bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet ser positivt på regeringens ställningstaganden och menar att regeringen har vidtagit åtskilliga åtgärder för att motverka en spridning av legaliseringen av prostitution inom EU samt att de förhållanden som gäller i är specifika för det landet. Utskottet menar att behovet av ett omställningsprogram för legaliserad bordellverksamhet är begränsat. Dels skulle det i praktiken endast beröra ett land, . Det är inte troligt att det går att får stöd bland andra medlemsländer för en gemensam åtgärd som gäller förhållande i endast ett medlemsland. Det är emellertid av stor vikt menar utskottet att samarbetet mellan EU-länder liksom med tredjeland utvecklas ytterligare för att bekämpa prostitution och människohandel. Ett bland flera viktiga bidrag i kampen mot prostitution är handlingsplaner mot människohandel. Som både justitieutskottet och utrikesutskottet konstaterat ovan har regeringen redan agerat aktivt inom detta och andra områden som för prostitution. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U308 (kd) yrkande 2 kan besvaras. Motionen 2001/02:U273 (v) avstyrks. I motion 2001/02:Ju388 (v) efterlyser motionärerna i yrkande 11 att regeringen inleder samtal med och regeringar om avlyssningen av svenska företag, organisationer och privatpersoner. I motionens yrkande 12 menar motionärerna att frågan om Echelon och möjligheten till beivrande av intrång skall tas upp i . Utskottet konstaterar att regeringen har svarat på frågor kring Echelon i ett frågesvar under /2000 (1999/2000:347). Frågeställaren undrade bl.a. om regeringen skulle vara beredd att tillsätta en parlamentarisk utredning för att föreslå hur den personliga integriteten kan skyddas i den snabba utveckling av högteknologi i övervakningens tjänst. Justitieministern avgav ett svar och anförde följande: har frågat mig om regeringen är beredd att tillsätta en parlamentarisk utredning för att föreslå hur den personliga integriteten skall skyddas i den snabba utvecklingen av högteknologi i övervakningens tjänst. ställer sin fråga mot bakgrund av att det i en rapport, daterad , från STOA (Scientific and Technological Options Assessment) till (PE 166 499) påstås att all elektronisk post, alla telefonsamtal och alla faxmeddelanden i rutinmässigt avlyssnas av i och att det finns ett globalt avlyssningssystem, Echelon, genom vilket regeringar, organisationer och företag i snart sagt alla länder övervakas. Kunskaperna om Echelon och dess omfattning är osäkra. För att skaffa sig mer information uppdrog en kommitté i åt STOA att ytterligare utreda Echelon och STOA avlämnade en ny rapport (PE168.184) till . I finns straffbestämmelser om brytande av post- eller telehemlighet och olovlig avlyssning till skydd för den personliga integriteten, som gäller oavsett i vilket syfte den straffbara gärningen har företagits. Rätten för svenska myndigheter att avlyssna t.ex. telefonsamtal är noggrant reglerad i och lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål. Dessutom finns i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. och i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll bestämmelser som ger myndigheterna möjlighet att använda hemlig teleavlyssning i vissa fall. Den hemliga teleavlyssningen som sker med stöd av dessa lagar står under tillsyn av bl.a. ombudsmän och Justitiekanslern. Omfattningen av den avlyssning som sker med stöd av regler rapporteras till . () bedriver s.k. signalspaning i underrättelsesyfte. FRA:s verksamhet är inriktad mot utländska mål till stöd för svenskt försvar och svensk säkerhetspolitik. Den underrättelseverksamhet som Försvarsmakten och FRA bedriver står under tillsyn av . Av vad som har sagts framgår att det finns ett väl utbyggt system som garanterar att den avlyssning som sker av svenska myndigheter utförs i enlighet med svensk lagstiftning. antog en resolution (9529/95 Enfopol 90) som hänvisar till en upprättad kravspecifikation för verkställighet av tvångsmedel på teleområdet. Denna resolution handlar om hemlig teleavlyssning såsom straffprocessuellt tvångsmedel och syftet är att de angivna kraven skall beaktas i den nationella lagstiftningen. Bakgrunden till resolutionen var risken för att de moderna telekommunikationssystemens utformning kunde hindra laglig hemlig teleavlyssning såvida de inte anpassades till det ändamålet. Resolutionen har beaktats i i samband med lagstiftning om teleoperatörers skyldigheter i samband med hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning (se prop. 1995/96:180). Det dokument som hänvisar till (10037/95 Enfopol 112) är ett utkast till en gemensam avsiktsförklaring som har samband med de frågor som behandlas i den ovan nämnda resolutionen och avser alltså laglig teleavlyssning. Detta dokument, som inte har antagits av rådet, har alltså inte någon relevans för Echelon. I den mån främmande länders signalspaning utgör brottslig verksamhet i ligger det inom ramen för Säkerhetspolisens uppgifter att beivra avlyssningen. Vad gäller avlyssning från främmande makts sida, som äger rum utomlands eller på internationellt område, kan vi inte påverka denna genom svensk lagstiftning, men det är viktigt att minskar sin sårbarhet för avlyssning utförd av främmande makt genom att utveckla och bygga upp system som försvårar avlyssning. Från mina utgångspunkter anser jag inte att det finns behov av en parlamentarisk kommitté av det slag som förordar. Däremot kommer regeringen att noga följa frågans fortsatta behandling i . gör ingen annan bedömning. Utskottet konstaterar att en resolution om förekomsten av ett globalt övervakningssystem för kommunikation från privatpersoner och företag (övervakningssystemet Echelon 2001/2098 () utfärdades av . Vid omröstningen stöddes beslutet av 367 ledamöter, 154 var emot och 36 var frånvarande. Resolutionen utfärdades med beaktande bl.a. av parlamentets beslut av om att tillsätta ett tillfälligt utskott för övervakningssystemet Echelon och fastställa detta utskotts mandat. I resolutionen föreslogs en rad åtgärder riktade mot , medlemsstaterna, EU:s institutioner eller andra länder. Som en av åtgärderna uppdrog åt talmannen att översända resolutionen till rådet, kommissionen, generalsekreterare och parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, kandidatländerna, , , och . Utskottet noterar att har uppmärksammat frågan men kan konstatera att i detta fall har inte någon formell beslutanderoll. Det som skett är att har uttalat sig i form av en resolution. Det bör dock hållas i minnet menar utskottet att innehållet i en resolution inte är bindande vare sig för unionens institutioner eller för medlemsländerna. yttring i detta fall är mer att betrakta som en opinionsyttring av en aktör bland flera i denna fråga. Utskottet menar - liksom justitieministern - att vad gäller avlyssning från främmande makts sida som äger rum utomlands eller på internationellt område är det viktigt att minskar sin sårbarhet för avlyssning utförd av främmande makt genom att utveckla och bygga upp system som försvårar avlyssning. Utskottet menar vidare att det inte vore meningsfullt att initiera formella samtal i detta ärende inom EU eller bilateralt med vissa länder eftersom regelverket läggs fast på nationell grund och ej på EU-nivå. Utskottet menar att det svenska regelverket i detta fall är tillfyllest. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:Ju388 (v) yrkandena 11 och 12. Med vad utrikesutskottet anfört i detta betänkande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2001/02:160 Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. arbete med EU-frågor (punkt 1) av , , och (alla m), och (båda kd), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2001/02:U2. Enligt 10 kap. 2 § RO skall regeringen fortlöpande informera om sin syn på förslag från kommissionen. Regeringen skall fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. För att parlamentarikerna skall kunna tjäna som förenande länk mellan medborgarna och den politiska utvecklingen måste de i ett tidigare skede än få ta del av information och material och kunna påverka den politiska utvecklingen och riktningen. Bristande parlamentarisk förankring, och därmed bristande öppenhet och insyn i beslutsprocesserna, bidrar sannolikt till den misstro mot EU och dess institutioner som finns i . Regeringens arbetssätt i EU-frågor, gällande den ofta bristande återkopplingen till i ett tidigt skede, bidrar till denna misstro. sker allför mycket av arbetet dolt för svenska parlamentariker, i samarbete på tjänstemannanivå, utformningen av vitböcker etc. sker det avgörande samarbetet på denna nivå, långt innan frågan kommit på ministerrådets bord. Regeringen bör därför i fortsättningen lägga ökad vikt vid den tidiga förankringsprocessen, inklusive diskussioner med berörda utskott om vitböcker, samråd med om regeringstjänstemäns arbete i gemensamma arbetsgrupper m.m. En självklar utgångspunkt bör vara att fackutskott har ett avgörande och tidigt inflytande i utformningen av de nationella positionerna. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U2 (c). Folkomröstning om fortsatt svenskt medlemskap i (punkt 2) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2000/01:U507 yrkande 3. Då svenska folket 1994 röstade om medlemskap i handlade detta om huruvida borde bli medlem "i enlighet med ". Efter detta har det i EU skett en kraftig förändring. EU har ett nytt fördrag, Amsterdamfördraget, där man tagit ytterligare steg mot en federal stat, något de gröna motsätter sig. har skrivit på , som skapar en inhuman flyktingpolitik. På toppmötet i beslöt sig stats- och regeringscheferna för att inrätta den EU-armé som vi i länge varnat för. Regeringens EU-politik på detta område förändrades radikalt till att nu stödja en politik som strider mot svensk alliansfrihet och allvarligt stör vår ställning som en neutral nation. I den militära utvecklingen ser vi också en allt tydligare koppling mellan Nato och EU. Det kanske tydligaste exemplet var när EU utsåg , f.d. Natochef, till att vara EU:s talesman i utrikes- och säkerhetsfrågor. har bl.a. bidragit till att allvarligt inskränka offentlighetsprincipen inom EU då han föreslagit att papper som berör säkerhetspolitiken och civil krishantering helt skall slippa offentlighetsprövning. Allt detta ger en helt ny situation och inriktning på EU än den vi tog ställning till 1994. anser att detta sammantaget motiverar att en ny folkomröstning om EU-medlemskapet genomförs. Om resultatet av folkomröstningen visar att en majoritet av svenska folket vill lämna EU bör regeringen naturligtvis omgående anmäla detta till EU och begära förhandlingar, dels om praktiska formaliteter för utträdet, bl.a. upphörande av medlemsavgiftsbetalning, dels om nya samarbetsformer med EU. bör Efta-länderna meddelas att söker återinträde. Överläggningar bör begäras om omförhandling av . bör omgående också besluta om en allmän översyn av alla lag- och regeländringar som gjorts sedan EU-medlemskapet och se till att alla regler som ändrats enbart på grund av EU-anpassningen och utan saklig grund omprövas. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framfört. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2000/01:U507 (mp) yrkande 3. Konventet och den kommande regeringskonferensen (punkt 3) av , , och (alla m), och (båda kd), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2000/01:U502, 2001/02: U201 samt 2001/02:U301 yrkande 34. Svensk arbetsmarknad karakteriseras av svåra strukturproblem. Ett stort antal människor saknar arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Vi vill verka för en bättre fungerande arbetsmarknad och högre sysselsättningsgrad. Arbetslösheten utgör ett stort mänskligt, socialt och ekonomiskt problem. Till detta kommer att ett stort antal människor är sjukskrivna respektive förtidspensionerade. Flertalet av de faktorer som påverkar arbetslöshetsnivåer och bidragsbehov styrs av beslut som fattas på nationell nivå. Vi menar att en helt annan politik än den som regeringen för måste till för att man skall komma till rätta med strukturproblemen på arbetsmarknaden. råder det stora olikheter mellan unionens medlemsstater exempelvis i fråga om tillväxt och sysselsättning. Spännvidden kommer att öka ytterligare när unionen utvidgas. Vi anser att de stora skillnaderna i förutsättningar på sysselsättningsområdet mellan olika medlemsstater medför små möjligheter att driva en centraliserad sysselsättningspolitik på unionsnivå. Det finns emellertid vissa europeiska problem som gäller sysselsättningen och som bör lösas på Europanivå. Främst handlar det om att undanröja de återstående hindren för fri rörlighet på den inre marknaden och att förbättra företagsklimatet för små och medelstora företag i . Här menar vi att regeringen borde vara betydligt mer aktiv än vad som varit fallet. utarbetar sysselsättningsriktlinjer och kan lämna rekommendationer till enskilda medlemsstater. Vi anser att regeringen i alltför liten utsträckning har beaktat rekommendationerna till om att bl.a. minska skattetrycket på arbete och att reformera skatte- och bidragssystemen för att förbättra incitamenten att arbeta samt att motverka den könssegregerade arbetsmarknaden. Vårt förslag lämnas med anledning av motionerna 2000/01:U502 (m), 2001/02:U201 (m) samt 2001/02:U301 (fp) yrkande 34. Miljökraven i utvidgningsprocessen (punkt 11) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2000/01:MJ711 yrkande 13 och 2001/02:U302 yrkande 2. Vi anser att utvidgningen av EU har stor betydelse för miljön. Genom att man ställt hårda miljökrav på ansökarländerna har deras miljöpåverkan minskat och kommer att fortsätta att minska. Detta är mycket positivt. Enligt vår mening får kraven dock inte bli så hårda att ansökarländerna upplever dem som omöjliga att uppnå. Det är bättre att få in länderna i EU och där arbeta gemensamt för att minska deras miljöpåverkan. Det anförda bör ges regeringen till känna. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2000/01:MJ711 (c) yrkande 13 och 2001/02:U302 (c) yrkande 2. Transfereringssystemen inom EU (punkt 14) av och (båda v). Vi anser att utskottets förslag under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2001/02:K427 yrkande 11 samt avslår motion 2001/02:U303 yrkande 11. Liksom tidigare anser vi att det står fullkomligt klart att det kommer att krävas en reformering av EU:s struktur- och regionalpolitik. Inte minst den kommande utvidgningen, med de stora sociala, ekonomiska och regionala skillnader som följer därav, medför att förändringar måste diskuteras och förberedas. Vi har i dessa frågor samma uppfattning som redovisas i en reservation (1) i näringsutskottets betänkande 2001/02:NU2. I reservationen har vi bl.a. uttryckt att det är viktigt att en bred och öppen diskussion förs om utformningen av gemenskapens struktur- och regionalpolitik och att den nämnda sammanhållningsrapporten utgör en bra grund för en dialog. Emellertid var tiden inte mogen att i detalj ta ställning till hur den framtida politiken bör utformas. Inte heller är tiden mogen att i detalj ta ställning till den kommande politiken på strukturfondsområdet. Däremot kan konstateras att den nödvändiga dialogen nu har inletts, bl.a. genom det initiativ som tagits av näringsutskottets EU-grupp för regionalpolitik att anordna en offentlig utfrågning inför EU:s framtida regionalpolitik. Vi ser fram emot en fortsatt dialog, som förs på olika plan. I likhet med uppfattningen i motion 2001/02:K427 (v) anser vi att lösningen bör sökas i en ny struktur som innebär att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden avvecklas på EU-nivå. Fonderna medför nämligen ett skadligt beroendeförhållande mellan bidragsmottagarna och EU. Detta kan exempelvis leda till att för- och nackdelar inom strukturfondssystemet inte ses med helt objektiva ögon från vare sig bidragsmottagarnas eller EU:s sida. Som redovisats i det har det heller inte varit möjligt att bevisa att strukturfondssystemet faktiskt har lett till en utjämning av välståndet mellan olika regioner och länder. Det är viktigt att dialogen nu intensifieras i . Bland annat gäller det att få fram finansiellt hållbara lösningar, som innebär att kandidatländerna inte utsätts för diskriminering. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:K427 (v) yrkande 11. Europeiska miljöbyråns anslag och befogenheter (punkt 16) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 6. Därmed bifaller motion 2001/02:U348 yrkande 3. de gröna anser att inom EU bör verka för utökade anslag och befogenheter till Europeiska miljöbyrån. Det anförda bör ges regeringen till känna. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U348 (mp) yrkande 3. Miljösamarbetets utformning inom EU (punkt 17) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 7. Därmed bifaller motion 2001/02:U348 yrkandena 1, 2, 4 och 9. de gröna anser att i ministerrådet skall fortsätta att aktivt verka för att få miljöfrågorna på dagordningen, t.ex. genom att driva frågan om ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet, även under det spanska ordförandeskapet. Vidare bör regeringen verka för att beslut inom EU skall föregås av en grundlig kontroll gentemot en checklista med gällande miljöprinciper. Många s.k. miljöindikatorer är komplicerade och svåröverskådliga för gemene man. För att råda bot på detta har ett system för s.k. ekologiska fotavtryck introducerats av miljöorganisationer över hela . Beräkningarna visar hur mycket en enskild individs aktivitet påverkar miljöns tillstånd. Jag anser att regeringen bör verka för att användandet av miljökonsekvensbeskrivningar, strategisk miljökonsekvensanalys och miljöcertifiering såväl i offentlig förvaltning som i den privata sektorn skall ges en större tyngd i gemenskapspolitiken. Man bör dessutom verka för inrättandet av en miljökommitté som enligt fastlagda principer för miljöpolitiken granskar förslag till beslut. Det anförda bör ges regeringen till känna. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U348 (mp) yrkandena 1, 2, 4 och 9. Miljöfrågor och ekonomisk politik (punkt 18) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2001/02:U348 yrkandena 6 och 8. Vi anser att regeringen i ministerrådet i de sammanhang där det lämpar sig skall driva frågan om ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet. Insatser som bör ingå i ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet är: Inrätta en miljökommitté som granskar kommissionens förslag till beslut utifrån fördragens miljöprinciper. Ge ökade resurser och befogenheter till EEA () som samlar in och sammanställer information om miljötillståndet i unionen. Miljöchecka alla beslut med hjälp av en checklista där miljöprinciperna kontrolleras mot föreslagna beslut. Detta skulle öka tydligheten och integreringen i miljöarbetet. Ge ekonomin ekologiska spelregler. Ökad konsumtion, dvs. ökad BNP, är ett av unionens huvudmål trots att miljöforskning visar att det är just ett ökat materialflöde som är ett av de stora hindren på vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Utveckla systemet med s.k. gröna räkenskaper eller "grön NNP" där även slitage på det naturliga kapitalet finns med i kalkylen. Många miljöindikatorer är komplicerade och svåröverskådliga för gemene man. För att råda bot på detta har ett system för s.k. ekologiska fotavtryck introducerats av miljöorganisationer över hela . Beräkningarna visar hur mycket en enskild individs aktivitet påverkar miljöns tillstånd. Vi anser att en plan för hur systemet med ekologiska fotavtryck skall kunna implementeras i unionens ekonomiska politik bör tas fram. Det stämmer att det pågår en del aktivitet kring gröna räkenskaper och gröna nyckeltal, men vi anser att mer kan och bör göras. Regeringen bör således verka för att EU skall utveckla systemet med gröna räkenskaper, och att systemet med gröna nyckeltal införs även på EU-nivå. Vidare bör regeringen verka för att systemet med ekologiska fotavtryck implementeras i EU:s ekonomiska politik. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U348 (mp) yrkandena 6 och 8. Miljöfrågor och EG-fördraget (punkt 19) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 9. Därmed bifaller motion 2001/02:U348 yrkandena 10 och 12. de gröna anser att EU:s fördragstexter skall kompletteras med ytterligare ett antal miljöprinciper i syfte att stärka miljöns konstitutionella ställning inom EU. Detta skulle vara en viktig signal om att det förebyggande miljöarbetet måste stärkas. En viktig miljöprincip som ännu inte finns med i gällande fördrag är substitutionsprincipen. Denna princip skall infogas i EG-fördraget. Vidare skall fördragens miljöprinciper ges en bindande karaktär. Det anförda bör ges regeringen till känna. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U348 (mp) yrkandena 10 och 12. EG-fördragets artikel 95 gällande miljöpolitiken (punkt 20) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 10. Därmed bifaller motion 2001/02:U348 yrkande 13. När det gäller artikel 95 i EG-fördraget, även kallad miljögarantin, anser vi att regeringen med kraft bör driva frågan om att stärka denna under nästa regeringskonferens. Miljögarantin är ännu inte värd namnet. Utskottet menar att garantin inte är tillräckligt prövad. Vi delar inte denna uppfattning, men menar ändå att bör inta en aktiv roll för att testa gränserna för dagens miljögaranti. Vi anser att det finns behov av att införa nationella bestämmelser med hänvisning till hälsa och miljö när det gäller exempelvis vissa farliga kemikalier. Detta arbete bör kunna bedrivas parallellt med arbetet för att stärka miljögarantin. Med utgångspunkt i detta bör regeringen alltså med kraft driva frågan om att stärka miljögarantin under nästa regeringskonferens. Detta bör ges regeringen till känna. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U348 (mp) yrkande 13. Miljöfrågorna och transportpolitiken (punkt 21) av , (båda v) och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 11. Därmed bifaller motion 2001/02:U348 yrkande 14. Ett oerhört viktigt område när det gäller hållbar utveckling är transportpolitiken. Det är särskilt angeläget att skapa gynnsamma förutsättningar för att styra över väg- och lufttransporter av både gods och personer till järnväg och sjöfart samt att förbättra möjligheterna för kollektivtrafiken.