bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — För att det skallbli lättare att få en överblick över de 39 anslageninom kulturpolitikområdet har de inordnats inommindre ämnesområden genom underrubriker.Förslag i motioner om nya anslag har inordnatsunder egna rubriker inom respektive politikområde.2 Kulturpolitik2.1 Vissa övergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- nya kulturpolitiska mål, jämför reservation1 (fp),- efterlevnaden av de kulturpolitiska målenoch frågan om strukturer förkulturpolitiken, jämför reservation 2 (v),- nya metoder och verksamhetsformer för attnå de kulturpolitiska målen, jämförreservation 3 (c),- utgångspunkten för kulturpolitiken, jämförreservation 4 (m),- skolans roll i kulturlivet, jämförreservation 5 (m),- ungdomars delaktighet i kultur, jämförreservation 6 (c),- funktionshindrade konstnärers behov, jämförreservation 7 (v),- långsiktighet i anslagsgivningen, m.m.jämför reservation 8 (kd) och- principer för anslagsuppräkning, jämförreservation 9 (fp, kd).2.1.1 Målen för kulturpolitiken m.m.BakgrundRiksdagen fastställde sju nationellakulturpolitiska mål (prop. 1996/97:3, bet.1996/97:KrU1 s. 39-42, rskr. 1996/97:129). Dessa målersatte kulturpolitiska mål.Målen för kulturpolitiken skall vara. att värna yttrandefriheten och skapa reellaförutsättningar för att använda den,..... att verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande,......... att främja kulturell mångfald, konstnärligförnyelse och kvalitet och därigenom motverkakommersialismens negativa verkningar,............. att ge kulturen förutsättningar att vara endynamisk, utmanande och obunden kraft isamhället,................. att bevara och bruka kulturarvet,..................... att främja bildningssträvandena,......................... att främja internationelltkulturutbyte och möten mellan olika kulturer inomlandet...............Vid samma tillfälle beslöt även omövergripande mål på anslagsnivå för myndigheter ochinstitutioner och om övergripande mål för vissastatsbidrag.Mål för vissa områden har också beslutats. Sådanafinns t.ex. intagna i arkivlagen (1990:782) och ilagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Sektors-övergripande mål har godkänts för statens arbete medarkitektur, formgivning och design (prop.1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Vidare har mål för arbetet för kulturmiljöngodkänts av (prop. 1998/99:114, bet.1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196).MotionernaI motion 2002/03:Kr372 (fp) hemställs att riksdagenskall begära att regeringen lägger fram förslag sådan ändring av kulturpolitiken som förordas imotionen (yrkande 1). Motionärerna föreslår att denuvarande sju kulturpolitiska målen skall ersättasmed nya kulturpolitiska mål avseende frihet,kvalitet och mångfald, vilket även skall innebäraatt en kursomläggning görs inom kulturpolitiken.Kulturen skall erbjuda visioner, reflexion, för-djupning och livsglädje och utgöra en grogrund förtolerans och skapande möten.Kulturpolitiken får och kan inte sträva efter attstyra kulturlivets utveckling. Den skall däremot gestarka impulser, bestämt försvara de demokratiskaprinciperna om tanke- och yttrandefrihet samtgarantera förutsättningarna - ekonomiska ochorganisatoriska - för en sund vardag när det gällerproduktion, distribution och mottagning av kultur,anförs det i motionen.Kulturpolitiken måste struktureras genom konkretaoch mätbara mål. Det måste gå att avgöra omkulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte. Dekulturpolitiska mål som fastställdes erbjuder enligt motionen liten vägledning,varför de måste förändras för att uppnå störreklarhet.Frihet, mångfald och kvalitet är grundprincipernai den liberala kulturpolitiken och skall enligtmotionen läggas till grund för en framåtsyftandekulturpolitik som skapar goda förutsättningar förett fritt, utmanande och ständigt förnyandekulturliv, tillgängligt för alla. En sådankulturpolitik är nödvändig för ett gott samhälle. Imotionen utvecklas denna syn på kulturpolitikenvidare.De nationella kulturpolitiska målen tas även upp imotion 2002/03:Kr373 (v). Enligt motionen serVänsterpartiet de sju antagna målen som en självklarutgångspunkt för kulturpolitiken och föreslår intenågra ändringar av dessa. Däremot anser motionärernaatt målen inte efterlevs. Det borde enligtmotionärernas mening inte vara möjligt att fattapolitiska eller administrativa beslut som stridermot de kulturpolitiska målen. Kulturen skall varaobunden, men ställs det krav på ökadesponsorsintäkter och krav på att verksamheten skallgenomföras fullt ut utan att de som skall göra detfår full kostnadstäckning. Regeringen bör mot dennabakgrund göra en översyn av de kulturpolitiska målenmed syfte att stärka efterlevnaden av dem (yrkande1).I samma motion tas också upp frågor om vad sombenämns strukturer för den nationellakulturpolitiken. Likaväl som det finns en utbyggdstruktur för institutioner, fria grupper m.m. påcentral, regional och lokal nivå är det enligtmotionen viktigt att den politiska ochadministrativa organisationen har en väl fungerandeoch genomtänkt struktur. De politiska besluten så nära de berörda som möjligt.Staten bör ha ett mera övergripande ansvar för attoffentligt stöd ges i enlighet med dekulturpolitiska målen. skall fungera somett nav för utvärdering och uppföljning och vara enkunskapsbank. Rådet skall också ansvara för att detoffentliga stödet, således inte enbart det statligastödet, leder i den riktning som de kulturpolitiskamålen utpekar.Avtal bör träffas mellan staten, landsting,kommuner och kulturproducenter om kvalitetskravknutna till offentligt stöd. Därigenom skall med-vetenhet och ansvarstagande skapas. De hittillsgenomförda försöken med regional fördelning avkulturpolitiska medel har enligt motionärernasmening aktualiserat behovet av en decentraliseradpolitisk organisation som tar ett nationellthelhetsansvar för kulturen. Vad som anförts imotionen om s.k. strukturer för en nationellkulturpolitik bör ges regeringen till känna (yrkande2).I motionerna 2001/02:Kr17 (c) yrkande 1 och2002/03:Kr336 (c) yrkande 1 tas frågor upp som rörförnyelsen av kulturlivet genom nya metoder ochverksamhetsformer för att nå de kulturpolitiskamålen. Motionärerna framhåller att dekulturpolitiska målen är bra men anseratt metoderna och formerna för hur målen skalluppnås tillhör gårdagens kulturpolitik.En långsiktig kulturpolitik är viktig, men denmåste ge utrymme för nya lösningar, nya idéer ochnya organisationsformer. Den befintliga infrastruk-turen med myndigheter och institutioner behövs, menden bör kompletteras med sådana mer tillfälliga,oreglerade och kortsiktiga projekt som står för för-nyelse och utveckling.Det är viktigt att börja diskutera hur dennationella kulturpolitiken kan anpassas till enföränderlig värld. En stor del av det statligakulturstödet går till det etablerade kultursystemet.Nya kulturella rörelser faller utanför. Det behövsenligt motionerna en utredning om utbudet ochefterfrågan på kulturområdet. Har de statligabidragen givit en ökning och breddning av publiken?Motsvarar det statligt stödda kulturutbudet vadpubliken efterfrågar ? Regeringen bör fåriksdagens uppdrag att genomföra en sådan utredning.I anslutning till frågan om en förnyelse av denstatliga kulturpolitiken anförs i motion2002/03:Kr336 (c) yrkande 2 att bör fåett utökat uppdrag att utveckla långsiktiga insatsernär det gäller samverkansformer, förändringsarbete,erfarenhetsutbyte samt information om kulturprojektoch om olika möjligheter att få stöd och vägledningi kulturarbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet påminner om att på utskottetsförslag vid varje efter det att de nugällande nationella kulturpolitiska målen antogshösten 1996 avslagit olika motionsyrkanden omändrade eller nya kulturpolitiska mål (se senast ibet. 2001/02:KrU1 s. 23).Utskottet anser nu - liksom vid tidigaretillfällen - att det är angeläget att 1996 årsnationella kulturpolitiska mål får gälla så att de på samma sätt som målfår genomslagskraft inte endast inom detkulturpolitiska området utan även inom andrasektorer både inom och utanför det statliga området.Det är dessutom först someffekterna av målen kan iakttas. I det följande idetta betänkande behandlar utskottet regeringensförsta särskilda resultatredovisning (skr.2001/02:176) till för ett av dekulturpolitiska mål som antog 1996,nämligen jämlikhetsmålet. Redovisningen kommer ävenin på utvecklingen dåmotsvarande mål gällde.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 1 om nyakulturpolitiska mål.Då det gäller yrkandena i motion 2002/03:Kr373 (v)om efterlevnaden av de kulturpolitiska målen ochs.k. strukturer för kulturpolitiken vill utskottetanföra följande.Utskottet anser i likhet med motionärerna bakommotion 2002/03:Kr373 (v) att det är viktigt att dekulturpolitiska mål som antagits av riksdagenefterlevs i den statliga verksamheten både inom ochutom kulturområdet och att de således skalltillämpas som de sektorsövergripande mål de är.Statens kulturpolitiska mål bör också kunna varavägledande för regionala och lokala politiskainstanser i deras kulturpolitiska verksamhet. Närstatliga bidrag lämnas till regional, lokal ochenskild verksamhet har staten möjlighet att angebidragsvillkor som syftar till att de statligtfastställda kulturpolitiska målen skall kunnauppnås. Det är då att märka att de kommunala ochlandstingskommunala medlen till kulturen sammantagetär större än de statliga medlen och att riksdageninte styr användningen av den del av de offentligamedlen som är kommunernas och landstingskommunernasegna tillgängliga medel annat än genom lag, inomkulturområdet exempelvis lagen (1988:950) omkulturminnen m.m., arkivlagen (1990:782) ochbibliotekslagen (1996:1596).I hur stor omfattning kulturområdet och olikadelar därav kan erhålla förstärkta statliga bidragför att kunna leva upp till de kulturpolitiska målenär en fråga som måste avgöras vid den årliga behand-lingen av budgetpropositionen i en samlad bedömninggrundad bl.a. på det statsfinansiella läget.Utskottet kan inte se att en översyn av denationella kulturpolitiska målen för närvarandeskulle vara nödvändig för att kulturområdet skallkunna få förstärkningar. Däremot är det av storbetydelse att utvärdera och följa upp resultaten avden förda kulturpolitiken för att kunna avgöra i vadmån förstärkningar av kulturområdet ochomprioriteringar av olika delområden bör göras.Kulturrådet, som har det övergripande ansvaret fördetta arbete, har avlämnat enrapport till regeringen om resultaten av den fördakulturpolitiken när det gäller jämlikhetsmålet.Regeringen har i sin tur i skrivelse 2001/02:176Kultur och delaktighet lämnat sin bedömning tillriksdagen grundad på denna rapport. Utskottetbehandlar denna skrivelse samt motioner i detföljande i betänkandet.Till utvärderings- ochuppföljningsuppgifter hör att genomföra enkontinuerlig genomgång område för område för att geriksdag och regering underlag för sina beslut inomkulturpolitiken. På regeringens uppdrag görKulturrådet även särskilda översyner av olikadelområden. Resultaten av detta kontinuerligautvärderings- och uppföljningsarbete och avsärskilda översyner är självfallet tillgängliga ävenför de regionala och lokala politiska nivåerna. verksamhet hör också att - inom ramenför sina resurser - genom konferenser, seminarierm.m. förmedla kunskap och stimulera tillinformationsutbyte mellan de centrala, regionala ochlokala nivåerna inom kulturområdet, både när detgäller de politiska instanserna och de institutionerm.m. som är verksamma inom kulturområdet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motion 2002/03:Kr373 (v)yrkandena 1 och 2.Utskottet behandlar i det följande motionerna2001/02:Kr17 (c) yrkande 1 och 2002/03:Kr336 (c)yrkandena 1 och 2 om nya metoder och verksamhetsfor-mer för att nå de kulturpolitiska målen.Som tidigare nämnts hör det till Kulturrådetshuvuduppgifter att följa utvecklingen inomkulturområdet i stort, ge regeringen ett samlatunderlag för den statliga kulturpolitiken ochbiträda vid genomförandet av denna. Rådet skallockså utveckla metoder för mål- och resultatstyrninginom kulturområdet. Som utskottet redovisat i detföregående genomför en kontinuerlig ochsystematisk uppföljning och utvärdering område förområde. Detta arbete syftar till att måluppfyllelseoch effekter av bidragsfördelningen skall kunnabedömas. I arbetet ingår undersökningar avspridningen av det statligt stödda kulturutbudetsamt publikundersökningar. Sådana görs också inominstitutionerna. På begäran lämnarregeringen en redovisning och analys avutvecklingen av den regionala fördelningen avstatens stöd till kultur (se prop. s. 59-65).Kulturrådet diskuterar i sin omvärldsanalys år2001 de utvecklingstendenser som på olika sättpåverkar konsten, kulturen och kulturpolitiken.Rådet konstaterar t.ex. att nya arenor, nyaarrangörer, informella spelplatser och nyakonstformer uppstår, oftast utan offentligt stöd.Kulturrådet sammanfattar med att kulturpolitiken står inför flera viktiga vägval. Avsikten medatt presentera dessa frågeställningar iomvärldsanalysen är att stimulera till debatt omkulturens betydelse som dynamisk, utmanande ochobunden kraft i samhället.Utskottet förutsätter självfallet att Kulturrådeti sina fortsatta utvärderingar belyser bl.a. sådanafrågeställningar om förnyelse, delaktighet ochspridning av kulturen som lyfts fram iomvärldsanalysen och i motionen.Efter förslag från kulturutskottet har Riksdagensrevisorer undersökt frågan om ökningar av destatliga bidragen till kulturinstitutioner - settunder - givit en ökning och breddningav publiken och om det statligt stödda kulturutbudetmotsvarar det publiken efterfrågar. Revisorernaavslutade en förstudie . Revisorernaanför i förstudierapporten att frågor om publikenssociala sammansättning, kulturbidragens regionalaspridning och vad publiken efterfrågar delvis är avforskningsmässig karaktär. De framhåller vidare attStatens kulturråd och förnärvarande arbetar för att bl.a. utvecklauppföljningen och utvärderingen av statens kultur-politik. Mot den bakgrunden har revisorerna beslutatatt inte gå vidare med någon granskning i de häraktuella frågeställningarna.Någon sådan särskild utredning om det statligtstödda kulturutbudet som begärs i motionen är enligtutskottets mening inte nödvändig.Motionerna 2001/02:Kr17 (c) yrkande 1 och2002/03:Kr336 (c) yrkande 1 avstyrks därför.I dag finns utöver egnastatistikrapporter, utvärderingar, uppföljningar ochanalyser även den redovisning som legat till grundför regeringens skrivelse 2001/02:176 Kultur ochdelaktighet. Allt sådant material kan självfalletockså användas i kommunernas och landstingskom-munernas eget förnyelsearbete utöver deras egna ochKommunförbundets motsvarande rapporter, utredningaroch statistik. Som redovisats i det föregående hördet också till verksamhet att genomkonferenser, seminarier m.m. förmedla kunskap ochstimulera till informationsutbyte mellan decentrala, regionala och lokala nivåerna inomkulturområdet.Motionärernas önskemål om ett utökat uppdrag tillrådet på detta område torde kräva nya resurser.Någon beräkning av ett sådant ökat medelsbehov harinte lämnats i motionen. I årets budgetpropositionhar ökade medel beräknats för kompetensutvecklinginom Kulturrådet.Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inteförorda en sådan utökning av uppdragsom yrkas i motion 2002/03:Kr336 (c) yrkande 2,varför yrkandet avstyrks.2.1.2 Utgångspunkten för kulturpolitiken m.m.MotionernaI motion 2002/03:Kr236 (m) framhålls att en ny tidkräver en ny kulturpolitik. I motionen sammanfattasutgångspunkten för denna nya kulturpolitik, vilkenenligt motionärernas mening bör ges regeringen tillkänna (yrkande 1).Motionärerna anför att mycket har hänt inomkulturen sedan 1996 fattade ettprincipbeslut om inriktningen av kulturpolitiken.Internet är snart allas dagliga redskap, MPEG harförändrat vårt sätt att lyssna på musik, ICQ haröver 100 miljoner användare jorden runt somkommunicerar med varandra i realtid och byter freeware, bilder och mycket annat med varandra. DigitalTV kommer snart att finnas i de flesta hushåll ochdvd-spelare börjar ta över videons roll.Motionärerna framhåller att kulturen har blivitalltmer gränslös. Gästspel av teatergrupper frånandra världsdelar, konstutställningar med konstnärerfrån hela världen och författare från andraspråkområden är tillgängliga för alltfler.Motionärerna föreslår en strategi för en merdynamisk kulturpolitik. Funktionshindradessjälvklara rätt till tillgång på ett rikt ochvarierat kulturliv betonas också.Levande kultur förmår existera utan garantier frånsamhället, men kulturen behöver också det allmännasstöd, såsom bibliotek, opera, teater, dans ochmusikskola. Staten har ett extra ansvar påkulturarvsområdet. Utbudet bör spridas till så mångasom möjligt, bl.a. genom teknikens hjälp. Ettkultursamhälle bör hålla sig med bibliotek, arkivoch andra dokumentsamlingar och föremålssamlingar,t.ex. museer.Förvaltandet av kulturarvet bör betalas gemensamt,medan bruket av kulturutbudet måste vara vars ochens beslut och ekonomiska prioritering.Staten skall enligt motionen koncentrera sinakulturpolitiska insatser till i princip tre områden:- Främja barn- och ungdomskultur.-- vårt gemensamma kulturarv.-- Ge landets kulturskapare ordentligaförutsättningar för sitt konstnärsarbete.-I motion 2002/03:Kr236 (m) anförs vidare att det ärviktigt att människor skall få möjlighet att både tadel av och att ta del i kulturverksamhet och attprofessionella utövare behövs för båda dessaändamål, bl.a. för att utgöra goda förebilder föreget skapande och personlig utveckling. Detta ärinte minst viktigt för barn och ungdomar. I motion2001/02:Kr12 (m) - väckt med anledning av skrivelse2001/02:176 Kultur och delaktighet - begärs attriksdagen skall tillkännage som sin mening förregeringen skolans roll för att på ett tidigtstadium väcka ett intresse för kultur ochkulturupplevelser (yrkande 1). För att uppnå måletom jämlikhet inom kulturlivet bör enligt motionen entyngdpunkt på kultursatsningar riktas till barn ochungdomar i och gymnasieskolan.Motionärerna påpekar också att försämrad läsförmågabegränsar tillgången till litteraturen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare riksmöten avstyrktyrkanden motsvarande det som är aktuellt i motion2002/03:Kr236 (m) yrkande 1 med hänvisning till attmotionärerna dels utvecklat sin allmänna syn påkulturpolitiken, dels framfört synpunkter av meraprogrammatisk karaktär som utskottet inte funnitskäl att närmare diskutera (senast i bet.2000/01:KrU1 s. 25-26). Utskottet har vidarehänvisat till den diskussion om statens ansvar somfördes i slutbetänkande (SOU1995:84 s. 93-129). Utredningen markerade bl.a. attdet är viktigt att många tar ett direkt ochpersonligt ansvar för kulturen och att detoffentliga inte bör ta ansvar för det som idéburnarörelser eller andra kan göra lika bra eller bättre.Utredningen anförde även att andra kulturellaintressen kan tillgodoses genom en väl fungerandemarknad. Utredningen uttryckte det offentligasansvar genom förslagen till kulturpolitiska mål ochdiskuterade rollfördelningen med tyngdpunkt påfrågan om motiven för offentliga åtaganden ochfrågan om hur ändamålsenligt och nödvändigt detstatliga kulturstödet är. Utskottet har senast vid2001/uttryckt att det i varje fallinte skulle vara en meningsfullresursinsats att söka åstadkomma en sådanprecisering av statens ansvar på kulturområdet sommotionärerna efterlyser. Utskottet har isammanhanget framhållit att det inte heller skullevara möjligt att få en mera långtgående uppslutningkring ett sådant preciseringsförslag. Utskottetanser att prövning av statens ansvar får - för olikakultursektorer - göras med utgångspunkt ifastställda nationella kulturpolitiska mål.Utskottet vill framhålla att samhällets ochkulturens förutsättningar, liksom människorsmöjligheter att vara delaktiga och aktivtmedverkande i kulturens yttringar, snabbt förändrasbl.a. mot bakgrund av den snabba tekniskautvecklingen inom medie- och IT-områdena och attdetta synsätt kommer till uttryck inte endast i dennu aktuella motionen utan på olika sätt och utifrånskilda politiska bedömningar även i denkulturpolitik som förordas av övriga partier iriksdagen.Utskottet hänvisar till sina tidigareställningstaganden och avstyrker motion2002/03:Kr236 (m) yrkande 1.Utskottet delar den uppfattning som uttrycks imotion 2001/02:Kr12 (m) om skolans roll när detgäller att väcka och utveckla barns och ungdomarsintresse för kultur. Utskottet har tidigare anförtatt kulturen inte enbart bör vara ett särskiltinslag i skolarbetet utan också vara en integreraddel i olika ämnen.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendetframhålls att utbildning och fostran i djuparemening är en fråga om att överföra och utveckla ettkulturarv - värden, traditioner, språk, kunskaper -från en generation till nästa.Det sägs vidare att skapande arbete och lek ärväsentliga delar i det aktiva lärandet. Språk,lärande och identitetsutveckling är näraförknippade. Genom rika möjligheter att samtala,läsa och skriva skall varje elev få utveckla sinamöjligheter att kommunicera och därmed få tilltrotill sin språkliga förmåga. I skolarbetet skall deintellektuella såväl som de praktiska, sinnliga ochestetiska aspekterna uppmärksammas. Eleverna skallfå uppleva olika uttryck för kunskaper. De skall fåpröva och utveckla olika uttrycksformer och upplevakänslor och stämningar. Drama, rytmik, dans,musicerande och skapande i bild, text och form skallvara inslag i skolans verksamhet.En harmonisk utveckling och bildningsgång omfattarmöjligheter att pröva, utforska, tillägna sig ochgestalta olika kunskaper och erfarenheter. Förmågatill eget skapande hör till det som eleverna enligtläroplanen skall tillägna sig. Skolan ansvarar föratt varje elev efter genomgången grundskolabehärskar det svenska språket och kan lyssna ochläsa aktivt och uttrycka idéer och tankar i tal ochskrift samt har utvecklat sin förmåga till kreativtskapande och fått ett ökat intresse för att ta delav samhällets kulturutbud. Skolan ansvarar också föratt varje elev har en förtrogenhet med centraladelar av vårt svenska och nordiska kulturarv,inklusive det samiska, samt det västerländskakulturarvet. Eleverna skall också utveckla ochanvända kunskaper och erfarenheter i så många olikauttrycksformer som möjligt såsom språk, bild, musik,drama och dans. De skall också utveckla förståelseför andra kulturer.Föreskrifter av motsvarande innebörd finns också iläroplanen för de frivilliga skolformerna. Däruttrycks bl.a. att förtrogenhet med kulturoch historia samt det svenska språket skall befästasgenom undervisningen i många av skolans ämnen.Vid behandlingen av motioner om kultur i skolanredovisade utbildningsutskottet vid föregåenderiksmöte att olika kulturaspekter enligtkursplanerna för och gymnasieskolanskall behandlas inom i princip samtliga ämnen. Detnärmare tillvägagångssättet för att uppnå de angivnamålen och ansvaret för utformningen av skolmiljön idess helhet är en angelägenhet (bet.2000/01:UbU13).Mot bakgrund av det redovisade anser utskottet attriksdagen inte behöver göra ett sådant särskiltuttalande till regeringen om skolans roll ikulturlivet som begärs i motion 2001/02:Kr12 (m),varför bör avslå dess yrkande 1.2.1.3 Ungdomars delaktighet i kulturMotionenI motion 2001/02:Kr17 (c) behandlas frågor som rörungdomars möjligheter att ta del av och att delta ikulturverksamhet samt deras möjligheter att kunna fåett större utrymme för sin egen kultur. Motionärernaframhåller att dagens ungdomskultur ser heltannorlunda ut än gårdagens. Varje generation måsteges utrymme att skapa sin vision, sitt innehåll ochsina former för kulturen. Den traditionellakulturpolitiken är mera anpassad efter de äldregenerationernas ideologi, livsvärden ochpreferenser. Det är inte endast en fråga omekonomiska resurser utan även om attityder från devuxnas sida.