bet · GT01SoU31 · 2006-05-16 00:00:00 — Bestämmelsen tillkom enligt statsrådet för att trygga barnets situation i familjehemmet när det inte bedöms vara möjligt att barnet kan flytta hem till sina föräldrar. Övervägandet skall göras utifrån barnets bästa på lång sikt, skäl för och emot skall redovisas och vägas mot varandra och nämnden skall noga motivera och dokumentera sitt ställningstagande. har enligt statsrådet i uppdrag att under 2004-2006 följa upp effekterna av de lagändringar som trädde i kraft . Uppdraget skall redovisas . När detta underlag finns kan regeringen enligt statsrådet ta ställning till behovet av att vidta några åtgärder med anledning av det som kommer fram i redovisningen. lämnade den särskilda utredare som tillkallats för att ytterligare stärka skyddet av flickor och pojkar som vårdas i hem för vård eller boende (HVB) betänkandet Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga (SOU 2005:65). Utredaren föreslår att bestämmelser om obligatorisk registerkontroll skall införas av den som man avser att anställa vid HVB som tar emot barn eller unga. Betänkandet har varit utsänt på remiss och en lagrådsremiss kan möjligen bli klar , men det kommer inte att kunna lämnas någon proposition under innevarande mandatperiod. I betänkandet 2003/04:SoU5 Socialtjänstpolitik behandlade utskottet motioner om bl.a. vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), familjehemsplacerade barn och ungdomar samt ansvaret för och tillsynen över sådan vård av barn och ungdomar som bedrivs utanför det egna hemmet (s. 47-48). Utskottet avstyrkte en motion om översyn av LVU mot bakgrund av att LVU varit föremål för översyn (res. Utskottet erinrade om att regeringen i budgetpropositionen framfört att den statligt bedrivna ungdoms- och missbruksvården i ökad utsträckning skall utgå från kunskap och beprövad erfarenhet, vilket enligt regeringen ställde krav på att se över verksamheten i ett antal avseenden, vilka i huvudsak överensstämde med vad som efterfrågades i en motion. Motionen fick anses tillgodosedd (res. m, c). Med anledning av en motion om att ansvaret för tillsynen av familjehem borde överföras från placerande kommun till den kommun där familjehemmet är beläget anförde utskottet att vistelsekommunen med stöd av frivilliga överenskommelser kan bistå den placerande kommunen. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl till något initiativ från sida. Motionen avstyrktes (res. Utskottet kunde inte heller ställa sig bakom kravet i en motion på ett kvardröjande ansvar för ursprungskommunen i de fall då en familj som varit föremål för utredningsåtgärder flyttar. följde utskottet (rskr. 2003/05:155). (SiS) överlämnade sin översyn av säkerheten vid de institutioner som har uppdraget att vårda och behandla elever som dömts till sluten ungdomsvård (rapporten av säkerheten vid de särskilda ungdomshem som har platser för att bedriva sluten ungdomsvård) till regeringen. SiS tog initiativ till översynen efter uppmärksammade rymningar från ungdomshemmen . I rapporten föreslår SiS bl.a. följande konkreta förbättringar: - LSU-institutionerna bör organiseras som fullständiga vårdkedjor. - Mottagningsavdelningar och vissa slutna behandlingsavdelningar bör förses med yttre skalskydd och de slutna avdelningar som inte har rastgårdar bör förses med sådana. - Alla ungdomar som dömts eller längre LSU-straff skall genomgå utredning enligt SiS-standard vilken skall innehålla risk- och behovsanalys. Riskbedömningarna bör förbättras och omfatta även den dagliga verksamheten. Behandlingsplanerna måste konkretiseras i förhållande till utredningsresultat och riskbedömningar. - Varje elev skall ha ett fullständigt aktivitetsprogram. - Mottagningsavdelningarna utformas på ett sätt som gör det möjligt för dem att även erbjuda enskilt boende med extra hög personaltäthet för elever med mycket svåra problem. - Huvudkontoret bör samla alla riktlinjer och göra dem lätt åtkomliga. En särskild säkerhetsansvarig för LSU-säkerheten med befogenhet att starta utredningar om exempelvis alla avvikningar bör utses. Särskilda kvalitetsuppföljningar bör ske återkommande. Sedan (Ju 2002:14) lämnade sitt betänkande Ingripanden mot unga lagöverträdare (SOU 2004:122) har regeringen till lämnat en proposition (prop. 2005/06:165) med likalydande namn. I propositionen föreslår regeringen ett antal ändringar i reglerna om ingripanden mot och behandling av unga lagöverträdare. Förslagen är ett led i vidareutvecklingen och förbättringen av påföljdssystemet för unga i åldern som gjort sig skyldiga till brott och syftar även till att förbättra möjligheterna att ingripa tidigt för att motverka att personer utvecklar en kriminell livsstil. Bland annat föreslås att påföljden överlämnande till vård inom , vilken byter beteckning till ungdomsvård, får en annan avgränsning i det att den unge, som överlämnas, skall ha ett särskilt behov av t.ex. vård för att motverka en ogynnsam utveckling. Vidare föreslås en ny påföljd med beteckningen ungdomstjänst. Den påföljden är avsedd att verkställas av och skall bestå av oavlönat arbete och annan särskilt anordnad verksamhet. De två påföljderna ungdomsvård och ungdomstjänst skall kunna kombineras. Därtill föreslås att stödet till unga personer, även dem under , förstärks, bl.a. genom att insats kontaktperson vidareutvecklas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet konstaterar att motionärerna, i So454 och So499 yrkande 3, belyser viktiga frågor kring barns placering i samhällets vård. Frågor som rör bl.a. förbättrad vård och behandling, ökad kunskap bland personalen och utveckling av metoder behandlas i den Sociala barn- och ungdomsvårdskommitténs betänkande Källan till en chans - Nationell behandlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81). Vad gäller behovet av att i olika sammanhang inhämta barnets synpunkter vill utskottet understryka att regeringen, när den återkommer med ett lagförslag med anledning av nämnda betänkande, tar hänsyn till barnperspektivet och därvid behandlar frågor om inhämtande av barnets synpunkter. Vad utskottet nu anfört bör , med delvis bifall till motionerna So454 (m, s, fp, kd, v, c, mp) och So499 (v) yrkande 3, ge regeringen till känna. I ytterligare ett flertal motioner berörs frågor som behandlats av den sociala barn- och ungdomsvårdskommittén eller av en särskild utredare i betänkandet Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga (SOU 2005:65). Förslagen har remissbehandlats och bereds nu i . bör inte föregripa kommande förslag. Motionerna 2004/05:So272 (s), 2004/05:So349 (kd) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So378 (s), 2004/05:So386 (m), 2004/05:So464 (m) yrkandena 1-7, 2004/05:So525 (s), 2004/05:So571 (s), 2004/05:So597 (fp) yrkande 2, Ju533 (fp) yrkandena 25-29, So288 (m) yrkandena 1-7, So319 (s), So648 (v) yrkande 6, So668 (kd) yrkandena 1 och 2 samt So686 (mp) yrkandena 1-6 avstyrks. I motion 2004/05:So372 (fp) begärs att ansvaret för tillsynen av familjehem överförs från placerande kommuner till de kommuner där familjehemmen är belägna. Utskottet, som konstaterar att vistelsekommunen med stöd av frivilliga överenskommelser kan bistå den placerande kommunen, anser inte att det finns skäl till något initiativ från sida. I motionerna Ju533 (fp) yrkandena 30-32, 2004/05:Ju481 (kd) yrkande 1, Ju478 (kd) yrkandena 10 och 13 samt 2004/05:So579 (m) framförs bl.a. synpunkter beträffande behandlingen av unga lagöverträdare och en begäran om en översyn av insatserna mot minderåriga lagöverträdare i syfte att möjligen åstadkomma ett helt nytt system för samhällets insatser för dessa. Mot bakgrund av att nu har att behandla proposition 2005/06:165 Ingripanden mot unga lagöverträdare anser utskottet att motionerna delvis är tillgodosedda. Utskottet har inte ändrat uppfattning rörande den frågeställning som aktualiseras i motionerna 2004/05:So215 (m) och So214 (m). vill därför åter peka på att husrannsakan i dessa situationer i stället kan ske på den grunden att det föreligger misstanke om brott mot alkohollagen, för vilket kan följa fängelse. handläggning av ärenden m.m. Utskottets förslag i korthet bör med bifall till motion 2005/06So:699 (mp, -) yrkande 37 som sin mening ge regeringen till känna att regeringen i regleringsbrev till påtalar vikten av att berörda tillsynsmyndigheter uppmärksammar och följer upp hur verksamheter med anmälningsskyldighet kan bli bättre på att upptäcka och anmäla misstanke om barnmisshandel. bör avslå motioner om att möjliggöra för att utreda barns situation utan vårdnadshavarens kännedom. Utskottet vidhåller att det av rättssäkerhetsskäl inte bör göras avsteg från principen att familjen alltid skall underrättas om att en utredning pågår. Utskottet pekar dock på att det finns möjligheter att skydda det enskilda barnet om så behövs. Jämför reservationerna 33 (m, fp), 34 (m, fp), 35 (m, fp, kd, c) och 36 (m, fp, kd, c). Fem motioner tar upp frågor om utredningar. I motion So275 av och (båda m) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om rätt till offentligt biträde. Motionärerna anför bl.a. att det finns en tanke om att tjänstemän har ansvar för att aktualisera frågan om offentligt biträde till parterna hos länsrätten. Regeringens intentioner med den nya beträffande möjligheterna att redan i ett tidigt skede bistå den enskilde, med ansökan till länsrätt om offentligt biträde, har enligt motionärerna inte uppfyllts. Rätten till offentligt biträde bör därför förtydligas och föras in i lagtexten så att enskilda medborgare inte hamnar i kläm. I motion 2004/05:So210 av () begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att 11 kap. 2 § socialtjänstlagen ändras. Motionären anför bl.a. att unga ibland behöver skyddas från sina föräldrar, något som tydliggjorts i de avskyvärda s.k. hedersmorden. För dessa personer är hemmet den minst säkra platsen. Det skall således kunna råda sekretess för uppgifter i fall där information om att en utredning inletts skulle kunna leda till risker för den hjälpsökande, risker att skadas fysiskt eller psykiskt. Liknande begäran finns i motion 2004/05:So599 av m.fl. (fp, m, kd, c) yrkande 1, motion 2004/05:Ju293 av m.fl. (fp) yrkande 6, motion Ju380 av m.fl. (fp) yrkande 31 och motion So556 av m.fl. (fp) yrkande 5. Flera motioner gäller skyldighet att anmäla brott och övergrepp m.m. I motion 2004/05:So209 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om skyldighet att alltid anmäla till polis/åklagare om misstanke finns att en hjälpsökande utsatts för våld/hot mot person. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om anmälningsobenägenheten inom socialtjänst, skola och sjukvård. I motion Ju533 av m.fl. (fp) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att viss information inom om personer skall vara tillgänglig för polisen. I motion So511 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av att möjliggöra för att meddela skolledningen om kriminella ungdomar i skolan. I motion 2004/05:So597 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att införa en avgränsad men fungerande anmälningsskyldighet om barn som far illa. I motion So556 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att ändra anmälningsskyldigheten. Motionärerna anför att de vill avgränsa anmälningsskyldigheten och skärpa den. Skyldigheten skall enbart gälla brott mot barn i form av misshandel, sexuella övergrepp och könsstympning eller vid allvarlig försummelse. Personal med anmälningsskyldighet skall enligt motionärerna kunna åtalas för tjänstefel och dömas till böter om de inte anmäler sina misstankar. Om det upprepas skall det vara giltigt skäl för uppsägning. Den som ansvarar för en verksamhet skall ha ett motsvarande ansvar för att fungerande rutiner finns när anmälningar sker. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utfärda allmänna råd för socialt arbete för familjer, byggt på samverkan och förtroende. Motionärerna anför att när anmälningsskyldigheten har ändrats bör utfärda allmänna råd för hur socialt arbete för familjer, byggt på samverkan och förtroende, kan utformas. I motion Ju380 av m.fl. (fp) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om ändrade regler för när personal inom bl.a. skall kunna polisanmäla våldsbrott mot kvinnor. I motion 2004/05:Ju482 av m.fl. (kd) yrkande 4 begärs att regeringen lägger fram förslag till en ändring i socialtjänstlagen så att är skyldig att göra en polisanmälan vid misstanke om övergrepp mot barn. Motionärerna har en likadan begäran i motion So647 yrkande 10. I motion 2004/05:So512 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att sociala myndigheters skyldigheter att polisanmäla sexualbrott mot barn skall skärpas. Motionären har en likadan begäran i motion So557 yrkande 1. I motion So699 av m.fl. (mp, -) yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen angående barnmisshandel. Motionärerna vill att berörda tillsynsmyndigheter får i uppdrag att fortsätta utreda hur de verksamheter som har anmälningsskyldighet bättre kan tillvarata barns rättigheter och ingripa för att skydda barnet samt hur berörd personal skall bli bättre på att anmäla vid misstanke om brott. Bakgrund och tidigare behandling I 11 kap. 2 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) anges bl.a. att en utredning skall bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet och att utredningen inte skall göras mer omfattande än vad som är motiverat av omständigheterna i ärendet. I paragrafens tredje stycke anges att den som berörs av en sådan utredning skall underrättas om att en utredning inleds. I 14 kap. 1 § andra stycket socialtjänstlagen uttalas bl.a. att är skyldig att genast anmäla till socialnämnden om den i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Detta gäller även dem som är anställda hos myndigheten. Utskottet har senast i betänkande 2003/04:SoU5 Socialtjänstpolitik behandlat motioner om möjligheten att utreda barns och ungdomars situation utan vårdnadshavarens kännedom (se även betänkande 2002/03:SoU15 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer s. 61-62). Utskottet anförde bl.a. att det har förståelse för den problematik som beskrivs i motionerna men anser att det av rättssäkerhetsskäl inte bör göras avsteg från principen att familjen alltid skall informeras om att en utredning pågår (s. 59). Utskottet erinrade om sitt tidigare uttalande att det finns ett antal åtgärder som socialnämnden kan vidta för att förhindra att barn riskerar att fara illa med anledning av att föräldrarna informeras. Utskottet anförde att det avsåg att följa utvecklingen på området och vid behov återkomma till frågan. Motionerna avstyrktes (res. m, fp, kd). I betänkandet Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81) uppmärksammades problematiken, som befanns komplicerad, och man konstaterade att en lösning sannolikt skulle kräva åtgärder även utanför den sociala barn- och ungdomsvårdens område. Kommittén tog därför inte upp frågan men menade att den var angelägen att hantera och att den borde behandlas i särskild ordning (se s. 319). I betänkande 2003/04:SoU5 behandlade utskottet även frågan om att skall ges utökade möjligheter att anmäla misstänkta brott mot hjälpsökande till polisen (s. 59). Utskottet, som i och för sig hade förståelse för de framförda synpunkterna, anförde att förtroendet mellan handläggare och den hjälpsökande skulle kunna skadas och att det normala i de aktuella situationerna bör vara att eftersträvar att förmå den enskilde att antingen själv anmäla det inträffade eller ge sitt samtycke till att gör en anmälan. Motionerna avstyrktes (res. m, fp). Utskottet behandlade i det nämnda betänkandet även motioner om anmälningsskyldighet i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Utskottet anförde bl.a. att bestämmelsen, som ändrades så sent som , är ändamålsenlig och har en viktig funktion att fylla. Motionerna avstyrktes (res. m, fp, mp). följde utskottet (rskr. 2003/04:155). Sedan Offentlighets- och sekretesskommittén lämnade sitt betänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99) har regeringen lämnat propositionen Sekretessfrågor - skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161) till . I propositionen föreslås bl.a. att skall ges möjligheter att, utan hinder av sekretess, till brottsutredande myndigheter lämna uppgifter som angår misstanke om brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse eller försök till brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . När det gäller brott mot underåriga föreslås att uppgifter som angår misstanke om könsstympningsbrott skall kunna lämnas till brottsutredande myndigheter oavsett brottets svårighetsgrad.Vidare föreslås att skall ges möjlighet att till polis och åklagare utan hinder av sekretess lämna sådana uppgifter som behövs för ett polisärt ingripande för den som kan antas vara under . Det senare gäller under förutsättning att den unge påträffas under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes hälsa eller utveckling eller under utövande av brott. Slutligen skall utan hinder av sekretess kunna lämna uppgifter som angår misstanke om olovlig överlåtelse av narkotika, alkohol eller dopningsmedel till underåriga. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bestämmelserna om den enskildes rätt till offentligt biträde finns i lag (1996:1620) om offentligt biträde. För ärenden som handläggs av socialnämnden finns det, enligt den lagen, inte någon rätt till offentligt biträde. Utskottet finner inte nu något underlag för ett tillkännagivande om rätt till offentligt biträde på det vis som föreslås i motion So275 (m), varför denna avstyrks. I motionerna 2004/05:So210 (m), 2004/05:So599 (fp, m, kd, c) yrkande 1, 2004/05:Ju293 (fp) yrkande 6, Ju380 (fp) yrkande 31 och So556 (fp) yrkande 5 föreslås att , i situationer när unga behöver skyddas från sina föräldrar, bör ges möjlighet att bedriva en utredning utan föräldrarnas kännedom. Utskottet har förståelse för de problem som beskrivs i motionerna men anser att det av rättssäkerhetsskäl inte bör göras avsteg från principen om att föräldrar alltid skall informeras om att en utredning pågår. Som redan tidigare nämnts finns det dock i sådana sammanhangett antal åtgärder som socialnämnden kan vidta för att förhindra att barn far illa av det skälet att föräldrarna informeras. Utskottet konstaterar att problemet uppmärksammades i betänkandet Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81), men att frågan inte togs upp av kommittén då en lösning skulle komma att kräva åtgärder även utanför den sociala barn- och ungdomsvårdens område. Kommittén menade att frågan var angelägen och att den borde hanteras i särskild ordning. Utskottet avser att fortsätta följa utvecklingen på området och vid behov återkomma till frågan. bör inte nu ta något initiativ. Utskottet har förståelse för synpunkterna om att borde vara skyldig att alltid polisanmäla misstänkta brott mot hjälpsökande, liksom att åtminstone skall ges ökade möjligheter att anmäla misstänkta brott mot hjälpsökande. Utskottet anser emellertid att förtroendet mellan handläggare och den hjälpsökande kan skadas av sådana regler. Det normala i sådana situationer borde vara att eftersträvar att förmå den enskilde att antingen själv anmäla det inträffade eller ge sitt samtycke till att gör en anmälan. Det kan i detta sammanhang erinras om att regeringen lämnat en proposition till , Sekretessfrågor - skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161), vari föreslås ändringar i sekretesslagen innebärande bl.a. att skall ges möjligheter att, utan hinder av sekretess, lämna uppgifter till brottsutredande myndigheter vid misstanke om brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse , i stället för som fängelse . När det gäller brott mot underåriga föreslås att uppgifter som angår misstanke om könsstympningsbrott skall kunna lämnas till brottsutredande myndigheter oavsett brottets svårighetsgrad. Motionerna 2004/05:So209 (m) yrkande 1 och Ju380 (fp) yrkande 16 avstyrks. I motionerna Ju533 (fp) yrkande 17 och So511 (fp) berörs frågorna om att viss information inom om personer skall vara tillgänglig för polisen respektive för skolledningen i aktuell skola. I ovan nämnda proposition, Sekretessfrågor - skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161), föreslås bl.a. att , under vissa förutsättningar, skall ges möjlighet att till åklagare och polis utan hinder av sekretess kunna lämna sådana uppgifter som behövs för ett polisiärt ingripande för den som kan antas vara under . Motionerna får anses vara delvis tillgodosedda. Utskottet anser att reglerna om anmälningsskyldighet i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen, som ändrades , är ändamålsenliga och har en viktig funktion att fylla. Utskottet utgår från att regeringen följer hur anmälningsskyldigheten efterlevs och om så bedöms nödvändigt återkommer med förslag till komplettering av lagstiftningen. har goda möjligheter att stödja föräldrar, förutsatt att dessa är intresserade av det, utan att anmälan enligt socialtjänstlagen behöver göras. Motionerna 2004/05:Ju482 (kd) yrkande 4, 2004/05:So209 (m) yrkande 2, 2004/05:So512 (kd) yrkande 1, 2004/05:So597 (fp) yrkande 1, So556 (fp) yrkandena 1 och 2, So557 (kd) yrkande 1 och So647 yrkande 10 avstyrks. Utskottet delar synpunkterna i motion So699 (mp, -) yrkande 37 om barnmisshandel och anmälningsskyldighet. Anmälningsskyldigheten har genom lag gjorts mer omfattande. Utskottet noterar med tillfredsställelse att länsstyrelserna tillförs nya resurser , för att klara tillsynen över samt att länsstyrelserna skall sammanställa och redovisa genomförd tillsyn och gjorda iakttagelser i en rapport till regeringen . Detta framgår av länsstyrelsernas regleringsbrev 2006. Utskottet ser det därtill som angeläget att regeringen, i regleringsbrev till , även påtalar vikten av att berörda tillsynsmyndigheter uppmärksammar och följer upp hur verksamheter med anmälningsskyldighet kan bli bättre på att upptäcka och anmäla misstanke om barnmisshandel. Vad utskottet nu anfört, med bifall till motion So699 (mp, -) yrkande 37, bör ge regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet bör, främst med hänvisning till pågående arbete, avslå motioner om hur verksamhet kan förbättras genom satsningar på kvalitetssystem, kvalitetssäkring, utbildnings-, kompetens- och bemötandefrågor m.m. samt rörande tillsynen över . Jämför reservationerna 37 (m), 38 (fp), 39 (kd), 40 (v), 41 (c), 42 (kd, c) och 43 (v). I motion So469 av m.fl. (fp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om karriärmöjligheter i . Motionärerna anför att de vill se en socialtjänst där fortbildning, specialisering och utveckling är en självklar del av arbetet. Inom , liksom inom alla andra områden, behövs det en väl utbildad, kunnig och engagerad personal. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om tillsynen av . Motionärerna anför bl.a. att fokus bör sättas på en främjande tillsyn i dialog med kommunerna. Den kunskap som finns hos länsstyrelserna skulle kunna spridas ut i kommunerna genom seminarieverksamhet och liknande. När det gäller enskilda klagomål anser motionärerna att en tidsgräns, t.ex. , bör anges för när länsstyrelserna skall ha fattat sitt beslut. I motion So661 av m.fl. (kd) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av förbättrad samverkan inom socialtjänstområdet. Motionärerna anför bl.a. att alla problem i inte härrör från bristen på resurser - det finns mycket att göra i form av effektiviseringar och förbättrade arbetssätt. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vikten av välutbildad och kvalificerad personal i . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av en prioriteringsutredning inom socialtjänstområdet.