04 00:00:00 — Utskottet delade uppfattningen i en motion att alla skall ha rätt att bli bemötta med respekt inom och utgick från att denna frågeställning berörs inom det arbete som bedrivs för att öka kompetensen inom . Motionen avstyrktes (res. Vidare delade utskottet uppfattningen i en motion att det är viktigt att de som arbetar inom har kompetens i HBT-frågor. Mot bakgrund av arbete med kunskapsutveckling inom avstyrktes motionen (res. fp + v + c + mp). I ett par motioner framfördes synpunkter på hur verksamhet kan förbättras genom kvalitetssystem och andra åtgärder. Även här ansåg utskottet att utfallet av arbete med kunskapsutveckling borde avvaktas, varför motionerna avstyrktes (res. v, mp). följde utskottet (rskr. 2003/04:155). Utskottet behandlade ett par motioner med frågor om kompetens och kvalitet inom i betänkande 2005/06:SoU10 Legitimation och skyddad yrkestitel. Utskottet avstyrkte motionerna med hänsyn till pågående arbete (s. 14). följde utskottet (rskr. 2005/06:148). I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9) anför regeringen bl.a. följande om kompetensen inom (s. 171): har individ- och familjeomsorgen haft problem när det gäller att rekrytera och behålla kompetent personal. översyn av den sociala omsorgsutbildningen och socionomutbildningen har remissbehandlats och bereds i . bedriver ett fortsatt arbete, bl.a. inom ramen för uppdraget om nationellt stöd till kunskapsutveckling inom vilket också syftar till att utveckla bl.a. kompetensbeskrivningar, organisation och ledarskap inom , vilket bör medverka till att möjligheterna att rekrytera kompetent personal stärks. Också insatser för att höja kvaliteten i vården och att utarbeta nationella riktlinjer, så som sker inom bland annat missbruksområdet, kommer enligt regeringens bedömning ha positiv inverkan på arbetsmiljön och personalförsörjningen i . Det är därför viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter. I den nationella handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården som tagits fram av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén anges bl.a.: Den sociala barn- och ungdomsvården skall i allt högre utsträckning och så långt möjligt vila på kunskap och beprövad erfarenhet. Kommittén anför om mål 3 i huvudsak att arbetsuppgifterna inom den sociala barn- och ungdomsvården spänner över vidsträckta kompetensområden och ställer stora krav på yrkesutövarna samt att det inte finns några nationella riktlinjer för hur kompetensen bör se ut inom den sociala barn- och ungdomsvården i kommunerna (Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården, SOU 2005:81 s. 38-40 och 356 f.). Kommittén föreslår därför att vid den beredning som pågår av ett förslag om en ny examensordning för socionomutbildningen, särskilt bör beaktas behovet av fördjupade kunskaper inom områdena barnkunskap, rättskunskap, utredningsmetodik, metodkunskap samt uppföljning och utvärdering. Dessutom bör de olika kompetensnivåer som skall uppnås i grundutbildningen respektive fort- och vidareutbildningen tydligt anges. bör ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vilken kompetens som skall krävas för arbetsuppgifter inom den kommunala sociala barn- och ungdomsvården. Förutsättningarna för införande av legitimation för socionomer bör utredas efter det att en förstärkning av såväl grund- som vidareutbildning och fortbildning skett, när kompetenskriterierna för olika delar av arbete fastställts och när forskningen inom området intensifierats och former för ett meningsfullt utbyte mellan fält och forskning etablerats. När det gäller kompetensutveckling föreslår kommittén bl.a. att regeringen avsätter medel för strategiska insatser som stimulerar och underlättar utvecklingen av en kunskapsbaserad socialtjänst inom den sociala barn- och ungdomsvårdens område. Hur dessa medel skall användas regleras genom avtal mellan staten och kommuner och landsting. Insatserna skall genomföras på lokal och regional nivå med stöd av samordning och styrning på nationell nivå. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över och överväga förändringar i organisationen och ansvarsfördelningen såvitt avser den statliga tillsynen inom område (En stärkt och tydligare tillsyn inom område, dir. 2004:178). Enligt direktiven skall utredaren i analysen utgå från att tillsynsansvaret skall stärkas och göras tydligare, att tillsynsfunktionens sårbarhet skall minska samt att tillsynen skall fungera samordnat, strukturerat och effektivt med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Utredaren skall även analysera hur andra till den statliga tillsynen näraliggande uppgifter inom område kan påverkas av eventuella förändringsförslag när det gäller den statliga tillsynen och vid behov överväga förändringar i organisation och ansvarsfördelning av dessa uppgifter. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I ett flertal motioner framförs synpunkter på hur verksamhet kan förbättras genom satsningar på kvalitetssystem, kvalitetssäkring, utbildnings-, kompetens- och bemötandefrågor. Utskottet noterar med tillfredsställelse att sådana frågor behandlas av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén i betänkandet Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81). Det framgår där att kommittén lämnar synpunkter för den beredning som pågår, för en ny examensordning för socionomutbildningen, samt att kommittén föreslår att regeringen skall avsätta medel för strategiska insatser som skall stimulera och underlätta utvecklingen av en kunskapsbaserad socialtjänst. Kvalitet och kompetens behandlas också. Utskottet vidhåller att det behövs kraftfulla åtgärder för att på alla områden motarbeta fördomar, okunskap och olika former av diskriminering och erinrar om meddelandeblad om sexuell läggning och bemötande i . behöver inte ta något initiativ i frågorna. Motionerna 2004/05:So250 (m) yrkande 3, 2004/05:So304 (fp), 2004/05:So395 (c) yrkande 2, 2004/05:So599 (fp, c, kd, m) yrkande 2, 2004/05:So604 (c) yrkande 8, Ju380 (fp) yrkande 26, L291 (fp) yrkande 12, L292 (v) yrkande 12, L341 (c) yrkande 15, So316 (m) yrkande 3, So429 (m) yrkandena 7 och 16, So445 (m, s, fp, kd, c, mp) yrkandena 1 och 2, So469 (fp) yrkandena 4 och 5, So641 (-) yrkande 3, So648 (v) yrkandena 1-3 och 10, So661 (kd) yrkandena 2 och 3 samt So710 (kd) yrkandena 16-18 avstyrks. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravet på en prioriteringsutredning på område. Motionerna 2004/05:So302 (fp), So409 (fp) och So661 (kd) yrkande 4 avstyrks. Utskottet vidhåller att det är mycket angeläget att det finns en väl fungerande tillsyn över . Utskottet ser därför positivt på att länsstyrelserna tillförs resurser i akt och mening att skall kunna klara tillsynen av när det gäller barn och unga. Detta framgår av länsstyrelsernas regleringsbrev 2006. Därtill har framgått att länsstyrelserna skall sammanställa och redovisa genomförd tillsyn och gjorda iakttagelser i en gemensam rapport till regeringen . Mot bakgrund av de pågående satsningarna bör inte nu ta något initiativ. Motionerna L292 (v) yrkande 13 och So499 (v) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet bör, med hänvisning främst till tidigare uttalanden, avslå motioner om översyn av socialtjänstlagen och om att beslut om tvångsomhändertagande inom skall fattas av tjänstemän och inte av politiker. bör, med hänvisning till förestående utredningsarbete, avslå en motion om nya regler om trygghetssystem för familjehemsföräldrar. bör avslå ett antal motioner, med hänvisning till att frågor som tas upp i dessa inte är frågor som i första hand beslutar om. Jämför reservationerna 49 (kd), 50 (fp), 51 (kd) och 52 (v). I motion So225 av () begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om en total översyn av socialtjänstlagen. I motion 2004/05:So292 av och (båda kd) begärs ett tillkännagivande om förslag till ändring av tvångslagstiftningen inom på så sätt att tvångsomhändertagande i väntan på rättens beslut inte längre beslutas av socialnämndspolitiker utan av tjänstemän. Motionärerna har en likadan begäran i motion So618. I motion 2004/05:So512 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att forskning bedrivs för sexuellt utsatta brottsoffer med fokusering på socialt stöd, behandling och bearbetning av traumat. Motionären har en likadan begäran i motion So557 yrkande 2. I motion MJ351 av m.fl. (mp, -) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att forskningen kring mäns våld mot kvinnor behöver stärkas. I motion 2004/05:So522 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att det skall finnas regler i hela landet för ersättning till familjehemsföräldrar som förlorar inkomst vid barns sjukdom. I motion 2004/05:So589 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av en utredning om möjligheterna att åter hjälpa svenskar som hamnar i sociala svårigheter i , genom svenska socialarbetare i . Motionärerna har ett likadant yrkande i motion So446. I motion 2004/05:So635 av () begärs ett tillkännagivande om att överväga en översyn av socialtjänstlagen i den del som gäller vuxna som bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden men inte likställs med gifta par vid bestämmelser om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. I motion Sf336 av m.fl. (v) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att utveckla mötesplatser för social samvaro för äldre invandrade. I motion MJ447 av m.fl. (kd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ta till vara och uppmärksamma berättelser om medmänniskors insatser i samband med stormkatastrofen och lyfta fram exempel på hur olika organisationer, kyrkor och företag ställt upp på olika sätt. Bakgrund och tidigare behandling I betänkande 2003/04:SoU5 Socialtjänstpolitik behandlade utskottet ett par motioner om vilka som skall ha befogenhet att besluta om omedelbara omhändertaganden enligt tvångslagstiftningen inom (s. 62). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till den pågående beredningen av betänkande Tvång och förändring -- rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård (SOU 2004:3). följde utskottet (rskr. 2003/04:155). Utskottet behandlade i betänkande 2004/05:SoU15 Stärkt rättssäkerhet och vårdinnehåll i LVM-vården m.m. regeringens förslag till ändringar i bl.a. lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) (prop. 2004/05:123). Lagändringarna syftade främst till att stärka den enskildes rättssäkerhet och att förbättra kvaliteten i vården. I betänkandet avstyrkte utskottet ett par motioner som gällde frågan om beslut om omhändertagande enligt LVM (s. 16, res. m + kd). Utskottet anförde bl.a. att det instämmer med regeringen och utredningen att LVM bör renodlas som en vårdlag och att socialnämndens ansvar för tvångsvården bör stärkas. Regeringens förslag, som innebar att polisen fråntogs befogenheten att besluta om omhändertagande enligt LVM, stod enligt utskottet väl i överensstämmelse med ambitionerna att renodla polisverksamheten. Vidare tydliggjordes genom förslaget respektive myndighets ansvar. följde utskottet (rskr. 2004/05:271). I ovan nämnda proposition anförde regeringen att den delar uppfattning att LVM bör renodlas som en vårdlag (s. 28). Det är enligt regeringen inte motiverat att polisen fattar beslut i frågor som är ett direkt och utpekat ansvar för socialnämnden. Regeringen konstaterade att någon motsvarande befogenhet för polisen inte finns i LVU samt att det inte framkommit något som tyder på att socialnämndens joursystem i akuta ärenden enligt den lagen inte fungerar. I en interpellationsdebatt om ersättning till familjehemsföräldrar (ip. 2005/06:176) anförde statsrådet bl.a. att olika familjehemsfrågor behandlades av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén som lämnade sitt betänkande (Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården, SOU 2005:81). Kommittén konstaterade att villkoren i de olika trygghetssystemen inte är utformade efter de förutsättningar som familjehemsföräldrar har . Den föreslog därför att villkoren för familjehemsföräldrars och kontaktpersoners arbetslöshets- och socialförsäkring utreds särskilt. I motionerna 2004/05:So635 (s) och So225 (m) efterfrågas en översyn av hela eller delar av socialtjänstlagen. Utskottet delar inte den bedömningen. I propositionen Stärkt rättssäkerhet och vårdinnehåll i LVM-vården (prop. 2004/05:123), som bl.a. behandlar frågan om vilka som skall ha befogenhet att besluta om omedelbara omhändertaganden, anförde regeringen att det enligt utredningen inte framkommit något som tydde på att socialnämndens joursystem inte skulle fungera som avsett i en akut situation, när polisen bedömt att det fanns skäl för nämnden att fatta beslut enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utskottet ser inte skäl att bifalla motionsyrkandena i 2004/05:So292 (kd) och So618 (kd) varför dessa avstyrks. Utskottet konstaterar att den fråga som tas upp i motion 2004/05:So522 (c) har uppmärksammats av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén i betänkandet Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81) med förslag om särskild utredning. bör inte ta något initiativ i frågan. Motionen avstyrks därför. De frågor som tas upp i motionerna 2004/05:So512 (kd) yrkande 2, 2004/05:So589 (fp), So446 (fp), So557 (kd) yrkande 2, MJ351 (mp, -) yrkande 26, MJ447 (kd) yrkande 3 och Sf336 (v) är inte frågor som i första hand beslutas av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänna utgångspunkter för , punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So258, 2004/05:So358 yrkandena 2-4, 2004/05:A350 yrkandena 2 och 8 samt 2005/06:Sf331 yrkandena 5 och 10 samt avslår motionerna 2005/06:So380, 2005/06:So469 yrkandena 6 och 7, 2005/06:So556 yrkande 6 och 2005/06:So648 yrkande 9. Vi anser att det är viktigt att bryta bidragsberoendet och att bidrags- och skattesystemet därför bör förändras. Statistik från visar att kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd ökade och att skattehöjningar har tvingat in alltfler familjer i socialbidragsberoende. Det finns ett egenvärde i att en familj kan leva på sina egna arbetsinkomster och en naturlig princip borde vara att den som får bidrag inte skall betala skatt. Målet för ett välfärdssamhälle bör emellertid vara att de allra flesta kan försörja sig själva. Ett minskat socialbidragsberoende och en tydlig arbetslinje vore önskvärt. Ökade förutsättningar och möjligheter måste kombineras med tydliga krav. Samhället måste alltså signalera att bidrag inte är en acceptabel form för långsiktig försörjning. Bidragsberoenden kan och skall brytas genom lägre skatter och möjligheter till riktiga arbeten. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Allmänna utgångspunkter för , punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So469 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:So556 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:So258, 2004/05:So358 yrkandena 2-4, 2004/05:A350 yrkandena 2 och 8, 2005/06:Sf331 yrkandena 5 och 10, 2005/06:So380 och 2005/06:So648 yrkande 9. Det är mycket viktigt att värna den enskilda människans rätt till integritet och värdighet i utsatta livssituationer och skall så långt det är möjligt ge den enskilde inflytande över behandlingsmetoder och åtgärder. måste reformeras så att den enskildes valfrihet, integritet och rättssäkerhet blir större. För att motivera enskilda att ta emot hjälp och förändra sin livsföring är det inom nödvändigt med ett förtroendefullt förhållningssätt gentemot brukarna. Kommunen skall, i förhållande till den enskilde, förbinda sig till vissa åtaganden som den enskilde skall förbinda sig att delta i åtgärderna och på konkreta punkter förändra sitt liv. Syftet är att visa tilltro till den enskildes egen kraft och vilja till förändring och ge tydligt besked om vilka insatser man skall få. Reglerna kring utredningar som syftar till myndighetsbeslut bör skärpas avsevärt och det behövs en tydligare lagstiftning kring dessa utredningar om hur de skall se ut och vad de minst bör innehålla. Barn till psykiskt sjuka respektive missbrukande föräldrar är ofta svikna av såväl föräldrarna som samhället. Dessa barn riskerar att själva hamna inom psykiatrin respektive att bli missbrukare. De behöver få berätta om sina erfarenheter och upplevelser för andra vuxna som kan lyssna och stödja. Psykiskt sjuka och missbrukande föräldrar som har vårdnaden om barn bör därför för barnens skull prioriteras i och sjukvårdens arbete och detta kan regleras med lagändring eller riktlinjer från . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Allmänna utgångspunkter för , punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So380 och 2005/06:So556 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:So258, 2004/05:So358 yrkandena 2-4, 2004/05:A350 yrkandena 2 och 8, 2005/06:Sf331 yrkandena 5 och 10, 2005/06:So469 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:So648 yrkande 9. Att använda ordet biståndsbedömning, för ekonomiskt bidrag till hushåll som är i behov av stöd från samhället för att klara sitt uppehälle, leder tankarna fel. Eftersom det är fråga om att staten på det sättet möjliggör för enskilda att få sina grundläggande behov tillfredsställda bör man i stället använda sig av ordet behovsbedömning. Barn till psykiskt sjuka respektive missbrukande föräldrar är ofta svikna av såväl föräldrarna som samhället. Dessa barn riskerar att själva hamna inom psykiatrin respektive att bli missbrukare. De behöver få berätta om sina erfarenheter och upplevelser för andra vuxna som kan lyssna och stödja. Psykiskt sjuka och missbrukande föräldrar som har vårdnaden om barn bör därför för barnens skull prioriteras i och sjukvårdens arbete och detta kan regleras med lagändring eller riktlinjer från . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Allmänna utgångspunkter för , punkt 1 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So648 yrkande 9 och avslår motionerna 2004/05:So258, 2004/05:So358 yrkandena 2-4, 2004/05:A350 yrkandena 2 och 8, 2005/06:Sf331 yrkandena 5 och 10, 2005/06:So380, 2005/06:So469 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:So556 yrkande 6. I 4 kap. 1 och 4 §§ socialtjänstlagen uppställs vissa krav för att kommunen skall betala ut försörjningsstöd. 4 § syftar främst på ungdomar som står utanför arbetsmarknaden. Vi menar att det är endast den paragrafen som ställer krav på personer som står utanför arbetsmarknaden. Det görs en felaktig tolkning av bestämmelsen i 1 § när kommunen stödjer sig på den senare och ställer krav på en arbetssökande att denne skall närvara på t.ex. ett jobbcentrum, om denne inte kan erbjudas någon meningsfull aktivitet där. bör ges i uppdrag att se över vilka förändringar som är nödvändiga för att säkra att arbetssökande i behov av försörjningsstöd behandlas i enlighet med 1 kap. 1 § socialtjänstlagen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Privatisering av , punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So469 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:So469 yrkande 1. Vi är positiva till att utvecklingen mot flera aktörer i fortskrider och vill gå vidare och släppa in en stor mängd enskilda alternativ i . Den allra bästa metoden är att tillämpa pengsystem. Detta är att föredra eftersom det skapar en stabilitet som gör att entreprenörer vågar satsa. I de fall där pengsystem inte går att tillämpa behövs det i gengäld en trovärdig plan för långsiktig och kontinuerlig upphandling. Socialsekreterare m.fl. som ägnar sig åt socialt arbete skall ha tillgång till en rik flora av arbetsgivare, arbetsmetoder och fortbildningsmöjligheter. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Privatisering av , punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So469 yrkandena 1 och 2. Det sociala arbetets stödjande respektive myndighetsutövande funktioner bör skiljas tydligare åt. Genom upphandling av tjänster kan den egna personalen få tydligare uppdrag, t.ex. skilda från behandlingsarbete och man slipper den rättsosäkerhet som kan upplevas genom sammanblandningen av hjälp och maktutövning. Den administrativa verksamheten kan minskas betydligt och arbetet inriktas på målsättning, utvärdering och kvalitetskontroll. Det bör på fältet göras en åtskillnad mellan den som skall stödja och hjälpa respektive den som skall kontrollera och granska. Vi är positiva till att utvecklingen mot flera aktörer i fortskrider och vill gå vidare och släppa in en stor mängd enskilda alternativ i . Den allra bästa metoden är att tillämpa pengsystem. Detta är att föredra eftersom det skapar en stabilitet som gör att entreprenörer vågar satsa. I de fall där pengsystem inte går att tillämpa behövs det i gengäld en trovärdig plan för långsiktig och kontinuerlig upphandling. Socialsekreterare m.fl. som ägnar sig åt socialt arbete skall ha tillgång till en rik flora av arbetsgivare, arbetsmetoder och fortbildningsmöjligheter. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Riksnormen, punkt 3 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So358 yrkande 5 och 2005/06:Sf331 yrkande 13. Riksnormen för socialbidrag bör avskaffas. Detta skulle göra det möjligt för kommunerna att anpassa nivån på bidraget till faktiska levnadskostnader och de olika förutsättningar som råder i kommunen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Villkor för försörjningsstöd, punkt 4 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf331 yrkandena 11 och 12, 2005/06:So224, 2005/06:So405 och 2005/06:So502. Socialkontoren bör ställa krav på motprestation från arbetsföra personer som söker ekonomiskt bistånd. Vi anser även att socialkontoren och arbetsförmedlingarna bör samordna sitt arbete bättre. Det kan t.ex. gälla att får uppgifter direkt från arbetsförmedlingen över om arbetsföra personer verkligen söker arbete eller inte. Om så inte är fallet kan socialbidraget stängas av direkt redan nu med nuvarande omfattning av socialtjänstlagen. Vi föreslår därför att arbetsförmedlingen får skyldighet att rapportera till huruvida klienter som söker socialbidrag verkligen står till arbetsmarknadens förfogande. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barns tillgångar och försörjningsstöd, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo228 yrkande 2.