bet · GT01TU11 · 2006-03-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas luftfartsområdet med utgångspunkt i 3 motioner från allmänna motionstiden och 30 motioner från allmänna motionstiden . Motionsförslagen i betänkandet rör bl.a. konkurrensvillkor, flygtrafiktjänst, slottidssystemet, flygplatskapaciteten i samt de regionala flygplatserna i landet. Motionsförslagen avstyrks av utskottet bl.a. mot bakgrund av pågående beredningsarbete i . Till betänkandet har fogats åtta reservationer (m, fp, kd, c, mp, v, ) och fyra särskilda yttranden (s, fp, c). Utskottets förslag till riksdagsbeslut4 1.Konkurrensvillkor, punkt 1 (m, fp, kd, c)27 2.Ägandet av flygplatser, punkt 2 (m)28 3.Flygtrafiktjänsten, punkt 3 (m)28 4.Privatisering av , punkt 5 (fp)29 Flygplatskapaciteten i , punkt 6 (m, fp, kd)29 6.Flygplatskapaciteten i , punkt 6 (mp, v, )31 7.Regionala flygplatsfrågor, punkt 7 (m, fp, kd, c)32 8.Sturups flygplats, punkt 8 (m)33 1.Ägandet av flygplatser, punkt 2 (c)34 2.Flygplatskapaciteten i , punkt 6 (s)34 3.Flygplatskapaciteten i Stockholm- , punkt 6 (c)35 4.Regionala flygplatsfrågor, punkt 7 (fp)35 Förteckning över behandlade förslag36 Motioner från allmänna motionstiden Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2005/06:T497 av m.fl. (m) yrkande 13 och 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkande 33. Reservation 1 (m, fp, kd, c) 2005/06:T203 av () och 2005/06:T497 av m.fl. (m) yrkande 14. Reservation 2 (m) 2005/06:T368 av (m) och 2005/06:T560 av m.fl. (m) yrkande 10. Reservation 3 (m) 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkande 34. 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkande 36. Reservation 4 (fp) 2005/06:T218 av (), 2005/06:T260 av och de (), 2005/06:T418 av m.fl. (, mp), 2005/06:T473 av m.fl. (s), 2005/06:T501 av (), 2005/06:T525 av m.fl. (s), 2005/06:T594 av m.fl. (s), 2005/06:T608 av m.fl. (kd) yrkande 14, 2005/06:MJ439 av m.fl. (v) yrkande 4, 2005/06:N302 av de m.fl. (m) yrkande 8 och 2005/06:N443 av m.fl. (fp) yrkande 33. Reservation 5 (m, fp, kd) Reservation 6 ( mp, v, ) 2004/05:T228 av (), 2004/05:T279 av (), 2004/05:T435 av (), 2005/06:T239 av (), 2005/06:T249 av (), 2005/06:T281 av (), 2005/06:T305 av (), 2005/06:T308 av och (), 2005/06:T318 av (), 2005/06:T321 av m.fl. (m, fp, kd, c) yrkande 4, 2005/06:T412 av m.fl. (fp) yrkande 5, 2005/06:T505 av m.fl. (s), 2005/06:T513 av och (), 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkande 35, 2005/06:T577 av m.fl. (s), 2005/06:T591 av m.fl. (s) och 2005/06:T603 av m.fl. (s) yrkande 6. Reservation 7 (m, fp, kd, c) 2005/06:T332 av m.fl. (m) yrkande 7. Reservation 8 (m) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (-), (), Skånberg (kd) och (). I betänkandet behandlas frågor om luftfart med utgångspunkt i 30 motioner med 35 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 3 motioner med 3 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Generaldirektören för Luftfartsstyrelsen har informerat utskottet om styrelsens verksamhet. Utskottet har vidare sammanträffat med företrädare för ballongflyget i . Utskottet avser att återkomma till luftfartsområdet i samband med ett planerat betänkande om transportpolitik. Till grund för detta betänkande avses ligga bl.a. en av regeringen aviserad transportpolitisk proposition jämte motioner samt en offentlig utfrågning om luftfartsområdet . Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om konkurrensvillkoren inom luftfarten med bl.a. hänvisning till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I motion 2005/06:T497 av m.fl. (m) anförs att konkurrensen från lågprisflyget har lett till billigare transporter både på inrikes- och utrikesflyget. Det är positivt att fler kan resa när det blir billigare att flyga. Därmed uppstår bättre förutsättningar för näringslivet och då inte minst turistsektorn. Detta är en utveckling som Moderata samlingspartiet bejakar och vill stimulera. Liberaliseringen av luftfarten bör därför påskyndas enligt motionärerna (yrkande13). I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) anförs att den avreglering av flygtrafiken som genomförts bl.a. med, liberalerna som pådrivande, har ökat flygets attraktionskraft. Dessvärre har konkurrensen inte förbättrats i takt med avregleringen. SAS, med staten som delägare, har fortfarande en alltför dominerande ställning på många sträckor i in- och utrikestrafik. Det har lett till orimligt höga biljettpriser på de sträckor där konkurrens saknas jämfört med dem som är konkurrensutsatta. Tendenser till kartellbildning inom flygsektorn har också förekommit. Mot denna bakgrund vore det positivt att fler flygbolag etablerade sig i och därigenom kunde sätta press på biljettpriserna. Glädjande nog kan vi nu se vissa öppningar i detta avseende genom ett ökat intresse från lågprisbolag att satsa på såväl utrikes- som inrikesflyglinjer i (yrkande 33). Med anledning av väckta motioner behandlade utskottet frågor om avreglering och konkurrens inom flygsektorn (bet. 2004/05:TU10). Utskottet redogjorde då för bl.a. gällande regler, marknadsutvecklingen inom flyget och utvärdering av den liberaliserade flygmarknaden (SOU 2005:4). Av utskottets redovisning framgår att liberaliseringen inom EU bl.a. inneburit att all trafik öppnats mellan flygplatserna i EU för internationell trafik och att fri prissättning råder. Vidare framgår att vissa linjer av regionalpolitiska skäl är belagda med s.k. allmän trafikplikt. Det innebär att ett medlemsland får ge ett flygbolag i uppdrag att utan konkurrens och mot ersättning genomföra flygningar på sträckan. I är vissa linjer mellan bl.a. och inland belagda med trafikplikt. Enligt uppfattning har ingen av de liberaliserade marknaderna nått sin slutgiltiga form, men de genomförda reformerna har bidragit till en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av dem. Det finns dock, menar , ett behov av ytterligare reformer för att förbättra marknadernas funktionssätt. Utredningen pekar särskilt på tre faktorer, nämligen behovet av ett ökat konsumentstöd, en förstärkt ägarfunktion i och en förbättrad tillsyn över marknaderna. I utskottets ställningstagande hänvisades bl.a. till utvärdering som visade på behovet av ytterligare reformer på området, men också till den utveckling som ägt rum i inrikesflyget med fler konkurrerande flygbolag, som lett till prissänkningar i vissa fall. Utskottet utgår ifrån i likhet med tidigare uttalanden att staten även fortsättningsvis kommer att ansvara för en väl fungerande luftfartsmarknad i . Ett sådant ansvar bör främst inriktas på att skapa förutsättningar för marknadens aktörer att utveckla effektiva transportlösningar. Detta kräver i sin tur att staten ser till att konkurrensen på luftfartsmarknaden upprätthålls och utvecklas, men också att det finns tillräcklig och väl fungerande infrastrukturkapacitet. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om de åtgärder som vidtas internationellt för att skapa förutsättningar för en ökad konkurrens och rättvisa villkor mellan flygföretag, liksom mellan flygplatser. Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammat frågor av det slag som tas upp i motionerna om konkurrensförhållanden på olika avreglerade marknader. Beredning av dessa frågor pågår nu i , och utskottet förutsätter att regeringen om behov föreligger vidtar erforderliga åtgärder så att konkurrensen upprätthålls och utvecklas på luftfartsmarknaden. Något ytterligare uttalande utöver vad utskottet nu anfört anser utskottet inte vara påkallat. Motionsförslagen avstyrks därför mot den bakgrunden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ägandet av flygplatser med hänvisning till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 2 (m) och särskilt yttrande 1 (c). I motion 2005/06:T203 av () anförs att kommuner och landsting inte bör driva flygplatser. Då kommunernas ekonomi är hårt ansträngd och då vi kan läsa om pensionärer som bara får ett halvt ägg till frukost och bara fyra jordgubbar till festtallriken blir man ännu mer säker på att kommuner och landsting skall koncentrera sig på den verksamhet de är satta till att sköta. Moderata samlingspartiet har länge föreslagit en privatisering av statliga flygplatser. Främst har partiet då pekat på de stora flygplatserna, men det gäller också många mindre flygplatser. Vad är det egentligen som säger att politiker är de rätta att driva flygplatser? är ett bra exempel på en flygplats som det gått bra för. Många mindre, kommunala flygplatser har det däremot gått dåligt för. Efter terroristdådet i USA sjönk antalet passagerare, och även om en viss återhämtning skett så är det fortfarande stora ekonomiska problem för många kommunala flygplatser. Det vore bättre att företagare och människor som kan driva företag leder och driver flygplatserna, inte politiker. I motion 2005/06:T497 av m.fl. (m) framhålls att Moderata samlingspartiet konsekvent har förespråkat en politik som innefattar en stor öppenhet för att släppa in andra intressenter som hel- eller delägare av flygplatserna, exempelvis , och . Samma sak gäller öppenheten att dra nytta av externa underleverantörer på driftsidan helt eller delvis. Omstruktureringar av den statliga verksamheten måste ske ansvarsfullt. En viktig uppgift är att värna skattebetalarnas gemensamma tillgångar. Det innebär dels att försäljningar måste anpassas efter marknadsläget så att intäkten blir så stor som möjligt, dels att hänsyn måste tas till den marknadssituation som skapas efter en försäljning. Försäljningar av statliga företag får inte medföra att det uppkommer privata monopol eller fåtalsdominans (yrkande 14). Utskottet behandlade frågor om ägandet av flygplatser (bet. 2004/05:TU10). I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till att motionsförslag om en privatisering av statliga flygplatser har behandlats av vid ett flertal tillfällen. Vidare hänvisades till tidigare uttalanden som gick ut på att luftfartens infrastruktur måste betraktas som ett sammanhållet system, där en flygplats förutsätter en annan. Ett sådant system medger en resultatutjämning mellan de få flygplatser som ger överskott och de många som, betraktade var och en för sig, går med förlust. En förändring som skulle innebära att de lönsamma delarna av systemet bröts ut ur detta och privatiserades kan därför inte förordas. Utskottet stod fast vid denna uppfattning. ville utskottet peka på att överväganden med anknytning till hithörande frågor görs inom . Utskottet har inte haft anledning att ändra sitt ställningstagande i fråga om ägandet av flygplatser. Motionsförslagen avstyrks därför mot den bakgrunden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om flygtrafiktjänsten med hänvisning till att denna fråga är föremål för utredning. Jämför reservation 3 (m). I motion 2005/06:T368 av (m) anförs att enligt beslut i samband med beredningen av budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22) skulle alla myndighetsuppgifter avseende flyget flyttas från till den nyskapade Luftfartsstyrelsen i syfte att inte sammanblanda myndighetsuppgifter med affärsverksamheten inom . Detta riksdagsbeslut var en klar bekräftelse och uppföljning av den viljeinriktning och den politik som regeringen redovisat och ställt sig bakom i proposition (prop. 1999/2000:140) Konkurrenspolitik för mångfald och förnyelse. Regeringen har avsett att återkomma till med förslag till ny organisation för , vilket också blev beslut . fattade beslut skall respekteras av regeringen. Verkligheten har delvis blivit en annan, vilket går att utläsa av regleringsbrev och instruktion. Därav framgår att skall bidra till att de transportpolitiska målen för luftfarten uppnås genom att på ett företagsekonomiskt lönsamt sätt ansvara för driften och utvecklingen av kostnadseffektiva, säkra och väl fungerande flygplatser och flygtrafiktjänst. Denna formulering har ganska naturligt givit upphov till en oklarhet över hur regleringen av nya aktörer på flygtrafiktjänstmarknaden skall hanteras. Enligt motionärens mening står detta i klar strid med tidigare fattade och ovan refererade beslut. bör därför med hänvisning till tidigare beslut, uttala vikten av fastställda principer om villkoren för en fungerande konkurrens. Det innebär enligt regeringens egen redovisning i proposition 1999/2000:140 att flygtrafiktjänsten separeras från flygplatsverksamhet. I motion 2005/06:T560 av m.fl. (m) anförs att det tidigare har delats upp i två myndigheter, och Luftfartsstyrelsen. skall i fortsättningen driva statens flygplatser och bedriva flygtrafiktjänst och Luftfartsstyrelsen skall ta hand om de myndighetsuppgifter som tidigare låg hos . är ett affärsdrivande verk med uppgift att driva flygplatser och flygtrafiktjänst. Regeringen har i tidigare budgetpropositioner redovisat att regeringen avser att utveckla konkurrensen vad gäller flygtrafiktjänsten. Regeringen har då också anfört att i samband med översynen har problemen med monopolsituation uppmärksammats. Fördelarna med att konkurrensutsätta monopol är flera. Privata och kommunala flygplatser som konkurrerar med de flygplatser som driver skulle inte behöva köpa flygtrafiktjänster från sin störste konkurrent. Det uppstår också ett större incitament för de statliga flygplatserna att utnyttja konkurrensen på marknaden och anlita den leverantör som kan erbjuda bästa kvalitet till bästa pris. , /, /och flygplatser vill göra en lokal upphandling av flygtrafiktjänster för . Dessa upphandlingar har avbrutits sedan meddelat att har ansvaret för flygtrafiktjänsten i det svenska luftrummet och att endast kan överlåta dessa uppgifter till någon annan. Luftfartsstyrelsen skall godkänna den nya leverantören, men kan inte själv utnämna någon annan leverantör än . Moderata samlingspartiet anser att detta står i strid med fri konkurrens inom flygtrafikområdet. Det är orimligt att självt lämnar egna anbud och granskar och utvärderar konkurrenters anbud. Detta bör enligt motionärernas uppfattning göras av Luftfartsstyrelsen (yrkande 10). Med anledning av motionsförslagen om flygtrafiktjänsten vill utskottet anföra följande. Frågan om flygtrafiktjänsten var föremål för debatt med anledning av en interpellation 2005/06:13 av (). Av interpellationsdebatten framgår bl.a. att statsrådet inte ansåg att den nuvarande ordningen var lämplig om målet är att skapa goda förutsättningar för nya aktörer att ta sig in på marknaden för flygtrafiktjänster. ansåg statsrådet att det fanns ett flertal frågeställningar som behövde analyseras noga innan beslut om eventuella förändringar t.ex. i uppgiftsfördelningen mellan och Luftfartsstyrelsen kunde fattas. Därför avsåg statsrådet att ge Luftfartsstyrelsen i uppdrag att klargöra den nuvarande situationen ur juridisk, ekonomisk och teknisk synvinkel. Regeringen beslutade att ge Luftfartsstyrelsen i uppdrag att utreda förutsättningarna för konkurrensutsättning av delar av flygtrafiktjänsten. I uppdraget ligger att utreda möjligheterna för icke-statliga flygplatser att upphandla flygtrafiktjänster av andra än . är grundregeln att skall tillhandahålla lokal flygtrafiktjänst, men verket kan överlåta åt någon annan att utföra dessa tjänster. Av uppdraget till Luftfartsstyrelsen framgår bl.a. att närmare belysa vilka juridiska förutsättningar som krävs för att skapa en rättvis konkurrenssituation, vilket ansvar en annan aktör än bör ha för bl.a. alarmeringstjänst, hur luftrumsblocken bör regleras, ansvarsförhållanden i samband med en olycka, tillgång till infrastruktur och möjligheterna för nya flygtrafiktjänstleverantörer att få tillhandahålla områdeskontrolltjänst och därigenom få ta del av enroute-intäkterna. I uppdraget ingår bl.a. även att genomföra nulägesbeskrivning av marknadsförhållandena. Uppdraget skall återrapporteras till . Mot bakgrund av att frågan om förutsättningarna för konkurrens inom flygtrafiktjänsten är föremål för utredning, anser utskottet att ett ställningstagande i frågan bör anstå till dess att utredningsuppdraget är genomfört. Utskottet förutsätter att regeringen då återkommer till och redovisar sitt ställningstagande i denna fråga. Motionsförslagen avstyrks mot den bakgrunden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om slottidssystemet med hänvisning till att motionsförslaget mot bakgrund av utskottets uttalanden och pågående överväganden inom till huvudsaklig del förutsätts komma att bli tillgodosett. I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) anförs att det är viktigt att som myndighet inte agerar konkurrenshämmande genom att ge bättre start- och landningstider, s.k. slots, till SAS. liberalerna har tidigare föreslagit att en handel med slots införs på . Trots att EU nu försöker hitta ett gemensamt slotsystem, vidhåller vi detta förslag (yrkande 34). Utskottet behandlade frågan om slottider (bet. 2004/05:TU10). Utskottet framhöll då att motioner om slottider har behandlats av vid en rad tidigare tillfällen. Utskottet anförde bl.a. att då frågan behandlades (bet. 2003/04:TU1) hänvisade utskottet till sitt ställningstagande hösten . hade utskottet konstaterat att arbete pågick inom ramen för EU för att utveckla slottidssystemet samt att ställt sig positivt till förslaget i stora delar, t.ex. när det gäller att stärka samordnarens roll och principen om dess oberoende ställning. Utskottet hade också sagt sig utgå från att regeringen i samband med revideringen av slotsförordningen skulle söka säkerställa att det enligt EG-rätten även är möjligt att tilldela regionalpolitiskt motiverad flygtrafik och nytillträdande lufttrafikföretag rimliga slottider på för godtagbara villkor. Utskottet såg det också som angeläget att frågan fick en snar lösning inom ramen för EG:s regelsystem. I det fortsatta arbetet borde trängselprissättning samt handel och ett eventuellt auktionsförfarande prövas och konsekvenserna belysas. Utskottet betonade således vikten av en djupare analys av tänkta handelssystem, särskilt från trafikförsörjningssynpunkt. I utskottsbehandlingen hänvisade utskottet bl.a. till dessa tidigare ställningstaganden, där det förutsattes att de förslag som var eller skulle komma att bli resultatet av olika utredningsarbeten om bl.a. slottider också genomförs på sätt som hade förespråkats. Sammanfattningsvis underströk utskottet att aktivt borde verka för att EU är drivande i det internationella luftfartssamarbetet och sträva efter ett utökat och effektivt samarbete med andra länder. Utskottet utgick från att luftfartsfrågorna och EU-samarbetet inklusive slottidssystemet kommer att behandlas i den aviserade transportpolitiska propositionen, bl.a. genom en redovisning och analys av möjligheterna till en trängselprissättning i . Utskottet har erfarit att frågor rörande slottidssystemet kommer att behandlas i den aviserade transportpolitiska propositionen som regeringen avser att överlämna till , likaså att frågan kommer att aktualiseras av ordförandelandet i EU . Utskottet ser positivt på att denna fråga, som utskottet vid ett flertal tillfällen särskilt lyft fram och i samband därmed bl.a. pekat på möjligheterna till trängselprissättning i , nu blir föremål för regeringens överväganden i den transportpolitiska propositionen. Utskottet ser också positivt på att frågan kommer att aktualiseras inom EU under det österrikiska ordförandeskapet. Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört förutsätts motionsförslaget till huvudsaklig del komma att bli tillgodosett och avstyrks därför mot den bakgrunden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om privatisering av med hänvisning till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 4 (fp). I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) anförs att med inrättandet av den nya luftfartsmyndigheten renodlas myndighetsrollen i den nya Luftfartsstyrelsen. Därigenom möjliggörs en försäljning av den verksamhet som kvarstår inom (yrkande 36). Förslag om bolagisering av affärsdrivande del har aktualiserats i motioner vid en rad tillfällen. Senaste gången frågan togs upp var (bet. 2004/05:TU10). Genom riksdagsbeslut (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75) har två avdelningar luftfartsinspektionen samt luftfart och samhälle inom överförts till den nya myndigheten . Styrelsen, som inrättades , finansieras i likhet med med avgifter. Syftet är att rollkonflikter skall undvikas mellan myndighetsutövning och produktion. Det kvarvarande är ett affärsverk med produktionsverksamhet i form av drift av de statliga flygplatserna, flygtrafiktjänsten och annan verksamhet med koppling till intäkter eller där det finns konkurrens med andra aktörer på marknaden. konstaterade utskottet att tidigare beslut om en uppdelning av hade genomförts i och med inrättandet av Luftfartsstyrelsen. Beträffande frågan om bolagisering och eventuell försäljning av den kvarvarande delen av det ursprungliga , vidhöll utskottet sitt tidigare ställningstagande om att detta inte är motiverat. Utskottet har inte haft anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande i denna fråga. Motionsförslaget avstyrks därför mot den bakgrunden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om flygplatskapaciteten i med hänvisning till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd) och 6 (mp, v, ) samt särskilda yttranden 2 (s) och 3 (c). I motion 2005/06:T260 av och de () framhålls bl.a. allmänflygets ökande betydelse för utveckling av affärsverksamhet i och . Allmänflyget kan operera mot tio gånger fler flygfält än reguljärflyget. Speciellt i kan skillnaden i restid från röra sig om en extra dag i vardera riktningen jämfört med reguljärflyg eller båt. Även från flygsäkerhetssynpunkt är det viktigt att allmänflyget har tillgång till flygplatser inom rimligt reseavstånd. För näringslivsflyget, som är ett viktigt komplement till reguljärflyget, kommer bristen på en citynära flygplats att skapa uppenbara problem. blir mer otillgängligt, inte minst i förhållande till andra europeiska huvudstäder, som ofta har ett stort antal mindre flygfält i direkt närhet av citykärnorna. Skulle utöver även läggas ned blir den enda huvudstadsregion i som saknar flygplats för allmänflyget. En sådan flygplats är av stor betydelse för näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft. Regeringen bör därför fullfölja Stockholmsberedningens slutsats och ta initiativ till en för lösning av flygplatssituationen i . I motion 2005/06:T594 av m.fl (s) anförs att det avtal som och har undertecknat beträffande löper ut , vilket måste innebära det definitiva slutdatumet för som flygplats. Det är därför hög tid att regeringen skyndsamt ger hur arbetet med frågan om en ersättningsflygplats skall se ut. Den framtida strukturen för flygverksamheten i är komplex och påverkar hela regionens framtida utveckling. I motion 2005/06:T608 av m.fl. (kd) anförs att Stockholmsberedningen i sitt betänkande (SOU 2003:33) konstaterat att en tillräcklig flygplatskapacitet i inte kan nås om då läggs ned och bebyggts med bostäder. Tillräcklig kapacitet kan bara nås om får vara kvar, vilket Stockholmsberedningen menar att det saknas politiska förutsättningar för i . Stockholmsberedningen föreslår att regeringen uppdrar åt en särskild kommission att om möjligt föreslå en citynära flygplats för huvuddelen av Brommaflyget. Arbetet måste enligt beredningen ske så snabbt att en ny flygplats kan tas i bruk senast före utgången av . anser att regeringen måste vidta åtgärder för att långsiktigt trygga flygplatskapaciteten i (yrkande 14 delvis). I motion 2005/06:N302 av de m.fl. (m) anförs att utveckling och tillväxt är starkt beroende av goda flygförbindelser med omvärlden. konkurrenskraft måste därför stärkas så att regionen inte förlorar direktförbindelser med t.ex. . Näringslivets utveckling är också beroende av småflyg för både person- och godstransporter. Det småflyg som har funnits vid F 18/måste få finnas kvar i om inte skall bli den enda huvudstadsregion i som saknar banor för småflyg. Nuvarande avtal mellan och staten om flygverksamheten på löper .