bet · GT01SoU20 · 2006-04-25 00:00:00 — I betänkandet behandlas tio motionsyrkanden som väckts med anledning av regeringens proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående arbeten på området. I betänkandet finns sju reservationer. Ärendet och dess beredning Regeringen redovisar i proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar en samlad strategi för samhällets insatser för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. När det gäller beredningen av propositionen inom har denna, i den mån den avser lagförslaget om utbyte av sprutor och kanyler, behandlats av det sammansatta justitie- och socialutskottet i betänkande 2005/06:JuSoU1Svensk narkotikapolitik. Detsamma gäller motionsyrkanden i anslutning därtill. Övriga motionsyrkanden i anledning av propositionen behandlas av socialutskottet i detta betänkande. Regeringen redovisar i propositionen en samlad strategi för samhällets insatser för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Strategin tar sin utgångspunkt i de utmaningar som samhället står inför vad gäller hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och de åtaganden som återfinns i den deklaration som antogs i samband med den särskilda sessionen om hiv/aids i . Regeringen anser att det finns behov av ett fortsatt starkt statligt åtagande i fråga om förebyggande insatser mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och att ett särskilt mål för samhällets insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar bör införas. Enligt regeringen förblir det långsiktiga förebyggande arbetet grunden i den statliga satsningen inom området. Därutöver anser regeringen att även sådana insatser som i huvudsak rör epidemiologi och förebyggande arbete inom ramen för hälso- och sjukvården samt mer akuta insatser bör kunna vidtas. Regeringen anser att en större integrering av förebyggande och behandlande insatser bör eftersträvas i förhållande till det arbete som utförs inom närliggande områden eller som är i linje med det övergripande folkhälsopolitiska målet. Regeringen anser att ansvarsfördelningen mellan de statliga aktörerna bör renodlas och förtydligas samt att en samordningsfunktion vid bör inrättas. Som framgått av det föregående föreslår regeringen i propositionen en lag som reglerar sprututbytesverksamhet för personer med injektionsmissbruk. Enligt regeringen är syftet med detta förslag att förebygga spridning av hivinfektion och andra blodburna infektioner bland personer med injektionsmissbruk. Verksamheten skall bedrivas på ett sådant sätt att personer med injektionsmissbruk kan motiveras till vård och behandling. Den nya lagen om utbyte av sprutor och kanyler föreslås träda i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hälsoundersökningar för asylsökande och nyanlända anhöriginvandrade avslår motionerna 2005/06:So15 yrkande 1, 2005/06:So16 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:So17 yrkande 4. Reservation 1 (m, kd) Reservation 2 (c) avslår motionerna 2005/06:So15 yrkande 2 och 2005/06:So16 yrkande 5. Reservation 3 (m, kd, c) avslår motion 2005/06:So17 yrkande 5. Reservation 4 (fp) avslår motion 2005/06:So16 yrkande 4. Reservation 5 (m, kd) avslår motion 2005/06:So16 yrkande 1. Reservation 6 (m, kd) avslår motion 2005/06:So17 yrkande 3. Reservation 7 (m, fp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Hälsoundersökningar för asylsökande och nyanlända anhöriginvandrade Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om hälsokontroller för asylsökande m.fl. Utskottet hänvisar bl.a. till en kommande utredning. Jämför reservationerna 1 (m, kd) och 2 (c). I motion So16 av m.fl. (m) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten samt behovet av hälsokontroller för asylsökande samt anhöriginvandrade. I yrkande 3 begärs att regeringen skyndsamt återkommer till med ett förslag när utredningen om hälsokontroller är avslutad. I motion So17av m.fl. (fp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ökade ansträngningar när det gäller testning av nyinvandrade. Enligt motionärerna bör en målsättning vara att alla som kommer från högendemiska områden frivilligt väljer att genomgå en hälsoundersökning, i vilken ett hivtest ingår. Motionärerna anför att en sådan målsättning bl.a. förutsätter att samtliga nyanlända erbjuds en undersökning. I motion So15 av m.fl. (c) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att obligatoriska hälsoundersökningar för nyanlända invandrare inte bör aktualiseras i direktiven för en utredning om hälsokontroll för invandrare. I proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar bedömer regeringen (s. 66 f.) att en utredning, med uppdrag att följa upp genomförandet av de hälsoundersökningar som skall erbjudas asylsökande, nyanlända anhöriginvandrare m.fl., bör tillsättas. En sådan utredning bör enligt regeringen överväga behovet av ytterligare insatser för att säkerställa att dessa grupper verkligen erbjuds hälsoundersökningar, samt om inte även andra grupper som bedöms vara riskutsatta bör erbjudas hälsoundersökning vid ankomsten till . Som skäl för sina överväganden anför regeringen bl.a. att man bland nyanlända från högendemiska områden eller från områden där epidemier pågår kan förväntas hitta en relativt hög andel hivinfekterade. Vidare anförs att det - trots den lagreglering som finns - finns en risk att erbjudandet om hälsoundersökning inte når samtliga asylsökande. När det gäller utformningen av hälsoundersökningar anför regeringen (s. 73) bl.a. följande: finns närmare bestämmelser om innehållet i hälsoundersökningarna enbart i allmänna råd (SOSFS 1995:4) om hälso- och sjukvård för asylsökande och flyktingar respektive allmänna råd om hälsoundersökning av utländska adoptivbarn (SOSFS 1989:20). För den hälsoundersökning som skall erbjudas vissa anhöriginvandrare finns inte motsvarande bestämmelser. Med tanke på att utformningen av hälsoundersökningen har stor betydelse, inte minst för den enskilde, anser regeringen att större enhetlighet i detta avseende bör eftersträvas. Följaktligen anser regeringen att det även bör ingå i utredningen att närmare belysa hur sådana närmare bestämmelser om innehållet i hälsoundersökningarna bör utformas. Utskottet vill framhålla att utformningen av en sådan hälsoundersökning som det nu är fråga om har stor betydelse, inte minst för den enskilde. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av behovet av en utredning med uppdrag att följa upp genomförandet av de hälsoundersökningar som skall erbjudas asylsökande m.fl. och att en sådan utredning dels bör överväga behovet av ytterligare insatser för att säkerställa att dessa grupper verkligen erbjuds hälsoundersökningar, dels bör belysa hur sådana närmare bestämmelser om innehållet i hälsoundersökningarna bör utformas. Enligt uppgifter som inhämtats från beräknas direktiven till en utredning på området beslutas och en utredning påbörja sitt arbete . Utskottet anser att resultatet av det arbete som pågår inom bör avvaktas. Motionerna So16 (m) yrkandena 2-3, So17 (fp) yrkande 4 och So15 (c) yrkande 1 får därmed till vissa delar anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om hivtestning m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 3 (m, kd, c). I motion So16 av m.fl. (m) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om förbättrad tillgänglighet när det gäller hivtestning. Motionärerna anför att det är viktigt att individer i riskgrupper erbjuds hivtestning och att testningen genomförs direkt och utan onödiga frågor. I motion So15 av m.fl. (c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av bra tillgänglighet och positivt bemötande vid provtagning. Motionärerna anför bl.a. att människors benägenhet att genomföra t.ex. ett hivtest är starkt beroende av bemötandet och de former under vilka hivtest erbjuds. I proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar anför regeringen (s. 40) att hälso- och sjukvården i större utsträckning än behöver präglas av ett hälsofrämjande arbetssätt och att tillgängligheten till diagnostik, behandling och uppföljning av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar behöver förbättras. Regeringen anser det vara angeläget att fler individer i riskutsatta grupper erbjuds regelbunden hivtestning och rådgivning samt att kvaliteten på smittspårningen förbättras. Vidare anser regeringen att på ett mer kraftfullt sätt bör stimulera utvecklingen inom hälso- och sjukvården i en mer hälsofrämjande riktning samt stödja hälso- och sjukvården i arbetet med att förebygga hivinfektion och andra smittsamma sjukdomar. Möjligheterna till lättillgänglig testning för personer med injektionsmissbruk samt information och kvalificerad rådgivning om smittvägar behöver enligt regeringen förbättras. När det gäller det hälsofrämjande arbetet i hälso- och sjukvården anför regeringen (s. 43) följande: I den folkhälsopolitiska rapport som överlämnande till regeringen redovisades utvecklingen av bestämningsfaktorerna samt de insatser som myndigheter, landsting och kommuner gör för att påverka folkhälsan. I detta sammanhang berördes särskilt arbetet med att utveckla hälso- och sjukvården i en hälsofrämjande riktning. har regeringen för avsikt att återkomma till med en folkhälsopolitisk skrivelse. I skrivelsen kommer regeringen att redovisa sina överväganden beträffande det hälsofrämjande arbetet i hälso- och sjukvården. Utskottet delar naturligtvis motionärernas bedömning att det är viktigt med god tillgänglighet och bra bemötande i samband med hivtestning. Utskottet delar också regeringens bedömning, dels att det är angeläget att fler individer i riskutsatta grupper erbjuds regelbunden hivtestning och rådgivning samt att kvaliteten på smittspårningen förbättras, dels att möjligheterna till lättillgänglig testning för personer med injektionsmissbruk samt information och kvalificerad rådgivning om smittvägar behöver förbättras. Med anledning av Statens folkhälsoinstituts folkhälsopolitiska rapport har regeringen aviserat att man har för avsikt att återkomma till med en redovisning av sina överväganden beträffande det hälsofrämjande arbetet i hälso- och sjukvården. Utskottet anser att denna redovisning bör avvaktas. Därmed får motionerna So16 (m) yrkande 5 och motion So15 (c) yrkande 2 i viss mån anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om Statens folkhälsoinstituts roll när det gäller samordningsansvaret för smittskyddsarbetet. Jämför reservation 4 (fp). I motion So17 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att i stället för bör ha ett samordningsansvar för smittskyddsarbetet. I proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar framhåller regeringen (s. 103 f.) att ansvarsfördelningen mellan de statliga aktörerna bör renodlas och förtydligas samt att en samordningsfunktion bör inrättas som en särskild inrättning vid med uppdrag att verka för samordning av de samlade nationella insatserna och svara för övergripande nationell planering och uppföljning inom området. Regeringen föreslår att en förstärkt kunskapsuppbyggnad inom området åstadkoms genom att och inom sina respektive kompetens- och verksamhetsområden får ett tydligt ansvar som till stöd för samtliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen anser inte att det ligger i linje med regeringens förvaltningspolitiska ambitioner att låta ansvaret för det långsiktiga förebyggande arbetet ligga kvar på . I detta sammanhang framhåller regeringen att institutet bör bidra till det långsiktiga förebyggande arbetet genom sina uppgifter i fråga om att svara för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet samt att vara nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. Enligt regeringens bedömning bör institutets uppgift som huvudsakligen bedrivas inom de ramar som redan gäller för myndighetens arbete. Det bör dock finnas vissa möjligheter att göra fördjupade satsningar i de fall det är fråga om specifika kunskapsbehov eller särskilt resurskrävande uppgifter. När det gäller regeringens förslag att låta vara ansvarig för samordningen uttalar regeringen bl.a. följande: Vid en samlad bedömning har regeringen funnit att har bäst förutsättningar att stå för samordningen inom hela det område som avses. har ett ansvar för den nationella samordningen enligt smittskyddslagen. har dessutom redan viktiga funktioner när det gäller att påverka hälso- och sjukvården i en hälsofrämjande riktning. Vidare har även andra möjligheter att påverka prioriteringar och tillämpningar, t.ex. genom att i vissa fall utnyttja de möjligheter att utfärda föreskrifter och allmänna råd som följer av förordningen (1985:796) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter m.m. och smittskyddsförordningen (2004:255) eller genom den uppföljning av verksamheter som är resultatet av myndighetens tillsyn. Utskottet konstaterar att regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100 s. 173) föreslår att tilldelas ökade resurser med för myndighetens arbete med samordning av de samlade insatserna för hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. På de av regeringen anförda skälen anser utskottet att är den myndighet som har bäst förutsättningar att ansvara för samordningen av de samlade nationella insatserna samt för övergripande nationell planering och uppföljning inom det nu aktuella området. Motion So17 (fp) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om frivilligorganisationernas roll i arbetet med hivprevention. Jämför reservation 5 (m, kd). I motion So16 av m.fl. (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om frivilligorganisationernas roll i arbetet med hivprevention. När det gäller vikten av frivilligorganisationernas medverkan i att bekämpa hiv/aids uttalar regeringen i proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar bl.a. följande (s. 106 f.): regeringens första åtgärdsprogram mot hiv/aids presenterades (prop. 1985/86:13) har frivilligorganisationernas särskilda förutsättningar betonats och deras insatser inom hiv/aids-området uppmärksammats. Likaledes har regeringen tydligt uttryckt att bidrag skall utgå till frivilligorganisationer såväl för deras medverkan i informationsarbetet som för deras psykosociala stödverksamhet. Frivilligorganisationerna har en unik position i arbetet med att förebygga hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar, vilken i högre utsträckning än måste tas till vara av samhället. Detta gäller inte minst organisationernas närhet till målgrupperna och möjligheten att förmedla budskap och insikter som annars är svåra att kommunicera. Det gäller här att inte bara lyssna på frivilligorganisationerna utan att även samverka med dem i framtagande av strategi och information. Genom att stödja organisationerna och göra det möjligt för dem att arbeta med nya medier och, i större utsträckning än vad som är fallet, involvera dem i det kommunikationsstrategiska arbetet ökar möjligheterna att uppnå önskvärda resultat. Ett sådant stöd består dock inte bara av resurser. Det innebär också att frivilligorganisationerna och andra aktörer, inom vissa givna ramar, måste garanteras större handlingsutrymme för sin verksamhet. Utskottet delar regeringens och motionärernas bedömning att frivilligorganisationerna har särskilda förutsättningar och spelar en stor och viktig roll när det gäller olika insatser inom hiv/aids-området och att samarbetet mellan sjukvårdshuvudmännen och frivilligorganisationerna behöver stärkas. Genom den strategi som regeringen redovisar i propositionen, och som inkluderar frågor om frivilligorganisationer, får motion So16 (m) yrkande 4 anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om behovet av ytterligare forskning inom hiv/aids-området. Jämför reservation 6 (m, kd). I motion So16 av m.fl. (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av mer forskning om hiv och aids. Motionärerna anser bl.a. att regeringarna inom Europeiska unionen aktivt måste verka för en ökad samordning av forskning och forskningsresurser inom området för hiv och aids. I proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar anför regeringen (s. 121 f.) bl.a. följande när det gäller behovet av ytterligare forskning samt ökad samordning av forskning och forskningsresurser: medlemskap i gör det möjligt för svenska forskare att delta i breda internationella projekt inom områden som de själva anser viktiga och intressanta. får genom deltagande i EU-finansierade projekt del av värdefull kunskap och kan knyta betydelsefulla kontakter. I EU:s sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling, som löper , är genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa ett prioriterat tematiskt område. Inom detta tematiska område har särskilda medel avsatts till forskningsinsatser i kampen mot de stora fattigdomsrelaterade smittsamma sjukdomarna. EU stöder även ett särskilt initiativ för kliniska prövningar i samverkan mellan länder inom EU och utvecklingsländer (European and Developing Countries Clinical Trial Partnership Programme, EDCTP). Inom ramen för EDCTP utvecklas nya kliniska interventioner mot hivinfektion, malaria och tuberkulos. Ett viktigt mål är att stödja kliniska prövningar i nära samverkan med utvecklingsländerna. Forskningssamarbete inom biståndet kring hiv/aids är en central del av de samlade svenska ansträngningarna mot hiv/aids-epidemin. Den ökade ambitionsnivå som finns på alla verksamhetsområden vad gäller hiv/aids gäller också forskningssamarbetet. Från svensk sida har regering och riksdag understrukit betydelsen av att är med och stödjer hela kedjan av insatser i kampen mot hiv/aids från det förebyggande arbetet till vård, behandling och omsorg samt åtgärder för att mildra effekterna av epidemins härjningar. I detta samlade arbete innefattas i hög grad forskning och produktutveckling av ny teknologi, t.ex. kring vacciner. Liksom för all annan verksamhet på hiv/aids-området är det angeläget att arbetet även vad gäller forskning och utveckling kring ny teknologi sker så samordnat som möjligt. Inom samlade satsningar på hiv/aids spelar den forskningsverksamhet som sker genom och administreras av Sida/Sarec en mycket viktig roll. Detta är och blir än mer uppenbart med tanke på den tydlighet regeringen har haft i sitt besked om att svenska satsningar måste avse hela kedjan av insatser, däribland forskning. Sida/Sarec fick ett uppdrag att satsa på stöd till såväl medicinska som samhällsvetenskapliga forskningsinsatser med bäring på hiv/aids. En hörnsten i Sida/Sarecs arbete är uppbyggnaden av egen forskningskapacitet i fattiga länder. Forskningssamarbetet är en del av den samlade syn på insatser som framfördes i strategin för reaktion på det internationella planet på hiv/aids-epidemin, Investing For Future Generations. Mot bakgrund av vad regeringen anför i propositionen när det gäller forskning på det nu aktuella området anser inte utskottet att det finns skäl att föreslå att skall besluta om något tillkännagivande. Motion So16 (m) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om skolors samverkan med föräldrar i skolans arbete för information om smittspridning i sex- och samlevnadsundervisningen. Jämför reservation 7 (m, fp). I motion So17 av m.fl. (fp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om skolors samverkan med föräldrar i skolans arbete för information om smittspridning i sex- och samlevnadsundervisningen. Motionärerna anför bl.a. att det är viktigt att lärarna får utbildning om betydelsen av ett gott samarbete med föräldrarna samt att den praktiska lärarutbildningen innehåller övningar i sådant samarbete. I proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar anför regeringen (s. 46 f.) bl.a. följande när det gäller insatser inom skolan: Skolans viktigaste roll i detta sammanhang är den hälsofrämjande, nämligen att ge alla barn en stabil grund att stå på i vuxenlivet genom en god sex- och samlevnadsundervisning. Goda basala kunskaper i och förståelse för sex- och samlevnadsfrågor är dessutom en viktig förutsättning för att man skall kunna ta till sig direkta budskap för att förebygga hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Den basala undervisningen i skolan är därigenom en viktig hörnsten även i den direkta preventionen av hivinfektion och sexuellt överförbara sjukdomar. För att förstärka de övergripande kunskapsområdena och stödja skolornas arbete har på regeringens uppdrag gett ut ett stödmaterial Kärlek känns! förstår du - om sexualitet och samlevnad i skolan - samt materialet Min uppgift är att knyta ihop det riktat till rektorer för att inspirera och stödja skolans arbete med grundläggande värden och de ämnesövergripande kunskapsområdena. Där tas bl.a. upp skolans uppdrag, behovet av balans mellan ett riskperspektiv och ett främjande perspektiv, synen på lärandet och medvetenheten om jämställdhet. Regeringen har även avsatt medel för utbildning av pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. har 225 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. har regeringen även tagit flera initiativ till att uppmärksamma sex- och samlevnadsundervisningen. fick Myndigheten för skolutveckling ett uppdrag att uppmärksamma att det är sex- och samlevnadsundervisningen blev obligatorisk i svenska skolor. Myndigheten har även i uppdrag att stimulera till ett ökat kvalitetstänkande kring sex- och samlevnadsundervisningen. - - - Arbetet skall redovisas . Med hänvisning bl.a. till de rekommendationer som förts fram i utredningen om kunskap om sexuellt exploaterade barn i (SOU 2004:71) samt i Hiv/aids-utredningens betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13) och av Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har regeringen gett i uppdrag att göra en översyn av målen i de olika kursplaner som rör kunskapsområdet sex och samlevnad för grund- och gymnasieskolan samt att överväga hur kunskapsområdet tydligare kan lyftas fram i dessa dokument. Uppdraget skall i den del som gäller gymnasieskolans kursplaner redovisas och i den del som gäller kursplaner . Regeringen kommer därefter att överväga hur kunskapsområdet sex och samlevnad på ett tydligare sätt skall kunna uttryckas i kursplanerna för . Kursplaner för gymnasieskolan fastställs till skillnad från vad som gäller för av . I denna del kommer följaktligen att fatta beslut i samband med den totala kursplaneöversyn som sker inför de av beslutade förändringarna av gymnasieskolan. Enligt regeringens uppfattning skulle det inte vara förenligt med statens styrning av högskolorna att diktera vilka moment som skall ingå i lärarutbildningarna. Grunden för lärarutbildningarna bör liksom för övriga högskoleutbildningar vara den statliga målstyrningen. är det tydligt angivet i målen för lärarutbildningarna att de skall utgå från de mål som gäller för skolan. Följaktligen har regeringens ställningstagande om att det finns behov av att se över hur kunskapsområdet sex och samlevnad på ett tydligare sätt skall kunna uttryckas i kursplanerna för och gymnasieskolan även betydelse för att tydliggöra målen för undervisningen i sex och samlevnad på landets lärarutbildningar. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att kunskapsområdet sex och samlevnad, i likhet med andra ämnen och övergripande kunskapsområden, uppmärksammas i de utvärderingar av lärarutbildningar som genomförs.