bet · GT01KU20d3 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06:KU20 del 3 Bilaga B1 Näringsminister ...................................................... Bilaga B2 Finansminister .............................................................. Granskningsärende 9 Näringsminister nominering av ledamöter i statliga bolagsstyrelser, 15 Näringsminister uttalanden om de statliga bolagens tillhörighet till arbetsgivarorganisation och 29 Näringsminister agerande vid tjänstetillsättning Ordföranden: återupptas sammanträde. Vi hälsar näringsminister välkommen. Han har som bisittare som är expeditionschef och som är tillförordnad chef för ägarenheten. Det är tre granskningsärenden som vi har uppe nu med näringsministern. Det är nomineringen av ledamöter i statliga bolagsstyrelser under , uttalanden om de statliga bolagens tillhörighet till arbetsgivarorganisation och agerande vid tjänstetillsättning. Vi tar det ärende för ärende. Statsrådet känner ju väl till hur det går till i KU. Innan vi går in på ärendena tänkte jag höra om statsrådet vill säga någonting inledningsvis, dock för vi har ont om tid, som alltid. Näringsminister : Tack herr ordförande! Det gör jag gärna, och då tar jag alla tre frågeställningarna i mitt inledningsanförande om det är okej med ordföranden. Utskottet prövar två ärenden som handlar om regeringens förvaltning av de statliga bolagen. Det ena gäller nomineringen av ledamöter i statliga bolagsstyrelser och det andra de uttalanden som jag har gjort i fråga om statliga bolags tillhörighet till arbetsgivarorganisation. Det tredje ärendet handlar om tjänstetillsättning i ITPS. Först vill jag redogöra kort för de regelverk som gäller för regeringens beslutsfattande i frågor som rör bolagsförvaltningen. Det följer av 7 kap. 5 § regeringsformen att en departementschef är föredragande i ärenden som rör det eller de bolag som enligt instruktionen för hör till departementet. Att vara föredragande innebär att ha beredningsansvar i ärenden som avgörs genom formella regeringsbeslut men också att företräda regeringen vid informella kontakter med bolaget. Som ansvarigt statsråd är jag genom ett formellt regeringsbeslut bemyndigad att företräda staten på bolagsstämmor i bolagen. Det här sker regelmässigt NÄRINGSMINISTER 2005/06:KU20 genom att jag i min tur utser en tjänsteman som får fullmakt att framföra regeringens uppfattning vid stämman och rösta för statens aktier. På samma sätt som när det gäller andra politikområden sker regeringens ägarstyrning av bolagen enligt en mycket fast praxis, inte bara genom formliga beslut vid regeringssammanträden utan också genom informella ställningstaganden och kontakter. Det här är en ordning som har tillämpats oavsett regeringens politiska hemvist, i vart fall ända . Den ordningen har alltsedan dess ansetts väl förenlig med regeringsformen. Att regeringen disponerar aktier som staten äger innebär att regeringen har att agera som aktieägare i förhållande till bolaget. Man får inte glömma att en styrning av ett bolag aktiebolagsrättsligt endast kan ske vid bolagsstämman. Det är ägarens mening om bland annat styrelsesammansättning som kommer till uttryck vid den bolagsstämman. Det här kan säkert ha bidragit till att olika regeringar under mycket långa tider valt att tillämpa en beslutsordning som går ut på att ett statsråd befullmäktigas att så att säga verkställa regeringens uppfattning i fråga om styrelsenomineringar. Jag tycker att det är en både praktisk och ändamålsenlig ordning som är väl ägnad att motsvara de krav som måste gälla vid styrelsenomineringar. Det statsråd som ansvarar för ett bolag ska se till att även förbereda ägarens ställningstagande vid bolagsstämman. Det sker bland annat genom att nominera styrelseledamöter till styrelserna. För att tillgodose en tydligare dokumentation, som har önskats, av regeringens ställningstagande i nomineringsfrågor dokumenteras dessa numera genom regeringskanslibeslut. Beslutet utformas som en särskild instruktion från statsrådet till den som röstar för statens aktier på stämman. Styrelsenomineringar för bolag som andra statsråd ansvarar för görs i samråd med mig. Det nödvändiga och tillräckliga stödet för de här statsrådsbesluten finns i regeringens uppdrag till statsrådet att företräda eller låta företräda staten på bolagsstämman. Låt mig också säga någonting om själva styrelsenomineringsprocessen för styrelseledamöter i bolag som staten äger aktier i. Vi tillämpar en strukturerad nomineringsprocess. Syftet är att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning till företagens styrelser. Jag har av statsministern fått ett särskilt ansvar för styrelsenomineringar i samtliga statligt ägda företag. Genom ett enhetligt och strukturerat arbetssätt vill vi tillförsäkra kvaliteten i hela nomineringsarbetet. Varje nominering av styrelseledamot ska utgå från kompetensbehovet i respektive bolags styrelse. Det är därför viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrelsen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är relevant för företaget även i bolag där omvärlden förändras starkt. För att komma i fråga för en styrelseplats fordras en hög kompetens, stark integritet och förmåga att självständigt se till företagets bästa. Varje styrelseledamot ska ha kapacitet att göra självständiga bedömningar. utses 4060 nya styrelseledamöter i de statligt ägda bolagen. 2005/06:KU20 BILAGA B1 NÄRINGSMINISTER En genomgång görs först av behovet av kompetens i den aktuella styrelsen, och den genomgången görs i samverkan med ordföranden i styrelsen. De förslag på ledamöter som sedan tas fram bereds med Statsrådsberedningen, och det aktuella ägardepartementet, om det inte råkar vara . deltar i beredningen inte bara i fråga om bolag under det egna departementet utan även när det gäller nominering av styrelser till bolag under andra departement. Och som jag sade dokumenteras nomineringen i ett beslut som innefattar en instruktion om hur ägaren ska rösta på stämman. Nomineringen motiveras i instruktionen. Så långt den första frågan. Låt mig säga något kort om den andra frågan, statliga bolags medlemskap i en arbetsgivarorganisation och huruvida det är en ägarfråga i samband med styrningen av aktiebolag. Frågan har väckts mot bakgrund av ett debattinlägg som jag gjorde . Huvudregeln enligt aktiebolagslagen är att ett aktiebolags organisation och förvaltning är en styrelsefråga, men bolagsstämman kan besluta att vissa åtgärder bara får beslutas av styrelsen efter att stämman har lämnat ett godkännande. En sådan fråga kan vara medlemskap i en viss arbetsgivarorganisation. Det finns alltid skäl att förutsättningslöst värdera för- och nackdelar av statligt ägda företags medverkan i den arbetsgivarsamverkan som sker genom medlemskap i olika branschförbund och därmed i topporganisationen . Förutsättningarna för företagen förändras, liksom organisationernas arbetssätt. anmälan grundar sig på det debattinlägg jag gjorde i frågan . Som företrädare för en ägare som har ansvar för mer än 50 bolag, varav många är stora och betydelsefulla för delar av det svenska näringslivet, finns en rad frågor som bör diskuteras. Det tänker jag fortsätta att göra. En av de frågor som bör diskuteras är medlemskap i . Att jag tar upp frågan i debatten innebär inte en uppmaning till de statligt ägda bolagen. När vi agerar som ägare följer vi de regler som aktiebolagslagen ställer upp. Till slut har vi det tredje ärendet som KU ska behandla om mitt agerande vid en tjänstetillsättning för , . I det här fallet får jag återigen, i enlight med det skriftliga svar KU fick , understryka att det inte förekommit några kontakter mellan departementet och ITPS med anledning av anställningen av . Även jag har ställt mig frågande inför den skrivning i det protokoll från som hänvisar till i sin anmälan. Jag har emellertid erfarit att ITPS generaldirektör hade en önskan att stämma av frågan om det var organisatoriskt godtagbart att ha två biträdande generaldirektörsbefattningar vid myndigheten med . Förslaget från genomfördes dock aldrig, och därmed kontaktades inte heller departementet i den frågan. NÄRINGSMINISTER 2005/06:KU20 Därmed, herr ordförande, tackar jag för ordet och är beredd att svara på era och ledamöternas frågor. Ordföranden: tackar näringsminister för denna inledning och går in på de skilda ärendena. Vi börjar med ärende 9 om nominering av ledamöter i statliga bolagsstyrelser under . Vi följer den ordning som är en etablerad praxis att anmälande parti inleder och därefter följer övriga partier i storleksordning. (): Herr ordförande! Utgångspunkten för den här anmälan är en rapport som har avlevererat som gäller styrning av sex statliga bolag. ber där regeringen att pröva om den nuvarande praxisen när det gäller beslut om styrelsenominering är i överensstämmelse med det så kallade § 5-förordnandet. bygger sina slutsatser på en bedömning som jurister vid har gjort. Juristerna säger att näringsministern med sitt nuvarande agerande bryter mot grundlagen. På vilka grunder avvisar näringsministern den här kritiken? Näringsminister : Herr ordförande! Det här är en ordning som har arbetats med åtminstone . samlade juridiska expertis har kontinuerligt , dessa närmare , prövat all verksamhet i huruvida den är förenlig med grundlagen eller inte. Det är också uppfattningen från samlade juridiska expertis att detta är fullt förenligt med grundlagen och det arbetssätt som grundlagen föreskriver, det vill säga att chefen för varje departement ansvarar för bolagen inom det departementet. Statsministern kan, genom ett så kallat § 5-förordnande, överflytta det ansvaret till något annat statsråd. I fallet med styrelsenomineringar ansvarar jag som chef för för nomineringarna i de bolag som ligger under . Via § 5-förordnandet har jag också ett samordnande ansvar för bolag som ligger under andra departement. Det är ett vanligt förekommande arbetssätt i och torde inte strida mot grundlagen. (): Min fråga blir då: Har näringsministern eller hans juridiska expertis gjort någon ny bedömning mot bakgrund av den kritik som har kommit? Det kan ju vara så att man har tänkt och resonerat fel. Har det gjorts en ny bedömning med anledning av det som har kommit fram till och de slutsatser som den rapporten bygger på? Näringsminister : Herr ordförande! Den samlade bedömningen från juridiska expertis är återigen att detta är fullt förenligt med grundlagen. Det är en mycket fast praxis som har utarbetats. Jag tror att det är viktigt för regeringens arbetssätt oavsett politisk färg. Den är förenlig med grundlagen, men det är också ett sätt att arbeta som många regeringar genom mycket långa tider har funnit vara väl avvägt. (): Jag tolkar det så att ni har gjort en ny bedömning utifrån den rapport som har kommit. 2005/06:KU20 BILAGA B1 NÄRINGSMINISTER Låt mig försöka sammanfatta hur regeringen ser på detta och hur ni får detta att gå ihop. Det är alltså så att först fattas det ett formellt regeringsbeslut. Sedan fattar statsrådet beslut konkret om nomineringen till styrelsen som ett led i förberedelserna inför bolagsstämman. Sedan är det en tjänsteman som utövar denna ägarmakt på bolagsstämman och i praktiken ser till vilka som blir styrelseledamöter. Är det korrekt uppfattat? Näringsminister : Herr ordförande! I mitt anförande har jag beskrivit precis hur det går till. Jag är inte helt säker på att använde samma uttryck. Det jag beskriver i mitt anförande är precis hur det går till. Det innebär att det alltid är bolagsstämman som till syvende och sist fattar de beslut som gäller för ett aktiebolag. Så är ju aktiebolagslagen. Men det sker i en ordning precis som den jag har beskrivit i mitt anförande. (): Det jag försökte fånga in var just den stegvisa processen. Jag uppfattar att jag har tolkat statsrådet ungefärligen rätt åtminstone. I den grundlagsproposition som kom 1973 pekas det på att det är kollektiva ställningstaganden från regeringen som gäller. Det skrivs också i propositionen att det är uppenbart att regeln om kollektiv beslutsform inte får kringgås på så sätt att ärenden förklaras vara departementschefsärenden. Den här väldigt långtgående delegeringen av beslutsmakt är inte det egentligen att på något sätt kringgå den här bestämmelsen? Näringsminister : Herr ordförande! Jag vill inte på något sätt utge mig för att vara grundlagsexpert i meningen att vara den främste uttolkaren av vad grundlagen har avsett i detta fall, men jag böjer mig för den mycket imponerande praxis som en rad olika statsministrar har utfört på detta område sedan åtminstone . Den samlade juridiska expertisen i har bedömt detta vara förenligt med grundlagen under denna mycket långa tid. Det är starka argument för mig. (): Näringsministern återkommer till att det finns en praxis. Men näringsministern har här och ansvaret för att de regler som finns i grundlagen följs. Det är det jag vill ställa frågor om. Det är därför som jag hakar fast vid den här frågan om vad näringsministern och den juridiska kompetensen i nu säger om just detta. Det kan ju vara så att man har tänkt och tyckt fel från olika politiska håll tidigare. Det är därför som frågan är relevant . Jag skulle vilja ha ett annat svar än att det har funnits en viss praxis och att det i stället grundar sig på en bedömning som görs nu av näringsministern och hans juridiska expertis. Kan inte den här väldigt långtgående delegationen ses som ett sätt att kringgå den här grundlagsregeln om att det ska vara ett kollektivt beslutsfattande? Näringsminister : Herr ordförande! Det är min bedömning att det inte är att kringgå grundlagen. Det har att göra med att statsråd och regering agerar inte endast vid kollektiva regeringsbeslut utan gör det också på annat sätt. Jag föreställer mig att detta är någonting som från tid till annan värderat . Jag ser inte att detta är ett brott mot grundlagen, och det ser inte heller expertis att det skulle NÄRINGSMINISTER 2005/06:KU20 Det är en väldigt viktig bedömning för att göra, eftersom detta också är ett arbetssätt som många regeringar har använt sig av för att det är ett arbetssätt som både är förenligt med grundlagen och effektivt. Jag vidhåller att det är vår uppfattning att detta stämmer väl överens med grundlagen. (): Vi är överens om den här stegprocessen, att det fanns lite olika steg ända fram till dess att makten utövades på bolagsstämman. Frågan är då om denna långtgående delegation är förenlig med grundlagsbestämmelsen. Jag vill ha ett svar på sakfrågan här. Näringsministern hänvisar till praxis och att flera olika regeringar har gjort på ett visst sätt. Om det inte är att kringgå grundlagen, är det inte att töja väldigt mycket på den grundlagsbestämmelse som finns genom att ha en sådan här långtgående delegation i väldigt många olika steg? Näringsminister : Herr ordförande! Jag tycker nog att jag har försökt svara på den frågan. Nej, det är inte min bedömning att det är på det sättet. Det är inte heller juridiska expertis bedömning. Jag föreställer mig att från tid till annan också har tittat på liknande frågeställningar och inte heller gjort den bedömningen. Jag ser fram emot den bedömning som gör . Men enligt min mening bör detta ligga väl i linje med grundlagen. (): Herr ordförande! Ändå är det så näringsministern här vid utfrågningen, och också i det tidigare utsända materialet, säger, bland annat med hänvisning till praxis och annat, att det inte finns några problem med den ordning som finns när det gäller styrelseledamöter i förhållande till regelverk och annat, inklusive grundlagen. säger regeringen i budgetpropositionen när regeringen ska svara på den kritik och de slutsatser som har kommit fram till att den samlade bedömningen är att den angivna modellen till ägarstyrning är förenlig med gällande lagstiftning. säger regeringen att det finns skäl att överväga frågan i särskild ordning. Då är frågan: Om det nu är så att den här gällande ordningen för att utse styrelseledamöter är förenlig med lagar och regler, och då exempelvis grundlagen, varför måste man då göra en översyn? Näringsminister : Herr ordförande! Här pågår en ständig dialog mellan , och inte minst dess konstitutionsutskott, och om exempelvis dokumentationen, som vi har haft uppe vid tidigare tillfällen. Vi tar mycket intresserat del av vad gör för bedömningar. Det har gjort att vi exempelvis också mer tydligt dokumenterat det i form av regeringskanslibeslut för att se till att också uppfylla de önskemål som har. Jag ser detta som en väldigt viktig process där vi för en dialog med varandra om hur också formalia ska stärkas kring detta. (): Det är alltså inte helt glasklart hur detta förhåller sig, utan det är därför som det görs en översyn. 2005/06:KU20 BILAGA B1 NÄRINGSMINISTER Näringsminister : Vår bedömning när det gäller grundlagsenligheten är inte bekymmersam eller grumlig på något sätt. Översynen gäller inte det. Det handlar om den diskussion vi har haft tidigare om exempelvis dokumentation av beslut. Så sent som fattade regeringen beslut om att stärka enhetligheten i form av dokumentation precis i enlighet med önskemål. (): Herr ordförande! Jag vill först tacka för en mycket god genomgång av det här ärendet för oss. Jag tycker att vi har fått klarläggande i de frågor som fanns. Jag har inga ytterligare frågor. Ordföranden: gäller från moderat håll. (): Herr ordförande! Jag skulle vilja ställa två kontrollfrågor. Den ena är om näringsministern vill utveckla argumentet för att detta är ett bra arbetssätt. Varför skulle inte detta kunna vara formella regeringsärenden? Det blir en liten oklarhet, och den finns delvis i det pm vi har fått från daterat men också i statsrådets inledande anförande. I pm:et står det att statsrådet utser den här tjänstemannen att företräda staten på bolagsstämman i bolaget, men senare står det att han ska företräda regeringens syn. Jag tror att statsrådet i inledningen pratade om att man företräder regeringens syn på bolagsstämman. Då finns det en intressant diskussion om det är regeringens syn eller om det är det aktuella statsrådets. Det vore bra om statsrådet kunde utveckla tankar kring varför man inte gör det till ett formellt regeringsbeslut. Vad är det som hindrar det? Vilket är beslutets status, när man nu använder den praxis som man gör? Näringsminister : Herr ordförande! Risken är att jag kommer väldigt nära svaren på de frågor som jag har fått tidigare. Den bedömning som har gjorts av regeringar har ju varit att arbetet med den här typen av ärenden bäst organiseras på det sätt som jag har redovisat. Det har väl också historiskt att göra med de erfarenheter som finns kring styrningen av de statliga bolagen. Jag tycker att det är ett bra, praktiskt och effektivt arbetssätt. Som jag har beskrivit innebär det inte att statsrådet självt utan beredning med andra i regeringen vidtar de här åtgärderna. Det sker naturligtvis ett sådant arbete för att se till att det är regeringens uppfattning som förs fram vid bolagsstämman. Sedan tycker jag att det har varit viktigt att formalisera det ytterligare genom att vi också fattar regeringskanslibeslut. Jag tycker att det är en bra och tydlig uppstramning av dokumentationen av processen. (): Jag skulle möjligen vilja ha en kommentar till beslutets status. Om det sistnämnda var svaret på den frågan får jag väl nöja mig med det, men jag hade hoppats att näringsministern kunde utveckla det lite mer. Näringsminister : Herr ordförande! Det viktiga i förhållande till vilket aktiebolag som helst är att beslutet fattas på bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen är det så också i statliga bolag. Det är själva beslutet i sig som är det väsentliga. NÄRINGSMINISTER 2005/06:KU20 (): Där håller jag med näringsministern. Det är inte det som vi diskuterar, utan det är beslutet om vem som ska nomineras och vem den här tjänstemannen som utses av statsrådet ska rösta på på bolagsstämman. Det är den processen som är intressant. Det framskymtas i olika svar att det är instruktionen till den här tjänstemannen som innebär att företräda regeringens syn, med det finns alltså inget formellt regeringsbeslut på vem som ska nomineras eller vem som den här tjänstemannen bör rösta på. Det var den problematiken som jag undrade om statsrådet hade någon ytterligare kommentar till. Näringsminister : Egentligen inte annat än att jag beskriver den process som föregår det regeringskanslibeslut som dokumenterar det som den som företräder staten på bolagsstämman ska framföra. Det är en grannlaga process i sig för att säkerställa att det i första skedet handlar om vilket behov bolaget har av kompetens hos styrelseledamöter och förankringsprocess. Sedan handlar det också om ett beslut som ger den person som företräder staten på bolagsstämman den roll som den bör ha för att kunna framföra statens uppfattning. (): Herr ordförande! Den fråga vi diskuterar är intressant och kanske inte helt okomplicerad. KU kommer att göra ett klokt ställningstagande . Med all respekt för statsrådet tror jag att vi har det material vi behöver för att göra detta ställningstagande. Jag har inga ytterligare frågor. (): Herr ordförande! När regeringen eller statsrådet i svar till KU skriver och hänvisar till 7 kap. 5 § och talar om att man får ett uppdrag att föredra något område, hur har regeringen då definierat uppdraget att föredra ett ärende? Är det att fatta beslut? Näringsminister : § 5-förordnandet innehåller ett bemyndigande från statsministern att vara föredragande. Och talar jag om § 5- förordnandet generellt sett. Det finns exempelvis ett § 5-förordnande på forskningsområdet. Det kan handla om att föredra formella regeringsärenden för regeringsbeslut. Det kan finnas § 5-förordnanden där man exempelvis har ett budgetansvar för en statlig myndighet på ett annat departement än där man själv är departementschef. Det är en viktig del i ett § 5-förordnande. I detta fall handlar det om att vara samordnande i styrelsenomineringsprocessen. Önskemålet bakom detta § 5-förordnande är ju att få det som också från tid till annan brukar efterfråga, nämligen en större enhetlighet och en större likhet i processerna och i hanteringen av viktiga frågor kring styrelsenomineringar oavsett vilket departement de tillhör. I det här fallet är det detta som är § 5-förordnandet. Det innebär att den departementschef som finns på ett departement som har ett statligt bolag ansvarar för det statliga bolaget. Men när det gäller styrelsenomineringar har jag ett § 5-förordnande som gör att jag är den som samordnar just den delen av bolagsansvaret även om det ligger på ett annat departement. (): Innebär då ett samordnaransvar ett beslutsansvar, att besluta i frågan? 2005/06:KU20 BILAGA B1 NÄRINGSMINISTER Näringsminister : Som jag beskriver i mitt anförande innebär det, precis på samma sätt som när vi nominerar styrelseledamöter i ett bolag som finns under , att hela den processen gås igenom. Men då är det ju ytterligare ett departement som är väldigt centralt, nämligen det departement som bolaget ligger under. Vi är behjälpliga i fråga om att se till att vi har en enhetlig struktur. Vi är behjälpliga i fråga om att föreslå namn och kompetenser. Inom ägarenheten på finns det samlat en väldig god kompetens på det området. Det är också det ansvariga statsråd som har § 5-förordnandet, det vill säga i det här fallet jag, som fattar regeringskanslibeslutet i den del som rör styrelsenomineringen. (): När ni, uppenbart, har diskuterat behovet av att formalisera beslutsprocessen, har ni då övervägt vad som fanns i förarbeten till grundlagspropositionen i relation till just det ni har stannat för, att göra det till ett regeringskanslibeslut? Näringsminister : Herr ordförande! Det handlar inte om denna fråga, om nomineringen i sig, utan det handlar om det starka önskemålet om tydligare dokumentation. Det är det som är anledningen till regeringskanslibeslutet, vilket jag tycker är bra. Det har inte diskuterats, utan vi har genomfört det. Själva frågan om grundlagsenligheten i styrelsenomineringsprocessen har utvärderats av samlade expertis. Där finns det ingen tvekan.