bet · GT01AU2 · 2006-02-07 00:00:00 — I samband med riskbedömning och anpassning av åtgärder har även nya regler tillkommit beträffande arbetstagare som kan vara särskilt känsliga för buller. Utskottet konstaterar att AV med anledning av EU:s bullerår 2005 genomfört en särskild kampanj mot buller i arbetslivet . Totalt inspekterades drygt 1 700 tillverkningsföretag för att kontrollera hur dessa förebygger buller i sin verksamhet. Av de inspekterade företagen följde 1 250 på en eller flera punkter inte gällande bullerföreskrifter. Arbetsgivarna får nu ett föreläggande om att åtgärda bristerna. I samband med kampanjen erbjöd AV också de inspekterade arbetsgivarna ett seminarium inriktat på hur man bör arbeta med bullerproblem. Här kan också nämnas att givit ut nya allmänna råd avseende buller inomhus (SOSFS 2005:6 (M)) och höga ljudnivåer (SOSFS 2005:7 (M)).Under ledning av har 108 kommuner deltagit i ett nationellt tillsynsprojekt som rör höga ljudnivåer från musik, bl.a. på diskotek, konserter och gym. Utskottet vill också erinra om vad som ovan redovisats om att AV under 2004-2006 prioriterat insatser inom vissa branscher. Bland annat ska hälso- och sjukvård, omsorg och sociala tjänster samt skola prioriteras. Detta är branscher med hög andel kvinnor anställda och också branscher där bullernivån diskuterats . Vecka 5/2006 genomförde AV en särskild inspektion av ljudnivån inom 500 förskolor, skolor och fritidshem för att rikta uppmärksamhet på vad man kan göra för att sänka bullernivån. AV har vidare givit ut som vänder sig till rektorer, skyddsombud, elevskyddsombud och alla andra som är verksamma inom skolan. Här finns goda exempel på hur skolor har löst olika arbetsmiljöproblem, bl.a. bullerproblem, och presenterar en modell för hur såväl elever som skolans personal kan engageras i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Utskottet vill understryka att arbetsgivarna inom ramen för sitt systematiska arbetsmiljöarbete måste undersöka, bedöma och åtgärda de risker som buller förorsakar. Det handlar om att mäta den dagliga bullerexponeringen, vidta åtgärder och ta fram handlingsplaner. Med hänvisning till vad som ovan anförts om nya föreskrifter och pågående arbete på området anser utskottet att något initiativ på området inte är påkallat. Utskottet avstyrker motionerna A227 (s) och Bo304 yrkande 5 (mp). och (båda s) pekar i motion A348 på att man på vissa arbetsplatser har problem med värme och kyla. Det finns inga regler som uttryckligen kräver att arbetet avbryts på grund av tillfälligt låg temperatur inomhus. Motionärerna anser att lagstiftning om temperaturer på arbetsplatser bör utredas. Som motionärerna påpekar finns det inga regler som uttryckligen kräver att arbetet avbryts på grund av tillfälligt avvikande temperatur inomhus. Av 2 kap. 1 och 4 §§ AML framgår att arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende och att de arbetshygieniska förhållandena när det gäller luft ska vara tillfredsställande. Regler om rumsklimat finns också i AV:s föreskrifter Arbetsplatsens utformning (AFS 2000:42) 31-33 §§. Här anges att lokaler för arbete året om i regel ska ha värmeinstallationer. I kommentarer till paragraferna anges att värmeinstallationen bör beräknas så att den normalt har kapacitet för att hålla en lufttemperatur om minst i vistelsezonen för stillasittande arbete som är fysiskt mindre ansträngande. AV uppger på sin hemsida att om lufttemperaturen vid lätt och stillasittande arbete varaktigt avviker från 20-24ºC (20-26ºC ) finns det anledning att se till att det termiska klimatet undersöks närmare. Människan är känslig och upplever obehag även vid små avvikelser från det idealiska termiska klimatet. Värme som förloras till omgivningen balanseras normalt av kroppens egen värmeproduktion. I ett svalt rumsklimat, liksom vid ojämn avkylning, inträder obalans och tilltagande obehag. Leder och muskler antas löpa risk för belastningsskador när de avkyls lokalt. Detta gäller även t.ex. nacke och axlar vid kontorsarbete. Även arbetsförmågan påverkas. En företagsekonomisk aspekt samverkar alltså med arbetsmiljökraven. Nedkylning ger nedsatt muskelfunktion och sämre kraft och precision. Det är t.ex. svårt att skriva med kalla fingrar. Både obehag och nedkylning påverkar förmågan att tänka och observera. Även små avvikelser från idealisk temperatur ökar felfrekvensen och olycksfallsrisken i arbetet, tydligast vid t.ex. monteringsarbeten men även vid kontorsarbete. Även om det inte finns regler som uttryckligen kräver att arbetet avbryts på grund av tillfälligt låg temperatur inomhus kan arbetet i extrema fall, enligt information på AV:s hemsida, ändå behöva avbrytas. Kyla i kontorslokaler skulle kunna inträffa t.ex. vid tillfälligt fel på värmeanläggning eller strömförsörjning. Vilka åtgärder som i sådana fall är lämpliga för att kunna fortsätta arbetet i väntan på reparation måste bedömas från fall till fall. Utskottet vill erinra om att det vid arbetsmiljöproblem ska göras en riskbedömning. Normalt föreligger det emellertid ingen risk för omedelbar eller allvarlig fara för liv och hälsa vid låga inomhustemperaturer t.ex. vid tillfälligt fel på värmeanläggningen, enligt AV:s bedömning. Arbetsgivaren har emellertid alltid möjlighet att ta ansvar för arbetsmiljön och avbryta arbetet. Utskottet anser inte att motion A348 (s) bör föranleda någon åtgärd. () förespråkar i motion A228 att försiktighetsprincipen ska användas på arbetsplatser med stor utsatthet för elektromagnetiska fält. Det är viktigt med mätning och reducering av eventuell hälsofarlig exponering för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält framhåller motionären. och (båda mp) anser i motion Bo277 yrkandena 11 och 13 att det behövs ett förenklat förfarande för sanering av elektromiljön på arbetsplatser och sjukhus liksom på myndigheter och i offentlig miljö. Motionärerna anser att den samlade strålningsmiljön på arbetsplatser utgör ett växande miljöproblem. Det behövs en sanering så att strålnings- och elöverkänsliga personer kan arbeta vidare som miljön för alla förbättras. Utskottet behandlade i betänkande 2004/05:AU6 motionsförslag med liknande frågeställningar som de nu aktuella motionerna. Utskottet hänvisar till den omfattande bakgrunden och ställningstagandet där (s. 28-32). Utskottet vill än en gång understryka att försiktighetsprincipen ska tillämpas på arbetsplatser där det förekommer elektromagnetiska fält. Detta är också den inställning som kommit till uttryck i en vägledning om hälsorisker och elektromagnetiska fält som utarbetats i en arbetsgrupp med företrädare för , , , och dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen (numera AV). Vägledningen benämns Myndigheternas försiktighetsprincip om lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Här kan också nämnas att () i allmänna råd har angivit referensvärden för allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Sådana fält ger upphov till icke-joniserande strålning som vid mycket starka fält (långt högre än de referensvärden som fastställts av SSI) kan orsaka akuta skador. SSI:s allmänna råd baseras på riktlinjer från den internationella för icke-joniserande strålning (ICNIRP). SSI uppger att det är ytterst ovanligt att strålningsnivåerna till allmänheten från elektromagnetiska fält överstiger ICNIRP:s riktlinjer. Vanligtvis ligger nivåerna långt under riktlinjerna. SSI anser sig ha en viktig uppgift i att följa kunskapsläget beträffande hälsoeffekter och vid behov vidta åtgärder. Institutet följer kunskapsläget framför allt genom sitt vetenskapliga råd för elektromagnetiska fält som tillsattes 2002 och som består av framstående internationella experter. Rådet rapporterar till generaldirektören om elektromagnetiska fält och hälsa. Den senaste årsrapporten överlämnades . Rapporten finns tillgänglig på SSI:s hemsida. Rådets rapport är att det inte framkommit någon ny kunskap som ändrar nuvarande riskbedömningar. Enligt uppgift från SSI kommer en rapport om lågfrekventa elektromagnetiska fält och eventuella hälsorisker att publiceras . När det gäller AV:s bedömning av risker förknippade med elektromagnetiska fält kan nämnas att denna fråga tas upp i bl.a. en konsekvensutredning till föreskrifter från AV om medicinska kontroller i arbetslivet som beslutades av verkets styrelse . Utskottet delar AV:s uppfattning att den av myndigheterna antagna försiktighetsprincipen bör tillämpas. Att vidta mer långtgående åtgärder än så för att minimera elektromagnetiska fält på en arbetsplats och komma ned till värden som ligger långt under vad som kan betraktas som normalt är dock enligt AV inget som reservationslöst kan rekommenderas. Besvär av den karaktär som rapporteras vid elöverkänslighet kan nämligen uppkomma till följd av en rad olika påfrestningar av såväl fysisk art (temperaturförhållanden, irriterande damm, giftiga gaser, fysisk belastning) som av psykologisk karaktär (oro, stress). Personer med sådana besvär bör därför enligt medicinsk expertis inom AV i första hand få individuellt anpassad hjälp med eventuell sanering av arbetsmiljön med avseende på alla dessa faktorer, en medicinsk bedömning för att inte förbise alternativa förklaringar till besvären samt olika personliga stödåtgärder som innefattar största respekt för den drabbades situation. I detta sammanhang kan också nämnas att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) av regeringen fått i uppdrag att bevaka forskning om elöverkänslighet. Inom ramen för detta uppdrag ska rådet dokumentera och rapportera om kunskapsläget. Den senaste rapporten, Forskning om elöverkänslighet och andra effekter av elektromagnetiska fält, lämnades . Rapporten finns publicerad på FAS hemsida. Utifrån vad som redovisats samt den tidigare redovisningen i betänkande 2004/05:AU6 drar utskottet slutsatsen att betydande nationell och internationell uppmärksamhet ägnas åt att kartlägga förekomsten av risker med elektromagnetiska fält liksom åt forskning på området. Utskottet konstaterar att försiktighetsprincipen innebär att nödvändiga åtgärder ska vidtas i takt med att eventuella risker identifieras. Motionerna A228 (mp) och Bo277 yrkandena 11 och 13 (mp) avstyrks därmed. begär i motion A251 yrkandena 1-3 att AV får i uppdrag att ta fram underlag till gränsvärde när det gäller små superfina partikelbundna isocyanater. AV bör också utarbeta en strategi för att samordna forskningen kring isocyanater samt arbetet vad gäller de superfina partiklarna. anser att AV måste kunna erhålla bättre underlag från forskningen för att kunna sätta hygieniska gränsvärden. Detta måste säkerställas då verket inte bedriver forskning numera. Utskottet har uppmärksammat frågor om isocyanatforskning. Utskottet har uttalat att man ser isocyanaterna som ett mycket allvarligt arbetsmiljöproblem. I samband med budgetbehandlingen har utskottet ställt sig bakom förslag om medelsanvisning till isocyanatforskning. anvisade under anslaget 23:2 säkerställa viss isocyanatforskning i (prop. 2002/03:1 utg.omr. 14, bet. 2002/03:AU2, rskr. 2003/04:79). Totalt har betalts ut , 2004 och 2005. Verksamheten i bedrivs under ledning av . har i motion A251 föreslagit att AV ska få i uppdrag att ta fram underlag till gränsvärde när det gäller små superfina partikelbundna isocyanater. Vidare bör AV utarbeta en strategi för forskning kring isocyanater och få bättre underlag från forskningen. Utskottet har i betänkande 2004/05:AU6 behandlat likartade frågeställningar och konstaterat att kartläggning av forskningsläget ingår i förberedelserna för revidering av arbetsmiljöföreskrifterna om hygieniska gränsvärden, vilka omarbetas ungefär . I betänkande 2002/03:AU5 (s. 18-19) har utskottet redovisat huvuddragen i de arbetsformer som tillämpas vid utarbetandet av hygieniska gränsvärden. Den kriteriegrupp inom som på begäran av AV tar fram vetenskapligt underlag för föreskrifterna om hygieniska gränsvärden studerar inte enbart den forskning som genomförts i utan genomför också litteraturstudier avseende internationell forskning och går igenom kriteriedokument framtagna av exempelvis , EU-organ och amerikanska miljömyndigheter. I kriteriegruppen ingår ett 20-tal personer, varav flertalet representerar svenska forskningsinstitutioner och olika vetenskapliga discipliner. Även fackliga företrädare ingår i gruppen. Representanter för AV är adjungerade dit. Kriteriegruppen har insamlat och utvärderat information om isocyanater. Gruppens slutsatser om isocyanater, liksom om andra ämnen, sammanfattas i ett vetenskapligt underlag som publiceras i en samlingsvolym i publikationsserie Arbete och Hälsa. Underlagen kan uppdateras på begäran av AV när ny kunskap tillkommit. Fortlöpande förs en dialog mellan AV och kriteriegruppen så att båda parter är informerade om när ny kunskap finns att tillgå. Slutsatserna från kriteriegruppen utgör ett av flera underlag när AV utformar ett förslag till hygieniskt gränsvärde med tillhörande konsekvensbeskrivning. Om det förflutit sedan kriteriegruppens rapport publicerades kan uppgifterna kompletteras med slutsatser från nya forskningsrön. AV väger i sin konsekvensbedömning även in faktorer av ekonomisk och teknisk art. Konsekvensbedömningarna publiceras i AV:s rapportserie som finns tillgänglig på verkets hemsida. Enligt utskottet ligger det ovan beskrivna tillvägagångssättet i linje med vad föreslagit om kartläggning av isocyanatforskningen. Utskottet kan konstatera att hälsoproblemen kring isocyanater är väl uppmärksammade inom forskning och föreskriftsarbete, även om ytterligare kunskapsunderlag behövs. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande att det är av stort värde att beslutsprocessen kring föreskriftsarbetet och det vetenskapliga underlaget för detta präglas av så stor öppenhet som möjligt, bl.a. genom den ovan beskrivna publiceringen. Enligt vad utskottet inhämtat bedrivs isocyanatforskning på flera håll i . De olika forskningscentrum som bedriver isocyanatforskning kan sägas utgöra komplement till varandra. Med hänvisning till pågående forskning och föreskriftsarbete kan något initiativ från utskottets sida inte anses påkallat. Motion A251 yrkandena 1-3 (v) avstyrks. pekar i motion A368 yrkande 6 på AV:s behov av forskning för att kunna sätta gränsvärden. Med den mängd nya ämnen som kommer ut på marknaden är det nödvändigt att säkra tillgången på relevant forskning. Verket har numera ingen egen forskning. En arbetsgrupp bör därför tillsättas för att se över hur AV långsiktigt ska kunna säkra tillgången till bra beslutsunderlag. Vad gäller motion om forskning för att kunna sätta gränsvärden vill utskottet hänvisa till den redovisning som gjorts ovan i avsnittet om isocyanater där utskottet dels hänvisar till redogörelsen i betänkande 2002/03:AU5 (s. 18-19), dels redovisar hur kriteriegruppen inom på begäran av AV tar fram vetenskapligt underlag för föreskrifterna om hygieniska gränsvärden. Kriteriegruppen studerar inte enbart den forskning som genomförs i utan genomför också litteraturstudier avseende internationell forskning och går igenom kriteriedokument framtagna av exempelvis , EU-organ och amerikanska miljömyndigheter. Slutsatser från kriteriegruppen utgör ett av flera underlag när AV utformar ett förslag till hygieniskt gränsvärde med tillhörande konsekvensbeskrivning. Att AV får tillgång till ett kvalificerat forskningsunderlag är av vital betydelse vid fastställande av gränsvärden. Utskottet anser emellertid inte att något initiativ behövs med anledning av motion A368 yrkande 6 (v). Arbetsmiljöförhållanden i viss bransch eller för viss grupp m.m. tar i motion Ub590 yrkande 29 upp frågan om förskolebarnens situation. De anser att barnens arbetsmiljö måste tas på större allvar och att förskolebarnen ska omfattas av AML. Den utredning som har att se över vissa delar av AML bör få i uppdrag att omformulera lagen till att även omfatta förskolebarnen. Också tar upp förskolebarnens situation. I motion Ub426 yrkande 10 pekar man på att dagens stora barngrupper ofta leder till en ohälsosam miljö med bl.a. en orimligt hög ljudnivå. Förskolebarnen omfattas inte av AML, därför kan det vara svårt att åtgärda problemen med brister i arbetsmiljön. anser att förskolebarnen ska omfattas av AML. och (båda s) anser i motion A265 yrkandena 1-3 att en bred översyn bör övervägas av au pair-verksamheten i och omfattningen av eventuell svart verksamhet. Det bör klargöras vilken kontrollinstans som ska garantera efterlevnaden av reglerna på området. Information bör lämnas på olika språk om rättigheterna för utländska medborgare verksamma som au pair i . tar upp frågan om anpassning av arbetsmiljön till äldre arbetstagares förutsättningar i motion A368 yrkande 7. Partiet hänvisar till bedömning att det finns anledning att göra en samlad redovisning av arbetsgivarens ansvar i hälsoarbetet bland de äldre. Kravet på en samlad redovisning är väsentligt och bör verkställas. () tar i motion A211 upp arbetsgivarens ansvar för olika anpassningsåtgärder. Motionären oroas över att synskadades konkurrensvillkor håller på att försämras genom att numera tolkar lagen hårdare än tidigare så att AV:s bedömning av vad som är "tillfredsställande arbetsmiljö" innebär att det blivit allt större fokus på AML och arbetsgivarens ansvar för olika anpassningsåtgärder. Det kan inte ha varit lagstiftarens mening att ansvarsfördelningen kring arbetsmiljöfrågorna ska försvåra utsatta gruppers möjligheter på arbetsmarknaden. Regeringen bör därför överväga en översyn av gällande bestämmelser och tolkningen av begreppet "tillfredsställande arbetsmiljö" i AML. Alkohol och andra droger konstaterar i motion A418 yrkande 9 att det finns en bred uppslutning kring målet att arbetslivet och arbetsplatserna ska vara drogfria. På många arbetsplatser finns en väl fungerande verksamhet för att fånga upp arbetskamrater med alkohol- och drogproblem. Detta koncept bör spridas till fler arbetsplatser. () vill enligt motion A301 att regeringen verkar för att ta bort åldersgränser, där det är möjligt, för att skapa ett bättre krogklimat och ett större erfarenhetsutbyte mellan yngre och äldre. Med en mer åldersintegrerad krogmiljö skulle de svenska dryckesvanorna se annorlunda ut, anser han. Detta skulle skärpa den sociala kontrollen och stävja skadegörelse. anser enligt motion Ju386 yrkandena 2 och 3 att ensamarbete i nattöppna butiker ska förbjudas. Det viktigaste brottsofferarbetet som kan vidtas är att förebygga brott. Att antalet rån ökar i nattöppna butiker där en person arbetar ensam är inte förvånande. anser att en dialog ska inledas med näringslivet för att öka medvetenheten och kunskapen om näringsidkarnas ansvar för det brottsförebyggande arbetet och lyfta fram goda exempel. och (båda s) tar i motion A349 upp frågan om rån, hot och våld i butiker och förespråkar ett förbud mot ensamarbete. och (båda s) framhåller i motion A393 att hot och våld mot anställda i kollektivtrafiken är ett problem i hela . Ingen ska behöva gå till sin arbetsplats och vara rädd. Därför krävs det skärpta arbetsmiljökrav i kollektivtrafiken t.ex. genom att införa att all kontantbetalning tas bort, fler vakter på fordon och i terminaler, dubbelbemanning på en rad arbetsuppgifter och fler övervakningskameror. poängterar i motion 2004/05:Ub470 yrkande 15 att det är allas ansvar att skapa trivsel och motverka mobbning på arbetsplatsen. Arbetsgivaren har enligt lag en rad åligganden. Partiet hänvisar till att använda internkontrollen av arbetsmiljön som ett redskap mot arbetslivsrelaterad vuxenmobbning. och (båda s) pekar i motion A230 på att Arbetslivsdelegationen föreslog att ett resurscentrum för mobbade skulle inrättas. Där skulle ingå att inventera och utveckla rehabiliteringsmetoder, följa och initiera forskning, kunskapsspridning, information, utbildning samt att utveckla samverkansformer. Verksamheten skulle utvecklas i nära samarbete med frivilliga nätverk som finns för mobbade, olika samhällsforskare och enskilda experter. Resurscentrets viktigaste uppgift skulle vara att stödja den mobbade i den akuta krisen. Motionärerna anser att detta centrum nu bör inrättas. I motion A226 av samma motionärer konstateras att mobbning/kränkande särbehandling är en form av diskriminering som inte faller under diskrimineringslagstiftningen. Möjligheten att inkludera kränkande särbehandling/mobbning i diskrimineringslagstiftningen bör övervägas. Genom en lagstiftning som klart visar att mobbning är en brottslig verksamhet med rättsliga påföljder skulle problemet uppmärksammas. () föreslår i motion A231 att en handlingsplan med en nollvision tas fram för att stödja arbetet mot vuxenmobbning. Med anledning av förslagen i motion Ub590 yrkande 29 och motion Ub426 yrkande 10 om att förskolebarn skulle omfattas av AML konstaterar utskottet att utredningen om översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (N 2004:11) redan har i sina direktiv (dir. 2004:91, 2005:114) att utreda om tillämpningsområdet för AML bör utvidgas till att också omfatta barn i förskola och fritidshem. Utredningen ska belysa om det saknas en effektiv tillsyn som skydd för förskole- och fritidshemsbarnens hälsa och säkerhet. I detta ska ingå en prövning av om AV är den myndighet som har de bästa förutsättningarna för att utföra tillsynen för barn och elever i förskola och fritidshem. Utredningen ska vidare klarlägga och ta hänsyn till vilka resurser och vilken kompetens som en tillsyn på detta område som grundas på AML kräver. Med anledning av motion vill utskottet även hänvisa till vad som ovan redovisats under avsnittet om buller om särskilda inspektioner av ljudnivån inom förskolor, skolor och fritidshem /2006. Inspektionerna görs för att särskilt rikta uppmärksamhet på vad man kan göra för att sänka bullernivån i verksamheterna. Utskottet anser inte att något initiativ från sida behövs. Motionerna Ub426 yrkande 10 (c) och Ub590 yrkande 29 (kd) avstyrks. I motion A265 (s) begärs en översyn av au pair-verksamheten. Bestämmelser om au pair-anställdas arbetsmiljö finns i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Lagen innehåller bestämmelser om arbetstid och skydd mot ohälsa m.m. Dessutom innehåller den bestämmelser om ingående och upphörande av anställningsavtal m.m. och om tillsyn. AV är tillsynsmyndighet. Enligt bestämmelsen om tillsyn i lagens 15 § gäller att undersökning på arbetsställe endast ska ske på begäran eller om det finns någon annan särskild anledning. Utskottet noterade vid behandlingen av liknande motioner i betänkande 2004/05:AU6 att statsrådet i ett frågesvar konstaterat att det finns arbetsmiljöregler och arbetstidsregler för de au pair-anställda. Problemet är att reglerna inte följs och att myndigheterna inte känner till var missförhållandena finns. Att finna en praktisk lösning på problemet är inte helt lätt. Statsrådet ansåg att en förbättring borde kunna åstadkommas genom bättre information till dem som söker au pair-anställning om deras rättigheter. Utskottet delade statsrådet uppfattning om behovet av lättillgänglig information till utländska arbetssökande respektive arbetstagare om rättigheterna i svenskt arbetsliv. Utskottet kan konstatera att ett samarbete mellan och AV resulterat i att information om lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete nu finns på liksom en länk till AV. I anslutning till vad som anförts här om au pair-arbete bör nämnas att det i det tidigare nämnda uppdraget om en översyn (dir. 2004:91) av vissa delar av AML ingår att pröva lämpligheten av att upphäva undantaget i AML när det gäller arbete i arbetsgivarens hushåll. Om ett upphävande av undantaget föreslås, ska utredaren lämna förslag om nödvändiga ändringar i lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. Utskottet avstyrker med det anförda motion A265 yrkandena 1-3 (s). Frågan om anpassning av arbetsmiljön till äldres förutsättningar tas upp av i motion A368 yrkande 7. Enligt 3 kap. 3 § AML ska arbetsgivaren anpassa arbetsförhållandena eller vidta annan lämplig åtgärd med hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet.