bet · GT01TU8 · 2006-02-21 00:00:00 — Utskottet har vidare förutsatt att relevanta riktlinjer, normer m.m. kontinuerligt ses över med hänsyn till nya konstruktionsmetoder, materialutveckling m.m. så att de inte felaktigt gynnar en byggnadsmetod framför andra. Enligt vad utskottet erfarit har nästan 500 moderna träbroar byggts i . har konstruktioner och detaljutformningar för träbroarna utvecklats och förbättrats. Träbroar är konstruktioner med mycket synligt trä, vilket uppskattas och anses som estetiskt tilltalande av de flesta. , kommuner och andra broförvaltare har också oftast en positiv inställning till träbroar. Det finns dock fortfarande en viss tveksamhet till att bygga träbroar, framför allt vad gäller livslängd och underhållskostnader. Träbroar, liksom broar av andra material, kräver ett visst underhåll för att vara beständiga . Broar av trä skiljer sig materialmässigt från betong- och stålbroar genom att det är träets fuktabsorption och risken för angrepp av röta som man särskilt skall uppmärksamma. Med regelbundna inspektioner kan skador och brister upptäckas och åtgärdas , så att träbroarnas beständighet kan säkerställas. har mot bl.a. denna bakgrund gett ut en särskild instruktionshandbok för vägbroar. Enligt vad utskottet erfarit pågår vidare i ett intressant utvecklingsarbete vad gäller anläggande av träbroar där norska erfarenheter tas till vara. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2005/06:T587 av och (båda s). När det gäller viltbroar och andra faunapassager har utskottet tidigare understrukit deras betydelse för att minska vägarnas barriäreffekter och därmed minska trafikens och vägarnas påverkan på djurlivet. Utskottet har vidare framhållit vikten av att faunapassagerna ansluter till den omgivande naturen, utformas efter djurens krav och präglas av hög kvalitet. Utskottet har tidigare inte bedömt att det funnits anledning för att ta några initiativ i frågan. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ529 av von der Esch m.fl. (kd) yrkande 1. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Tung vägtrafik, punkt 4 (v, mp, -) av (), () och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tung vägtrafik. Därmed bifaller motion 2005/06:T475 yrkandena 1-4. Det kan konstateras att alltmer gods transporteras med lastbil. är detta ohållbart. Det orsakar stora samhällskostnader genom slitage på vägarna - enligt sliter en fullastad 60 tons långtradare lika mycket på vägbanan som 75 000 personbilar. De orsakar också hälsoproblem genom utsläpp, klimatförändring, olyckor och trängsel. Allt talar för att lyfta över långväga godstrafik till järnvägen, eller nästan allt. En sak som talar till lastbilarnas förmån - för transportköparna - är priset. Genom att lastbilarna inte betalar sina fulla kostnader är transporterna billiga. är det billigare att åka lastbil än att åka taxi. Det är uppenbart att det mest effektiva sättet att åstadkomma ökad intermodalitet är att ändra kostnadsbalansen mellan järnväg och lastbilar. Mot denna bakgrund bör följande fyra åtgärder vidtas. För det första bör de svenska särreglerna för maximal vikt och längd på lastbilar - med undantag av transport av skogsråvara till förädling - harmoniseras till det regelverk som gäller i resten av Europeiska gemenskapen. I de flesta EU-länder får ett lastbilsekipage framföras med en högsta bruttovikt på och en totallängd av maximalt . I finns ett undantag som ger tillåtelse att framföra fordon på maximalt och med en längd av . Om den högsta tillåtna vikten sänks från kommer järnvägen att kunna återta förlorade marknadsandelar och utvecklingen gå mot ökad hållbarhet i stället för tvärtom. För det andra bör dispensansökningar från bestämmelserna om fordonens vikt och dimensioner avgiftsbeläggas för att motsvara de kostnader prövningen ger upphov till. För det facila priset av är det tillåtet att tillföra samhället slitagekostnader för stora belopp. För det tredje bör regeringen återkomma med ett förslag till transportavgift för de dispenstransporter som beviljas. Transportavgiften skall korrespondera med de extra kostnader som uppkommer på grund av ökat vägslitage m.m. Slutligen, för det fjärde, bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag till effektivisering av den kontrollverksamhet som syftar till att reglerna mot överlast efterlevs. Överlaster medför att vägarna bryts ned snabbare och snedvrider konkurrensen på transportmarknaden. Det kan konstateras att sannolikheten för att drabbas av sanktioner för överlast är mycket liten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2005/06:T475. Fordonsregler och fordonshobby, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fordonsregler och fordonshobby. Därmed bifaller motionerna 2005/06:T235 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T560 yrkande 5 och 2005/06:T583 yrkandena 1-5 och avslår motionerna 2004/05:T398 yrkande 26, 2005/06:T246 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:T420. Som framhålls i motion T560 av m.fl. (m) är tre myndigheter berörda i samband med nationellt typgodkännande (NTA), nämligen , och . En stor brist är att ingen manual finns för hur dokumentation för typgodkännande skall lämnas eller vilka specifika uppgifter som skall ingå. I praktiken har detta visat sig vara en allvarlig brist som leder till mycket extra tid och arbete på grund av att varken uppgiftslämnare eller den granskande parten riktigt vet vad som gäller. Att introducera ett så stort system som NTA utan tillräckligt stöd i form av färdiga och genomtänkta dokumentmallar och beskrivande manualer och andra vägledande instruktioner är otillfredsställande. Vi anser att det inte är näringslivets uppgift att agera försökskaniner. I stället bör ansvariga myndigheter tillse att rutiner för handläggning och beredning av ärenden är utarbetade vid implementering av föreskriven förordning. Eftersom det är många företag som måste igenom detta system har kapacitetsbristen blivit en allvarlig belastning. På grund av den komplexitet som följer med NTA-systemet är också kostnaden för att klara ett typgodkännande betydande. bör därför uppdra åt regeringen att forcera arbetet med att skapa en sammanhållen myndighetsroll i . Vi vill vidare, som behandlas i motionerna 2005/06:T235 (kd) och 2005/06:T583 (kd), att en översyn sker av olika roller inom verksamheten med registreringsbesiktningar och av fordonsbegreppen i . En definition bör vidare läggas fast för entusiastfordon. Import av bilar och motorcyklar bör också underlättas och fordonsägare bör bara behöva vända sig till en enda myndighet i tillståndsärenden. Det kan konstateras att regeringen när det gäller flera av de nu aktualiserade frågorna har påbörjat ett beredningsarbete. Detta arbete har pågått utan den omsorg och skyndsamhet som frågornas vikt kräver. Enligt vår mening bör beredningsarbetet väsentligt påskyndas och resultera i ett förändrat regelverk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:T235 (kd), 2005/06:T583 (kd) och T560 (m) i nu behandlad del. Fordonsreglering, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fordonsreglering. Därmed bifaller motionerna 2005/06:T212 yrkande 7 och 2005/06:T560 yrkandena 6-8. Lagstiftning och regelverk baseras ofta på beprövad teknik. Frågan är då om lagar och regelverk skall hindra nya uppfinningar eller om det skall finnas flexibilitet vid lag- och regeltillämpning när ny teknik introduceras. Vi ansluter oss till den senare ståndpunkten och anser att det måste finnas utrymme för myndigheter att bevilja dispens från uppenbart oflexibla regler och lagar när ny teknik är på väg att utvecklas, så länge strikt säkerhetsmässiga hinder ej föreligger. Ett sådant exempel är Segway som tagit fram en teknik för motordrivna tvåhjulingar. kan inte ge ett typgodkännande eftersom denna konstruktion inte uppfyller lagstiftarens uppfattning om vad som konstituerar ett motorfordon. Denna teknik har uppenbara fördelar för funktionshindrade. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter möjlighet att bevilja dispens för teknikutveckling som ligger utanför rådande lagstiftning. Vidare vill vi uppmärksamma ATV (All Terrain Vehicle) som är ett samlingsnamn på terränghjulingar. Fyrhjuliga motorcyklar och terränghjulingar är mycket lika till utseendet och i vissa fall även när det gäller prestanda. Ett begynnande problem för den svenska fordonsmarknaden är likheten mellan ATV-fordon och fyrhjuliga motorcyklar. En ATV-maskin är ett fyrhjuligt motorredskap som får köras i terräng medan en fyrhjulig motorcykel får köras på väg men inte i terräng. Likaså krävs ett motorcykelkörkort för att köra dessa motorcyklar. Eftersom det kommer att vara praktiskt omöjligt att med blotta ögat kunna skilja på dessa fordon bör det införas en avvikande färg på registreringsskylten för ett ATV-fordon. , som har ansvar för skyltning av fordon, bör därför uppmärksammas om problemet för att kunna vidta erforderliga åtgärder. Vi konstaterar vidare att fordonskattehöjningarna för lätta lastbilar motiveras med att man vill minska fusket som sker genom omregistrering av personbilar till lätta lastbilar. Fusket består i att man tillfälligt monterar ett galler bakom förarsätet i en personbil och sedan registreringsbesiktigar den som en lätt lastbil för att senare avlägsna gallret. Problemet med dagens system är att det inte finns några lagregler mot dem som utstuderat utnyttjar denna lucka i lagen. Det vore en mycket enkel åtgärd att införa bötesbelopp för dem som färdas med uttaget galler i kupéutrymmet. Vidare anses att det norska systemet med gröna registreringsplåtar för lätta lastbilar är lämpligt. Om färgen på registreringsskyltar skiljer sig mellan personbil och lätt lastbil, ser polisen enkelt om fordonet är byggt för att vara lätt lastbil eller inte. Vi delar vidare den bedömning som kommer till uttryck i motion 2005/06:T212 (fp, m, kd, c) om att en brist är att man inte tillräckligt effektivt omprövar och ifrågasätter gamla regler som är lika angelägna som när de infördes. För att upprätthålla respekten för de regler som är viktiga är det angeläget att verkligen gå igenom gamla regler och utvärdera nyttan med dessa. Vi anser därför att en översyn bör göras i syfte att förenkla de olika regelsystem som komplicerar trafiken för näringslivet och enskilda personer. Det kan konstateras att regeringen när det gäller vissa av de nu aktualiserade frågorna har påbörjat ett beredningsarbete. Detta arbete har pågått utan den omsorg och skyndsamhet som frågornas vikt kräver. Enligt vår mening bör beredningsarbetet väsentligt påskyndas och resultera i ett förändrat regelverk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:T212 (fp, m, kd, c) och 2005/06:T560 (m) i nu behandlad del. Chiptrimning och miljökonvertering, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om chiptrimning och miljökonvertering. Därmed bifaller motion 2005/06:T583 yrkandena 6 och 7. har under en följd av år framhållit att det är angeläget med en fortsatt teknisk fordonsutveckling för att utveckla bilen till ett effektivt och attraktivt färdmedel och motverka negativa konsekvenser som miljöproblem, trafikolyckor och förbrukning av fossila naturresurser. Utskottet har därför i stor enighet haft en positiv grundsyn när det gäller chiptrimning och fordonskonvertering till mer miljövänliga bränslen. Med hänvisning till ett närmast ständigt pågående beredningsarbete har dock inget hänt inom området som underlättat för den enskilde bilisten att utveckla sitt fordon i miljövänlig riktning. Senaste budet i denna långa hantering är att har lagt fram ett förslag till nytt regelverk för konvertering av bilar till alternativa bränslen. Enligt vad vi erfarit bereds ärendet inom där en remissbehandling av framställning lär ha avslutats. Något förslag till om förändrad reglering förväntas dock inte . Det betyder med stor sannolikhet att någon lagändring inte heller kan träda i kraft . Vi anser mot denna bakgrund att beredningsarbetet inom området inte har skett med den omsorg och hastighet som frågans vikt kräver. bör mot denna bakgrund ge regeringen till känna att skyndsamt genomföra de åtgärder som efterlyses i motion 2005/06:T583 (kd). Det innebär att typgodkännande bör införas och att bör vara pådrivande i EU om ett införande av gemensam certifiering för bl.a. chiptrimning. Regeringen bör vidare återkomma med förslag på hur kostnaden för dispenser från regleringen inom området kan sänkas och hur varje dispens kan innefatta ett större antal fordon. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2005/06:T583 av m.fl. (kd) yrkandena 6 och 7. Uppgiftslämning från bilregistret, punkt 15 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppgiftslämning från bilregistret. Därmed bifaller motion 2005/06:T245 yrkandena 1 och 2. har lanserat en tjänst på sin hemsida som innebär att en person via ett enkelt sms kan få alla uppgifter rörande ett registrerat fordon sig tillsända till sin mobiltelefon. Det finns emellertid ett antal indikationer på att denna vidareutveckling inte enbart är av godo. Det borde självfallet vara möjligt att utrusta det befintliga bilregistret med en valfri spärrfunktion, så att enbart behöriga myndighetspersoner kan få åtkomst till de uppgifter som kan begäras ut av vem som helst. Detta skulle kunna ske som en del av den valfria NIX-tjänst som redan finns för registeruppgifter baserade på adress. Dessutom borde varje begäran om uppgifter ur registret under alla omständigheter registreras genom att enbart den som kan identifiera sig med tillräckliga person- och adressuppgifter kan få åtkomst. På så vis skulle anonymiteten upphävas och attraktiviteten i att nyttja registret för kriminella handlingar minska betydligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2005/06:T245 yrkandena 1 och 2. EU-mopeder, punkt 16 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om EU-mopeder. Därmed bifaller motionerna 2005/06:T487 och 2005/06:T560 yrkande 3. sker ett stort antal mopedolyckor med svårt skadade och döda. De främsta orsakerna är att mopederna är trimmade och framförs för fort med bristande säkerhet, exempelvis utan hjälm, osv. Ett allvarligt problem är också att s.k. EU-mopeder framförs på cykelbanor där de är förbjudna. I tätbebyggda områden bör man vidare inom ramen för det kommunala beslutssystemet för trafikföreskrifter överväga om även andra typer av mopeder bör stoppas från att få framföras på cykelbanor. Med tanke på den otydlighet som råder i regelverket på mopedområdet vad gäller moped klass I och klass II måste stabilare lösningar tas fram. Att ha två klasser för mopeder är inte relevant med dagens försäljning av mopeder, då av alla mopeder som säljs är mopeder av klass I-typ. Vi anser att det enbart skall finnas en klass av mopeder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:T487 och 2005/06:T560 yrkande 3. Trafiksignaler, punkt 19 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om trafiksignaler. Därmed bifaller motion 2005/06:T560 yrkande 9. Vi anser att det finns flera fördelar med trafiksignaler för att styra trafikflöden. Genom teknikförbättring kan trafiksignaler användas än effektivare. har vid en studieresa till kunnat konstatera att trafiksignaler utrustade med en visuell indikator som visarhur det är kvar innan en trafiksignal slår om kan förbättra trafikmiljön. Vid trafiksignaler kan körningen planeras bättre när man vet hur det är kvar innan trafiksignalen slår om.Ökade möjligheter att planera körningen medför inte minst betydande miljövinster. Vi anser därför att bör ges i uppdrag att som ansvarig myndighet överväga trafiksignaler med tidsindikatorer i likhet med vad som redan finns i flera andra länder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2005/06:T560 av m.fl. (m) i nu behandlad del. Vägvisning, punkt 22 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vägvisning. Därmed bifaller motion 2005/06:T389, bifaller delvis motion 2005/06:T593 och avslår motion 2005/06:T214 yrkande 2. har behovet av enklare regler påtalats och då särskilt för de mindre företagen när det gäller uppsättning av vägvisningsskyltar. Trots vissa förändringar i regelverket är det fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. Vi anser att regleringen inom vägvisningsområdet därför bör reformeras. Inte minst för näringsidkarna på landsbygden är det en nödvändig förutsättning att synas och att kunderna hittar till dem. Det är därför bra att ser över regelverket. Vi anser att översynen bör ske med den tydliga inriktningen att det blir lättare för företagare att få sätta upp skyltar om sitt företag vid allmänna vägar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2005/06:T389 (c), tillstyrks delvis motion 2005/06:T593 (s) medan motion 2005/06:T214 yrkande 2 avstyrks. Vägtrafikbuller, punkt 3 (fp, kd) () och () anför: Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 2005/06:T280 (kd) och 2005/06:Bo256 (fp). Trafikbuller är ett allvarligt problem som måste begränsas. Det är därför enligt vår mening angeläget att i ökad utsträckning prioriterar åtgärder för att anpassa transportsystemet till kravet på en god miljö och därmed minskade bullerstörningar från vägtrafiken. I sammanhanget vill vi erinra att om våra förslag till medelsanvisningar till vägområdet med möjlighet för alternativa finansieringsformer för vunnit gehör hade ökade resurser kunnat disponeras för bullerbegränsande åtgärder. Övergivna fordon, punkt 8 (fp) () anför: Jag anser, som framhålls av () i motion 2005/06:T211, att övergivna fordon på och utmed motorvägarna bör forslas bort. Ett särskilt tillägg bör därför införas i lagen om rätten att flytta övergivna fordon på och utmed motorvägarna. Med hänvisning till utskottets beslut att följa upp olika frågor kring övergivna fordon avstår jag dock i detta sammanhang för att yrka bifall till den aktuella motionen. EU-mopeder, punkt 16 (kd) () anför: På mopedområdet förekommer en mängd olika standarder och modeller av EU-mopeder. Lagstiftningen upplevs vidare inte som tillräckligt tydlig för att man skall kunna stävja missbruket av mopederna. Samma svårigheter finns vid köp av moped där det finns oklarheter om vad som gäller. Därför bör en generell lagstiftning och enhetliga regler rörande alla klasser av EU-mopeder tas fram. Enligt min mening bör det bara finnas en mopedklass. Med hänvisning till pågående beredning av utredningsförslag inom området är jag dock inte nu beredd begära att riktar ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Parkeringsfrågor, punkt 20 (fp) () anför: Det kan konstateras att människor med osynliga funktionshinder, exempelvis personer som har nedsatt funktion i matsmältningskanalen drabbas, menligt när det gäller att få parkeringstillstånd utfärdade på grund av den formulering som återfinns i 13 kap. 8 § trafikförordningen. Termen "rörelsehindrad" är i den av antagna handikapplanen ersatt med termen "funktionshindrad". I trafikförordningen hänger dock den gamla formuleringen kvar, vilket leder till att personer med nedsatt funktion i inre organ inte omfattas. Jag anser därför att man bör förändra skrivningen i trafikförordningen från "rörelsehindrade personer" till "personer med funktionshinder" samt att skall meddela föreskrifter om att personer med osynliga funktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ skall vara berättigade till särskilt parkeringstillstånd. Jag anser vidare att personer med livslångt funktionshinder bör ges parkeringstillstånd . Med hänvisning till pågående beredning av parkeringsfrågorna avstår jag i detta sammanhang att begära att riktar något tillkännagivande till regeringen i frågan. Vägmärken och jämställdhet, punkt 21 (v, mp, -) (), () och (-) anför: De manliga värderingarnas dominans är uppenbar i vardagens trafikmiljö. Alltjämt finns ett antal vägmärken som speglar gammeldags och stereotypa könsroller. De har ett stort symbolvärde och de påverkar vår syn på könsroller i trafiken. Dessa märken förmedlar och bevarar förlegade könsroller. Kvinnor måste avbildas i högre utsträckning som aktiva självständiga medborgare. Detta är en synbarligen liten förändring som dessutom kan ske successivt i takt med att gamla vägmärken byts ut mot nya, men den skulle visa samhället att transportsektorn genomgår en förändring och öppnar sig för jämställdhet. Det skulle också ha betydelse för jämställdhetsarbetet i samhället i stort. Vi anser det därför angeläget att en översyn görs av trafikmärkenas utformning ur ett jämställdhetsperspektiv. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2004/05:T398 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verkar för införandet av teknikneutrala certifieringsvärden för bilar, omfattande även partikelmätning, oavsett motorteknik. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:T211 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att övergivna fordon på och utmed motorvägarna skall forslas bort. 2005/06:T212 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förenkla de olika regelsystem som komplicerar trafiken för näringslivet och enskilda personer. 2005/06:T214 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyltningen från till ändras. 2005/06:T235 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge berörda myndigheter i uppgift att samordna verksamheter och regelverk för att underlätta för företag och enskilda vid godkännande av fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tar ett initiativ för samordning av på området. 2005/06:T244 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra skrivningen i trafikförordningen från "rörelsehindrade personer" till "personer med funktionshinder". tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall meddela föreskrifter om att personer med osynliga funktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ skall vara berättigade till särskilt parkeringstillstånd enligt TraF 13 kap. 8 §. 2005/06:T245 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilregistrets uppgiftsutlämning bör förses med en valfri spärrfunktion.