bet · GT01KrU8 · 2006-02-07 00:00:00 — I betänkandet behandlas närmare 30 motionsyrkanden om idrottsfrågor väckta under allmänna motionstiden och 2005. Motionerna gäller frågor om folkhälsa, breddidrott, näridrottsplatser, tolerans- och etikfrågor, Handslaget, idrottsföreningars ekonomiska förutsättningar, sponsring, sportskytte, , internationella idrottsevenemang och idrottsfrågor inom EU. Samtliga dessa motioner avstyrks. I betänkandet finns 10 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:So470 yrkande 11 och 2005/06:Kr412 yrkande 8. Reservation 1 (kd, c) avslår motionerna 2005/06:Kr375 yrkande 5, 2005/06:Kr376 yrkande 37 och 2005/06:MJ351 yrkande 13. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr325. avslår motionerna 2004/05:Kr396 yrkande 3, 2005/06:L342 yrkandena 10 och 11, 2005/06:Kr373 yrkande 2 och 2005/06:Kr380 yrkande 11. Reservation 3 (kd) avslår motionerna 2005/06:Kr350 och 2005/06:MJ351 yrkande 16. Reservation 4 (m) Idrottsföreningars ekonomiska förutsättningar m.m. avslår motionerna 2005/06:Kr320, 2005/06:Kr373 yrkandena 12 och 13, 2005/06:Kr380 yrkande 5 och 2005/06:MJ351 yrkande 15. Reservation 5 (kd) Reservation 6 (v) avslår motionerna 2005/06:Kr373 yrkande 14 och 2005/06:Kr380 yrkande 7. Reservation 7 (v) avslår motion 2005/06:Ju305 yrkande 1. avslår motion 2005/06:Kr375 yrkande 12. Reservation 8 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Kr204, 2005/06:Kr334 yrkande 24 och 2005/06:Kr393. Reservation 9 (c) avslår motionerna 2005/06:Kr351 och 2005/06:Kr373 yrkande 17. Reservation 10 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr373 yrkande 22. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), (), () och (). Utskottet har i ett annat betänkande (bet. 2005/06:KrU15) avstyrkt runt 50 motionsyrkanden rörande idrottsfrågor. Dessa har behandlats i förenklad form mot bakgrund av att lika eller snarlika motionsyrkanden varit uppe till behandling så sent som . Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om idrottsrörelsens roll i folkhälsoarbetet eftersom yrkandena ligger väl i linje med de intentioner som finns inom bl.a. idrottsrörelsen och det arbete som pågår runt dessa frågor. Jämför reservation 1 (kd, c). framhåller i motion Kr412 (kd) att övervikt bland barn och ungdomar är ett växande problem som måste tas på största allvar och att det krävs ett batteri av åtgärder inom ett flertal politikområden. Idrottsrörelsen har enligt motionärerna en avgörande roll att spela för barns och ungdomars fysiska hälsa (yrkande 8). Opinionsbildning i folkhälsofrågor är enligt m.fl. (fp) en viktig uppgift som idrottsrörelsen med fördel kan fylla. Flera föreningar och förbund bedriver enligt motionärerna utöver sin ordinarie verksamhet speciella projekt för folkhälsa och friskvård i samarbete med landsting, kommuner och företag. Detta är enligt motionärerna positivt och bör kunna utvecklas ytterligare (So470 yrkande 11). Som motionärerna anger har idrottsrörelsen en viktig uppgift att fylla när det gäller frågor om ungdomars fysiska hälsa och folkhälsofrågor över huvud taget. Dessa frågor uppmärksammas också inom flera politikområden. Regeringen anför i budgetpropositionen att staten, kommunerna och idrottsrörelsen tillsammans måste pröva nya former för att bryta den utveckling som innebär att många människor i olika åldrar inte motionerar i tillräcklig omfattning, och som leder till sämre hälsa. Regeringen anser att det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till kvinnors och mäns motion och idrott. Även () tar i sin verksamhetsinriktning för 2006-2007 upp frågan om barns och ungdomars fysiska hälsa och anför bl.a. följande. Genom olika studier vet vi att en stor grupp unga människor lever ett fysiskt inaktivt liv. Huvuddelen av dessa ungdomar söker sig inte spontant till idrottsföreningarnas verksamhet. Genom samverkan med skolan kring dess uppdrag att erbjuda alla elever organiserad fysisk aktivitet varje skoldag kan idrottsrörelsen nå de barn och ungdomar som kanske allra bäst behöver sådan verksamhet. Ett av RF:s inriktningsmål för 2006-2007 är att fortsätta samverka med skolan för att aktivera fysiskt inaktiva barn och ungdomar. Ett annat sådant mål är att arbeta för att öppna dörrarna för fler som vill börja idrotta först i tonåren, bl.a. genom att utveckla verksamheter för ungdomar. Av intresse är också att den inom idrottsrörelsen pågående fyraåriga satsningen "Handslaget" går ut på att bl.a. öppna dörrarna för fler, satsa mer på flickidrotten och intensifiera samarbetet med skolorna. I budgetpropositionen anges att åtgärder ska vidtas inom ramen för "Handslaget" för att erbjuda flickor och pojkar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofrämjande aktiviteter utan krav på resultat. Utskottet uttalade (bet. 2004/05:KrU5) att () och till regeringen överlämnat ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Utskottet har inhämtat att detta material bereds i . Beträffande motionsyrkandet om att idrottsrörelsen har en viktig uppgift att fylla som opinionsbildare i folkhälsofrågor kan också noteras att motionsönskemålet överensstämmer med vad idrottsrörelsen skriver i sitt idéprogram . Där anges som motionärerna också nämner att många föreningar och förbund bedriver, förutom sin ordinarie verksamhet, speciella projekt för friskvård och folkhälsa, tillsammans med landsting, kommuner, skolor och olika företag, t.ex. inom ramen för Fysisk aktivitet på Recept (FaR). Detta är enligt idéprogrammet positivt för idrottsrörelsen och bör utvecklas vidare. anges att det är viktigt att betona att denna verksamhet ska ses som en uppdragsverksamhet och finansieras som sådan, byggd på speciella överenskommelser mellan de olika intressenterna. I sammanhanget kan också lyftas fram att RF håller på att ta fram en strategi för idrottsrörelsens roll i folkhälsoarbetet. Ett förslag kommer enligt RF att läggas fram till riksidrottsstyrelsen . Då motionsyrkandena ligger väl i linje med de intentioner som finns bl.a. inom idrottsrörelsen och det arbete som pågår avstyrker utskottet motionerna Kr412 (kd) yrkande 8 och So470 (fp) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden - om för tidig elitsatsning och om att idrott också måste finnas tillgänglig för barn och ungdomar som inte vill tävla - med hänvisning till de intentioner som finns och det arbete som pågår inom idrottsrörelsen. Utskottet avstyrker också motionsyrkande om vikten av att samhällets resurser kanaliseras till breddidrotten med hänvisning till att elitidrotten i hög grad finansieras av sig själv. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). framhåller i motion Kr376 att det inom alltför många idrottsföreningar finns tydliga inslag av en elitsatsning inom barnverksamheten trots att RF är tydlig i sitt budskap om att barnidrott ska vara rolig. Elitsatsningen bör enligt motionärerna motarbetas (yrkande 37). I motion Kr375 anför att idrott också måste finnas tillgänglig för barn och ungdomar som inte vill tävla. Enligt motionärerna är det viktigt att ledarna är uppmärksamma på detta och lägger upp träningen så att inte bara de bästa premieras (yrkande 5). Samhällets resurser ska enligt i första hand kanaliseras till flick-, pojk- och breddidrotten, dvs. den del av idrotten där de allra flesta kan vara med. Till breddidrotten räknas också handikapp-, korp- och motionsidrott (MJ351 yrkande 13). När det gäller motionsyrkandena om en tidig elitsatsning och att idrott måste vara tillgänglig också för barn och ungdomar som inte vill tävla, kan noteras att man i idrottsrörelsens idéprogram, "Idrotten vill", utgår från att idrott ska delas upp efter ålder och ambitionsnivå. Där sägs bl.a.: "Inom barnidrotten leker vi och ger barnen tillfälle att pröva på olika idrotter . Tävling är en del av leken och ska alltid ske på barnens villkor." RF har i sin verksamhetsinriktning för 2006-2007 uppmärksammat frågan och där angett bl.a. följande. I ungdomsidrotten är det naturligt att ambitionsnivån höjs och att kraven därmed ökar. För ungdomar med stort intresse och talang ges ofta goda förutsättningar i föreningarna. Tyvärr ägnas verksamhet för övriga ungdomar inte alltid samma intresse, vilket är ett skäl till att många lämnar den organiserade idrotten under tonåren. Ofta har dock också dessa ungdomar ett intresse av att, med andra motiv och drivkrafter, fortsätta att bedriva idrott. RF vill stimulera ungdomar till ett livslångt intresse för idrott och annan fysisk aktivitet och anser att det måste kunna erbjudas alternativ även för dem som gärna vill fortsätta idrotta enbart av lust och glädje. har på regeringens uppdrag genomfört en studie om unga och föreningsidrotten ("Unga och föreningsidrotten", 2005:9). Av studien framgår bl.a. att av alla barn och ungdomar är med i en idrottsförening. framgår det av studien att många barn och ungdomar av olika anledningar hoppar av föreningsidrotten. Vidare framgår att av dem som hoppar av lämnar föreningsidrotten till följd av omständigheter som de unga själva beklagar. Utskottet ser med stor tillfredsställelse att andelen barn och ungdomar som är med i en idrottsförening är så hög. Men denna höga andel gör det enligt utskottets uppfattning än viktigare att se till att så många som möjligt också ges förutsättningar att träna och trivas så att de stannar kvar. Här har enligt utskottets uppfattning idrottsrörelsen och dess ledare en viktig uppgift att fylla för att ge alla barn och ungdomar bra alternativ. Med hänvisning till det som anförts och till de intentioner som finns och det arbete som pågår avstyrker utskottet motionerna Kr375 (fp) yrkande 5 och Kr376 (fp) yrkande 37. Beträffande motionsyrkandet om att samhällets resurser i första hand ska kanaliseras till flick-, pojk- och breddidrott kan nämnas att två tredjedelar av det statliga stödet går till barn- och ungdomsidrotten, dels via LOK-stödet (Bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet), dels via "Handslaget". Elitidrotten finansieras i hög grad av sig själv. Utskottet uttalade när det gäller breddidrotten bl.a. följande (bet. 2004/05:KrU5). Breddidrotten svarar för den kvantitativt helt övervägande delen av idrottsrörelsens verksamhet. I den ryms såväl den omfattande barn- och ungdomsverksamheten som den breda motionsidrotten, men också den stora del av tävlingsidrotten som inte är elitidrott. har tidigare slagit fast att ett av syftena med statens stöd till idrotten är att statsbidraget ska stödja verksamhet som gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. Nämnas kan att antalet medlemmar inom idrottsrörelsen i åldern uppskattas till 3,4 miljoner varav kvinnorna utgör och männen . Med hänsyn till det anförda får motionen anses tillgodosedd. Motion MJ351 (mp) yrkande 13 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkande om att "Handslagets" satsning på näridrottsplatser ska gälla även andra platser än storstadsområden. m.fl. (s) är positiva till att av regeringens satsning på "Handslaget" riktas till speciellt prioriterade områden och att regeringen angett att pengarna kan användas till näridrottsplatser. Motionärerna anser dock inte, i motsats till regeringen, att man ska begränsa resurserna till etableringen av näridrottsplatser i storstadsområden. Det måste enligt dem vara behovet och det enskilda projektet som avgör om bidrag ska erhållas och inte dess lokalisering (Kr325). Näridrottsplatser, dvs. små flexibla anläggningar i bostadsområdena, är enligt utskottets uppfattning en viktig tillgång vid sidan av de traditionella idrottsanläggningarna. Dessa idrottsplatser har med tanke på närheten till hemmen lättare att dra till sig barn och ungdomar än de traditionella idrottsanläggningarna och kan på så sätt stimulera flera att idrotta. Utskottet är därför i likhet med motionärerna positivt till att fler näridrottsplatser etableras. Ansvaret att uppföra näridrottsplatser ligger i första hand på kommunerna. Såväl kommunala beslutsfattare som bostadsbolag har enligt RF blivet alltmer intresserade av dessa mindre anläggningar. Det finns också möjlighet att söka bidrag till näridrottsplatser inom ramen för RF:s bidrag till föreningsägda anläggningar. Därutöver kan, som motionärerna anger, bidrag utgå från satsningen "Handslaget" för etablering av näridrottsplatser i storstadsområden. Denna satsning har enligt RF sin grund i att man i storstadsområden, till skillnad från övriga landet, kan redovisa anläggningsrelaterade hinder för nyrekrytering av barn och ungdomar inom de flesta idrotter. I praktiken innebär detta enligt RF att stora grupper av barn och ungdomar tvingas att stå i kö för att komma i åtnjutande av organiserad idrottslig verksamhet. Genom utveckling av barnidrott i närmiljö kan enligt RF utrymme frigöras för ungdoms- och vuxenverksamhet i befintliga anläggningar. Vidare kan noteras att RF tillsatt ett anläggningsråd som arbetar med anläggningsfrågor ur ett strategiskt perspektiv. För att tillgodose behovet av anläggningar krävs enligt RF att kommunerna tar ansvar och tillsammans med de lokala idrottsföreningarna ser över anläggningssituationen och avsätter resurser, inte bara utan på för att undvika växande köer. Utskottet har inga invändningar mot att det inom "Handslaget" görs en prioritering av näridrottsplatser i storstadsområden. Men hänvisning härtill och till vad utskottet i övrigt anfört avstyrker utskottet motion Kr325 (s). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden som tar upp frågor om etik, mobbning, sexuella trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning. Jämför reservation 3 (kd) och särskilt yttrande (v). I motion Kr380 anför att idrotten ska välkomna alla utan hänsyn till t.ex. kön, ålder, socialt ursprung, etnicitet, funktionshinder eller sexuell läggning. Etikfrågorna ska enligt motionärerna alltid stå i förgrunden inom idrotten och fusk motarbetas. Staten ska därför ständigt stödja det pågående etikarbetet genom att betona vikten av detta i sin bidragsgivning (yrkande 11). framhåller i motion Kr373 att regeringen inom ramen för "Handslaget" bör lägga vikt vid att idrottsrörelsen lyfter fram de idrottsetiska frågorna (yrkande 2). anser i motion L342 att det bör göras en utredning angående HBT-personers (homosexuella, bisexuella och transpersoner) situation inom idrottsvärlden, dels på elit- och amatörnivå, dels inom barn-, ungdoms- och vuxenidrotten (yrkande 10). I samma motion, yrkande 11, framhåller motionärerna att eftersom staten, landstingen och kommunerna ger betydande ekonomiskt stöd till idrottsrörelsen bör ett krav kopplas/villkoras till att det tas fram, uppdateras och genomförs handlingsplaner/policy för HBT-personer inom idrottsrörelsen. Enligt motionärerna bakom motion 2004/05:Kr396 (mp, fp, v, c) bör HBT-frågorna inom idrottsrörelsen uppmärksammas betydligt mer än vad som har varit fallet . Inte minst gäller detta ungdomsidrottens roll att förmedla värderingar och motarbeta homofientlig jargong, liksom dold eller öppen diskriminering samt ren mobbning av homofobisk eller HBT-fientlig art (yrkande 3). Såväl i idrottsrörelsens idéprogram som i RF:s verksamhetsinriktning för 2006-2007 anges att idrottsrörelsen ska vara öppen för alla, oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt oavsett fysiska eller psykiska förutsättningar. I idéprogrammet anges vidare att trovärdighet blir ett alltmer centralt begrepp. I förbund och föreningar ska man därför se till att verksamheten till både form och innehåll lever upp till de mål idrottsrörelser sätter upp och vill stå för. Såväl för att rekrytera idrottsutövare och engagera ideella ledare som för att legitimera samhällsstödet och vara attraktiv inom den privata sektorn ska idrottsrörelsen föra en aktiv intern debatt om idrottens etik och trovärdighet. Genom utbildning och kontinuerligt utvecklingsarbete ska idrottsrörelsen inom förbund och föreningar säkra kvaliteten i verksamheten. Beträffande motionsyrkandet om att de idrottsetiska frågorna bör lyftas fram inom ramen för "Handslaget" kan nämnas att ett av de fem prioriterade områdena inom "Handslaget" är kampen mot droger (alkohol, tobak och dopning). av projektet har nära fördelats till 6 187 projekt och av dessa riktar sig ca 300 till "kampen mot droger". När det gäller åtgärder mot sexuell diskriminering m.m. inom idrotten antog RF en policy och handlingsplan mot sexuella trakasserier och sexuell diskriminering inom idrotten. Policyn har redigerats och tryckts om och i dess nya lydelse uttalas bl.a. att det är oacceptabelt att sexuella trakasserier förekommer inom idrotten. I sin verksamhetsinriktning för 2006-2007 har RF angett att man utifrån en antagen policy ska sprida kunskap och information om frågor rörande HBT, dvs. homo-, bi- och transsexualitet, och om de berördas situation inom idrottsrörelsen. Vidare ska RF i samverkan med verka för utbildning om idrottens sociala betydelse och om metoder för att förebygga och ingripa mot alla former av mobbning och trakasserier. Vidare kan påpekas att RF deltar i ett paraplyprojekt inom ramen för EU-programmet . Projektet är ett utvecklingspartnerskap mellan , Handikappförbundens samarbetsorgan, , och RF. Dess syfte är att öka intresset och kunskapen om mångfald på arbetsplatsen samt skapa opinion mot all diskriminering på grund av kön, etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning. Genom kanaler som webbtidning, böcker och seminarier vill paraplyprojektet informera och påverka både beslutsfattare och medier. har tidigare slagit fast idrottens självständiga ställning och framhållit att idrottsrörelsen upprätthåller sin självständighet genom att själv lägga fast målen för verksamheten medan staten i sin bidragsgivning endast anger de övergripande syften som bidragen har. Ett av dessa syften är att främja god etik. Utskottet är inte av någon annan uppfattning och delar därför inte motionärernas uppfattning att staten ska koppla krav till bidragsgivningen. I likhet med vill utskottet dock påtala vikten av att aktiva, föräldrar och idrottsledare arbetar med attityder och värderingar och hjälper till att öka förståelsen och respekten för skrivna och oskrivna regler inom idrotten. I detta arbete ser utskottet utbildningen av ledare och tränare som en väldigt viktig väg att gå för att förebygga mobbning och trakasserier. Med hänsyn till det arbete som bedrivs inom idrottsrörelsen och till vad utskottet anfört avstyrks motionerna Kr373 (kd) yrkande 2, Kr380 (v) yrkande 11, 2004/05:Kr396 (mp, fp, v, c) yrkande 3 samt L342 (mp, -) yrkandena 10 och 11. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om en fortsatt satsning på "Handslaget" och om att ändra inriktning på denna satsning till en "folkhälsomiljard", med hänvisning till att utskottet vill avvakta med ett ställningstagande till dess utvärderingen av "Handslaget" är klar. Jämför reservation 4 (m). har beslutat om en fyraårig satsning, "Handslaget", innebärande att idrottsrörelsen tillförs sammanlagt från AB . Satsningen omfattar idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet och pågår t.o.m. . Pengarna används för att stödja och uppmuntra idrottsföreningar och förbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickidrotten, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. och framhåller i motion Kr350 (m) att det är viktigt att idrottsrörelsen får besked om vad som ska hända när satsningen på "Handslaget" är slut. För att effekterna av "Handslaget" ska bli långvariga krävs enligt motionärerna långsiktigt engagemang. Idrotten bör därför enligt motionärerna ges besked att det samlade stödet kommer att fortsätta på minst samma nivå även . anser i motion MJ351 att "Handslaget" (idrottsmiljarden) är ett lovvärt projekt och att det finns anledning att fundera över ett mer långsiktigt bidrag när projektet avslutas och utvärderingen är gjord. En invändning som motionärerna lyfter fram är att projektet stöder fysisk aktivitet som innebär tävling. föreslår att "idrottsmiljarden" i stället görs om till en "folkhälsomiljard" i samband med att avtalet med löper ut. Fysisk aktivitet som inte innehåller tävlingsmoment är enligt motionärerna väl så viktig för folkhälsan och vänder sig till betydligt bredare grupper (yrkande 16). "Handslaget" har enligt RF engagerat tusentals ledare samt uppemot 370 000 flickor och pojkar i olika åldrar. Satsningen har också involverat ca 8 000 idrottsföreningar. Dessutom arbetar enligt RF samtliga 68 specialidrottsförbund (SF) och 21 distriktsidrottsförbund (DF) för att öppna dörrarna för fler och aktivera dem som inte spontant söker sig till idrottsföreningar. RF håller på att utvärdera "Handslaget". RF har antagit en utvärderingsplan och har avsatt för forsknings- och utvärderingsprojekt om "Handslaget" och dess effekter för idrottsrörelsen och samhället. Av dessa medel går i forskningsbidrag till 22 projekt inom tio olika lärosäten. Det är enligt RF en flora projekt som täcker in alla fem prioriterade områden inom "Handslaget". Utskottet ser mycket positivt på det arbete som har bedrivits inom ramen för "Handslaget" och anser att det är väl valda områden som satsningen avser. Utskottet vill dock avvakta med att ta ställning till en eventuell fortsättning av satsningen eller en ändring av dess innehåll till dess utvärderingen är klar. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna Kr350 (m) och MJ351 (mp) yrkande 16. Idrottsföreningars ekonomiska förutsättningar m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för idrottsföreningar och om att utreda hur idrottsstödet skulle påverkas av en avreglering av spelmarknaden. Jämför reservationerna 5 (kd) och 6 (v). framhåller i motion Kr373 att idrott är viktig även utanför skolan och att det är angeläget att medlems- och träningsavgifterna för barn hålls nere så att alla har möjlighet att delta (yrkande 12). I samma motion yrkande 13 anför motionärerna att samhället har ett övergripande ansvar för ett aktivt idrottsliv och att det är viktigt att idrotten får ett stabilt och förutsägbart statligt stöd. Motionärerna anser att det är olyckligt för idrottsrörelsen med kortlivade projekt med tillfälligt tillskjutna medel. I motion Kr320 (s) anför och att en översyn bör övervägas för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för ungdomsverksamheten inom idrottsföreningar. Motionärerna framhåller att Svenska Spels vinster skulle kunna användas i detta syfte. Så länge idrotten lever upp till eller arbetar seriöst mot uppställda mål är det enligt logiskt med ett långsiktigt statligt stöd på en säkerställd nivå. anser att regeringen bör utreda hur en mer långsiktig och förutseende planering ska göras möjlig för idrottsrörelsen (Kr380 yrkande 5). framhåller i motion MJ351 att partiet av flera skäl inte vill ha en avreglerad spelmarknad bl.a. därför att pengarna till idrottsrörelsen då minskar. Motionärerna anser att regeringen bör utreda hur idrottens stöd skulle påverkas av en avreglering av spelmarknaden (yrkande 15). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att medlems- och träningsavgifterna hålls nere så att fler har råd och möjlighet att idrotta. Ett av "Handslagets" prioriterade områden är som ovan anförts att hålla tillbaka avgifterna. av satsningens 6 187 projekt första året hade det som syfte. Med hänsyn till de satsningar som görs för att hålla tillbaka avgifterna avstyrker utskottet motion Kr373 (kd) yrkande 12. Beträffande motionsyrkandena om de ekonomiska förutsättningarna för idrottsrörelsen kan nämnas att statens samlade stöd till idrotten har ökat kraftigt . Stödet uppgick till , varav över statsanslaget, och 2005 till , varav över statsanslaget. Två tredjedelar av det statliga idrottsstödet kommer från AB .