bet · GT01NU9 · 2006-03-14 00:00:00 — Avslutningsvis avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att skall höras vid väsentliga förändringar av statliga bolags verksamhetsinriktning - utskottets uppfattning är att gällande ordning fungerar väl. Andra uppfattningar framfördes i två reservationer (m; fp, kd, c). biföll styrelses framställning angående (framst. 2004/05:RRS9, bet. 2005/06:TU8). I sitt ställningstagande konstaterade trafikutskottet, i likhet med , att varit framgångsrik i den meningen att byggandet av järnvägsanläggningen genomförts inom uppställda ekonomiska ramar samt att flygpendlingstrafiken bedrivs med avsedd turtäthet. instämde trafikutskottet i styrelses slutsatser att såväl styrningen och uppföljningen av samfinansieringsprojektet som redovisningen av projektets utveckling till regering och riksdag varit otillräckliga. Beslutet innebar att genom ett tillkännagivande till regeringen ställde sig bakom de tre förslag som framlagt. För det första bör regeringen utveckla sin styrning av , särskilt i de avseenden kritiserat i sin granskning, samt återkomma till med en redovisning av hur styrningen av företaget går till. För det andra uppmanades regeringen att återkomma till med en samlad redovisning av de statliga åtagandena i projektet. För det tredje anmodades regeringen att genomföra en samlad utvärdering av såväl effekterna av järnvägsförbindelsen till som den valda finansieringsformen och redovisa denna utvärdering för . behandlade styrelses redogörelse till om årliga rapport (redog. 2005/06:RRS1, bet. 2005/06:FiU15). På finansutskottets förslag lade redogörelsen till handlingarna. I lämnades en rekommendation om att förbättra möjligheterna till insyn i och kontroll av förvaltningen av de statliga bolagen, vilken byggde på iakttagelser i de tre nyssnämnda granskningsrapporterna om (RiR 2004:18), om (RiR 2004:22) och om regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28) och i den nu aktuella rapporten om bolagiseringen av SJ (RiR 2005:11). I sitt ställningstagande sade finansutskottet att de iakttagelser som noterats i den årliga rapporten är delvis väl kända från de tidigare granskningsrapporterna. De generella iakttagelser som gjorts rörande otydligheten i bolagens uppdrag - speciellt för bolag med särskilda samhällsintressen - är dock tydligare nu än i de tidigare behandlade rapporterna. noterade att regeringen i vissa avseenden gör en annan bedömning än beträffande styrningen av de statliga bolagen. För övrigt konstaterades att regeringen kommenterat huvuddelen av rekommendationerna i granskningen av såväl som av SJ:s bolagisering. För har regeringen kommenterat samtliga rekommendationer som gavs i rapporten och redovisat vilka åtgärder som den planerar göra respektive redan har genomfört, sade finansutskottet. presenterade en granskningsrapport om statliga bolags årsredovisningar (RiR 2005:29). har granskat tolv statliga bolags årsredovisningar med avseende på hur väl redovisningarna har utformats med utgångspunkt från gällande lagar, god redovisningssed och regeringens riktlinjer. Samtliga de bolag vars årsredovisningar har ingått i granskningen har samhällsuppdrag att utföra eller en ställning på marknaden som enligt bör redovisas särskilt. Bolagen som ingår är AB , , , , , , Specialfastigheter i , , , , och . När det gäller den finansiella redovisningen anser att den håller en god standard. Mot bakgrund av de iakttagelser som gjorts vid granskningen är det sammantaget bedömningatt de granskade bolagen i de finansiella delarna av sin årsredovisning håller en kvalitet väl i nivå med jämförbara noterade bolag. Beträffande redovisningen av särskilda samhällsuppdrag och bolagens verksamhet gör bedömningen att den har brister. Enligt regeringens riktlinjer förväntas de statliga bolagen i sina årsredovisningar lämna information om respektive bolags verksamhet avseende bl.a. bolagens omvärld, riskanalyser, jämställdhetsarbete, miljöarbete och inte minst bolagens verksamhetsmål och förekommande samhällsuppdrag samt hur dessa har uppfyllts, varvid redovisningen av samhällsuppdrag bör betraktas som lika väsentlig som annan redovisning. anser, mot denna bakgrund och med hänsyn tagen till att samtliga de bolag vars årsredovisningar har granskats har ett samhällsuppdrag att utföra eller en särställning på marknaden, att bolagen på ett utförligt sätt bör redovisa hur de arbetat för att utföra dessa åtaganden. Bolagen bör också redovisa om deras samhällsuppdrag eller särställning på marknaden haft betydande effekt på måluppfyllelsen i övrigt, inklusive avkastningen. konstaterar att redovisningen av samhällsuppdragen, hur de utförs och deras resultatpåverkan ofta är summarisk och därmed otillräcklig. Det är bedömningatt den stora variationen i årsredovisningarna visar att de av regeringen beslutande riktlinjerna för extern ekonomisk rapportering ännu inte har fått genomslag och att riktlinjerna inte är tillräckligt tydliga för att ge bolagen en god vägledning för rapportering i årsredovisningen. I rapporten rekommenderar regeringen att överväga följande åtgärder: - begära att årsredovisningarna tydligt och med hög kvalitet skall redogöra för bolagens samhällsuppdrag och hur de utförts, - utveckla dialogen med de statliga bolagen angående bolagens samhällsuppdrag, mål, strategier och förväntade resultat och dokumentera åtföljande beslut av ägarförvaltaren och bolagsstyrelsen så att de blir tydliga och åtskilda, - komplettera riktlinjerna med en vägledning på de punkter som inte sammanfaller med god redovisningssed eller andra rekommendationer, - följa upp tillämpningen av riktlinjerna och tillse att samtliga bolag med hög ambition lämnar den rapportering som begärts. rekommenderar vidare de granskade bolagen att överväga följande åtgärder: - förtydliga i årsredovisningen vilka samhällsuppdrag bolaget skall utföra, varvid i en sådan rapportering en tydlig åtskillnad bör göras mellan beslut, regeringens beslut och bolagets egna tolkningar av sådana beslut, - redovisa bolagets strategi för att fullgöra sina samhällsuppdrag, - redovisa hur bolaget har genomfört sina samhällsuppdrag och hur framgångsrikt bolaget varit i dessa avseenden, - redovisa affärsverksamhetens mål och måluppfyllelse, inklusive hur bolaget har inriktat sin verksamhet genom t.ex. ett antal uppföljningsbara mål och delmål och förklara orsakerna om utfallet på ett positivt eller negativt sätt skiljer sig från målen, - redovisa om bolagets särställning på marknaden eller samhällsuppdrag haft en betydande effekt för måluppfyllelsen i övrigt, inklusive avkastningen, - vidta de åtgärder som behövs för att årsredovisningen skall ge en helhetsbild av bolaget, innefattande en redogörelse för vilka avvägningar bolagsledningen gör mellan samhällsuppdrag och affärsmässiga mål, - ta initiativ till dialog med ägarföreträdaren i de fall direktiv och avsikter är oklara eller lägger hinder i vägen för en genomlyst extern rapportering. väntas fatta beslut om en framställning till med anledning av rapporten. Kapitaltillskott till SJ och beslöt om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). Bakgrunden var att SJ hade förbrukat mer än hälften av det registrerade aktiekapitalet och att aktiekapitalet, i enlighet med bestämmelser i aktiebolagslagen, måste vara återställt . Åtgärderna omfattade bl.a. ett tillskott om högst och en låneram i om . Liksom trafikutskottet - som hade yttrat sig i ärendet - delade näringsutskottet regeringens bedömning att åtgärder måste vidtas för att reda upp den ekonomiska krisen i SJ. Med hänvisning till den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen ansåg regeringen att de aktuella åtgärderna inte var att betrakta som statsstöd i EG-fördragets mening, och utskottet fann ingen anledning att ifrågasätta den bedömningen. När det gällde frågan om risken för att åtgärderna skall leda till konkurrenssnedvridning underströk utskottet att SJ självfallet inte skall inta någon särställning på de marknader där andra tågoperatörer är verksamma och att avkastningskraven skall upprätthållas. I en reservation (m, fp, kd, c) föreslogs att propositionen skulle avslås. Det av regeringen presenterade beslutsunderlaget var, enligt reservanternas mening, otillräckligt som grund för ett riksdagsbeslut. beslöt att bemyndiga regeringen att avyttra hela eller delar av aktieinnehavet i , förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i , förvärva rättigheter till sådana aktier eller andra former av andelar, tillskjuta kapital till bolaget och vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att genomföra en omstrukturering av företaget (prop. 2003/04:127, bet. 2003/04:NU15). När det gällde regeringens förslag rörande finansieringen av åtgärderna i godkände att de föreslagna åtgärderna får finansieras från det särskilda kontot i avsett för insatser i av staten hel- eller delägda aktiebolag. I en reservation (fp, kd, c) föreslogs att propositionen skulle avslås, med hänvisning till att det av regeringen presenterade beslutsunderlaget ansågs otillräckligt som grund för ett riksdagsbeslut. Beträffande förslaget till bemyndigande att vidta åtgärder i förordades i en reservation (m, fp) att skulle bemyndiga regeringen att avyttra företaget, medan de övriga delarna av regeringens förslag i denna del avvisades. En avyttring av företaget förordades också i en annan reservation (kd, c). Även förslaget om godkännande av finansieringen av åtgärderna avstyrktes i två reservationer (m, fp; kd, c). Kommentarer i budgetpropositionen om om bolagiseringen av Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen till redovisa de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Regeringen lämnade i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24, s. 58) en sådan redovisning med anledning av rörande bolagiseringen av SJ. Beträffande rekommendationer angående nomineringsprocessen och frågan om styrning av bolagen hänvisade regeringen till vad som anförts angående dessa frågor i ett tidigare avsnitt i budgetpropositionen (s. 53 f.) När det gällde frågan om bolagens kapitalisering konstaterade regeringen att det för bolagiseringen fanns ett tillfredsställande ekonomiskt underlag såväl från affärsverkets ledning som från de externa finansiella rådgivarna. Regeringen gjorde för bolagiseringen en sammanvägning av olika faktorer i underlagen, vilket ledde till vad som bedömdes vara en rimlig kapitalisering. I budgetpropositionen sades vidare att regeringens ambition är att agera som en långsiktig ägare med uthållighet och ansvarstagande. Regeringens förvaltning syftar till att de statligt ägda bolagen över tiden har en effektiv kapitalstruktur. Prövning och ställningstaganden rörande kapitalisering och nivån på en effektiv kapitalstruktur måste göras kontinuerligt mot bakgrund av omvärldsförändringar och förändrade verksamhetsförutsättningar för bolagen. Detta innebär att en mängd interna och externa faktorer avseende bolagen beaktas och värderas, vilket kan leda till bedömningen att ett bolag har behov av att tillföras ytterligare kapital eller kan utdela kapital. behandlade i sitt granskningsbetänkande 2004/05:KU20 anmälningar rörande regeringens styrning av . I en reservation (m, fp, kd, c, mp), som senare blev beslut (rskr. 2004/05:279), anfördes följande (s. 266): Enligt utskottets mening har granskningen visat att regeringen brustit i genomförandet av beslut när det gäller . har varken regeringen, genom ägarförvaltningen, eller styrelsen tagit något initiativ till att förtydliga roll inom ramen för mer allmänt hållna direktiv . Detta har fört med sig att uppdrag kunde ges motstridande tolkningar. Regeringen har visserligen numera tagit till sig den kritik som framförts och lagt fram ett förslag till ändring i bolagsordningen som antagits av bolagsstämman. Ändringen i bolagsordningen är dock inte tillräcklig för att förändra den hittillsvarande otillfredsställande situationen som innebär att flera olika tolkningar kan göras när det gäller avvägningen mellan målet affärsmässighet och andra mål. Utskottet underströk betydelsen av att styrningen av de statliga bolagen sker på ett sådant sätt att det finns möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. Utskottet hänvisade till ett tidigare uttalande om att det borde utvecklas rutiner som gör det möjligt att följa upp viktigare händelseförlopp och granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse. Granskningen har visat att möjligheterna att i efterhand följa upp händelseförloppet när det gäller investeringar varit begränsade eftersom det inte funnits full dokumentation av kontakterna mellan och bolaget i dessa sammanhang. Enligt utskottets mening är det otillfredsställande att det trots utskottets tidigare uttalanden inte skapats tillräckligt goda rutiner när det gäller dokumentation av de uppgifter som kan behövas vid en uppföljning och granskning av styrningen av statliga bolag. Mot den angivna bakgrunden kan de ansvariga statsråden och inte undgå kritik för sättet att styra och för bristen på dokumentation av kontakterna mellan och . majoritet anförde följande (s. 243) i sitt ställningstagande (vilket alltså inte blev beslut): Som underlag för utskottets granskning har legat bl.a. - Uppdrag och statens styrning. Samma rapport har utgjort underlag vid näringsutskottets behandling av styrelses framställning med anledning av rapporten. har avstyrkt framställningen och därvid gjort ingående bedömningar i sådana frågor som utskottet nu granskar. har beslutat i enlighet med näringsutskottets förslag. granskning med bl.a. utfrågningar av statsministern och ansvariga statsråd m.fl. har inte gett anledning att göra andra bedömningar än de näringsutskottet redovisat i sitt ställningstagande. Något uttalande i övrigt från sida med anledning av granskningen är inte påkallat. I granskningsbetänkande behandlades ytterligare en fråga rörande . Frågan gällde tillgång till handlingar i . Före detta chefsjustitieombudsmannen hade på begäran lämnat ett utlåtande om de rättsliga förhållandena. framhöll att utlåtandet kan tjäna som en värdefull vägledning för de bedömningar som kan behöva göras . Statliga bolag behandlades också i betänkande 2005/06:KU10 om granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. I sitt ställningstagande beträffande dokumentation och aktbildning avseende regeringens styrning av de statliga bolagen erinrade inledningsvis om att utskottet och vid upprepade tillfällen har pekat på vikten av att styrningen av statligt ägda bolag sker på ett sätt som skapar möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. noterade att några rutiner som tillgodoser ett sådant ändamål ännu inte har kommit i bruk på detta område. noterade vidare arbete med riktlinjer som bl.a. innebär krav på en mer enhetlig dokumentation av underlag för de beslut som fattas i dessa sammanhang. Vid utformningen av dessa riktlinjer måste, enligt mening, särskilt beaktas att det vid en granskning i efterhand skall vara möjligt att i akter följa viktigare händelseförlopp som avser ägarförvaltningen samt vilka kontakter och styrsignaler som därvid har förekommit mellan ägarförvaltning och bolag. I det sammanhanget pekade på vikten av att innehållet i ett sådant material som annars inte skulle utgöra allmän handling - t.ex. arbetsanteckningar och liknande material - tillförs akterna möjligt. När ärendena arkiveras bör ett sådant material också bli kvar i akterna i den omfattning som behövs för att en meningsfull granskning skall bli möjlig. underströk betydelsen av att riktlinjerna får den inriktning som beskrivits. inlämnades tre granskningsanmälningar som rör företag med statligt ägande till . En anmälan, som inlämnats av () och som avser statsråden och , gäller en granskning om huruvida det är i överensstämmelse med grundlagen att näringsministern självständigt nominerar ledamöter i statliga bolagsstyrelser som ligger under . I anmälan hänvisas till . En annan anmälan, som inlämnats av () och som avser en granskning av näringsminister , gäller frågan om huruvida det är förenligt med gällande bestämmelser att ett statsråd enskilt gör uttalanden i form av hot om vilken förhandlingsorganisation på arbetsmarknaden som statliga bolag under skall tillhöra. Bakgrunden till anmälan är uttalanden i medier av näringsminister om att han överväger att låta de statliga bolagen lämna arbetsgivarorganisationen . Den tredje anmälan, som inlämnats av () och som avser en granskning av dåvarande näringsminister , gäller nomineringen av en brottsmisstänkt ledamot av styrelserna i och SJ. De tre nämnda granskningsanmälningarna planeras bli behandlade av i granskningsbetänkande 2005/06:KU20. har berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig över styrelses framställning och de motioner som väckts med anledning av den. yttrande, 2005/06:TU2y, återfinns i bilaga 2. begränsar sitt yttrande till de delar av framställningen och motionerna som faller inom trafikutskottets ansvarsområde, dvs. bolagiseringen av och järnvägssektorns reglering. I sitt ställningstagande konstaterar trafikutskottet att framställningen och motionerna i huvudsak innehåller förslag av generell karaktär om formerna och utövandet av statligt ägande och att trafikutskottet enligt riksdagsordningen bereder ärenden om järnvägar och järnvägstrafik, medan näringsutskottet ansvarar för bl.a. statlig företagsamhet. Detta innebär, enligt trafikutskottets mening, att styrelsens förslag och anknytande motionsyrkanden i första hand faller utanför trafikutskottets beredningsområde. Utifrån de utgångspunkter som trafikutskottet har att bereda har trafikutskottet dock inget att erinra mot styrelses förslag och motionerna 2005/06:N14 (fp) (yrkandena 1 och 2) och 2005/06:N15 (m). nämner med anledning av ett yrkande (5) i motion 2005/06:N14 (fp) om att tydliggöra den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn att järnvägssektorns reglering har omformats och blivit föremål för en rad utredningar. Ett beredningsarbete pågår vidare inom EU om det s.k. tredje järnvägspaketet där frågor om marknadstillträde för olika tågoperatörer behandlas. Som ett led i detta arbete har EU-ländernas transportministrar enats om att bl.a. öppna marknaden för internationell persontrafik . Vidare påpekar trafikutskottet att regeringen har aviserat en transportpolitisk proposition, där järnvägssektorn förutses komma att få ett stort utrymme. Det handlar bl.a. om marknadstillträde och fordonsförsörjning. I samband med behandlingen av denna proposition förväntas trafikutskottet bereda en rad motionsförslag från allmänna motionstiden om den framtida regleringen inom järnvägsområdet. delar motionärernas önskemål om att den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn bör vara tydlig. Med hänsyn till de ofta långsiktiga investeringar som krävs för att utveckla järnvägstrafiken är det angeläget att också långsiktiga spelregler läggs fast. Med hänvisning till förestående behandling om olika transportpolitiska frågor och järnvägssektorns reglering bör dock, enligt trafikutskottets mening, det aktuella motionsyrkandet inte nu bli föremål för något initiativ från sida. föreslår därför att näringsutskottet avstyrker motion 2005/06:N14 (fp) yrkande 5. Med hänsyn till att såväl styrelses förslag som motionerna grundar sig på en bolagisering som skett inom trafikutskottets beredningsområde anför utskottet avslutningsvis följande. underströk i samband med bolagiseringen att det var angeläget med en omsorgsfull uppföljning och utvärdering av de nya SJ-företagens ekonomiska utveckling. Mot bakgrund av de omfattande investeringar som sker i järnvägssystemet ansåg trafikutskottet att det krävs järnvägsföretag med goda möjligheter att investera för framtiden och möta en ökad efterfrågan. konstaterar därmed med tillfredsställelse att har utfört en granskning som ligger i linje med utskottets tidigare ställningstagande. Regeringen bemyndigade näringsminister att förordna en person med uppdrag att göra en översyn av av hel- och delägda statliga bolag m.m. Översynen omfattar två delar - att se över hur en effektivt utformad ägarförvaltning av de statligt hel- och delägda bolagen bör utformas samt att pröva i vilka fall och hur ägaranvisningar bör utformas för de statligt ägda bolagen. Regeringens bedömning är att det vid en aktiv ägarförvaltning finns ett behov av god insyn i bolagets verksamhet. Det gäller att både följa bolagets verksamhet ur ekonomisk synvinkel och att tillse att bolaget verkar enligt de riktlinjer som har beslutats för respektive bolag. Regeringen är angelägen om att förvaltningen på ett avvägt sätt balanserar en effektiv form för förvaltning som ger utrymme för en professionell, proaktiv och ansvarstagande löpande förvaltning, som kravet på öppenhet och god extern och intern kontroll kan upprätthållas. Översynen skall ske med utgångspunkten att förvaltningen av bolagen fortsatt skall hanteras inom ramen för nuvarande ansvarsfördelning mellan berörda departement i . Målet är att förbättra den förvaltning som bedrivs inom . har, i enlighet med uttalande (bet.1998/99:KU10), skilt på ansvaret för sektorslagstiftningen m.m. och ägarstyrningen. Bland annat som ett led i strävandena att uppnå en effektiv ägarstyrning och säkerställa en god utveckling för bolagen, medverkar anställda på departementen aktivt i de förvaltade bolagens styrelsearbete. För- och nackdelar med den nämnda formen för förvaltning skall prövas i översynen och en slutsats skall redovisas. Under utredningsarbetet bör information om arbetssätt, organisation och metoder m.m. inhämtas från andra aktiva ägarförvaltningar som underlag för förslagen, sägs det i direktiven. En internationell utblick kring "best practice"av statlig bolagsförvaltning kan även vara av värde, varvid bör uppmärksammas att har utvecklat riktlinjer för förvaltningen av statligt ägda bolag. Regeringen anser vidare att det finns ett behov av att i det aktuella sammanhanget pröva frågan om i vilka fall och hur ägaranvisningar riktade till statligt ägda bolag bör utformas. Inom ramen för översynen skall prövas lämpligheten av att underställa bolagsstämman vissa typer av allmänna policydokument eller mer bolagsspecifika anvisningar och prövas hur sådana ägaranvisningar i så fall bör utformas. Aktiebolagslagens bestämmelser angående de olika bolagsorganens kompetensområden och begränsningar för dessa skall beaktas. Arbetet skall fortlöpande avrapporteras till chefen för . Översynen skall redovisas skriftligt och vara slutförd . Riksrevisor , med medarbetare, har inför utskottet lämnat information om granskning av bolagiseringen av och besvarat frågor från utskottets ledamöter. Statssekreterare , , har inför utskottet lämnat kommentarer till och besvarat frågor från utskottets ledamöter. Statssekreteraren gav inledningsvis en redovisning av processen kring bolagiseringen av SJ och den ekonomiska utvecklingen för bolaget därefter. för bolagiseringen fanns det, enligt statssekreteraren, ett tillfredsställande underlag avseende det ekonomiska läget för bolaget, vilket gav grund för bedömningen att kapitaliseringen av bolaget var tillräcklig. kom dock uppgifter om att den finansiella ställningen för SJ var problematisk. Detta ledde till bl.a. att regeringen föreslog att skulle bemyndiga regeringen att tilldela SJ ett kapitaltillskott om högst . byttes också styrelse och ledning för SJ. Enligt statssekreteraren är det i efterhand uppenbart att misstag begicks under bolagiseringsprocessen, särskilt avseende bedömningen av de ekonomiska förutsättningarna och den ekonomiska ställningen för bolaget. underströks att kapitalisering av ett bolag inte genomförs vid ett enda tillfälle, utan en prövning sker kontinuerligt. Att tillse att de statliga bolagen har en effektiv kapitalstruktur är en stående uppgift för , såsom förvaltare av dessa bolag.