bet · GT01FiU26 · 2006-06-01 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2005/06:102 Utvecklingen i den kommunala sektorn. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av verksamheterna och ekonomin i kommuner och landsting. Redovisningen av verksamheterna sträcker sig i huvudsak och den ekonomiska redovisningen . Utskottet framhåller att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet behandlar också 3 motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Yrkandena rör bl.a. ekonomiska förutsättningar för verksamhet, finansieringsprincipen, det kommunala självstyret, kommunernas pensionsåtaganden och insatser för personer med funktionshinder. Samtliga motioner som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns 15 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkandena 3 och 8 samt lägger skrivelse 2005/06:102 till handlingarna. Reservation 1 (fp) Ekonomiska förutsättningar för vård och omsorg 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 3-5, 7-9 och 11, 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 6 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 6. Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Reservation 4 (c) Ekonomiska förutsättningar för barnomsorg, skola m.m. 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 12-16. Reservation 5 (kd) Allmänna ekonomiska förutsättningar för verksamhet 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 1, 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 3 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkandena 4 och 7. Reservation 6 (fp) Reservation 7 (kd) Reservation 8 (c) Finansieringsprincipen och kommunalt självstyre 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 2 och 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 8. Reservation 9 (kd, c) 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 4. Reservation 10 (m, fp, kd, c) 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 6, 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 2 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 1. Reservation 11 (fp) Reservation 12 (kd) Reservation 13 (c) 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 2. Reservation 14 (fp) Insatser för personer med funktionshinder 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 10, 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 5 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 5. Reservation 15 (m, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2005/06:102) samt de motioner som har väckts med anledning därav. Yttranden över skrivelsen har inkommit från socialutskottet och utbildningsutskottet. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med en genomgång av innehållet i regeringens skrivelse samt två motionsyrkanden som berör innehållet och utformningen av skrivelsen. Därefter behandlas, inom ett antal ämnesområden, övriga motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen. Motionsförslagen till följd av skrivelsen återges i bilaga 1. Yttrandena från socialutskottet respektive utbildningsutskottet återfinns i bilagorna 2-3. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn redovisas med avseende på bl.a. sektorns andel av samhällsekonomin, utveckling av skatteunderlag, kommunernas och landstingens balanskrav och utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen beskriver även närmare utvecklingen inom vissa verksamheter och fokuserar i denna del på de obligatoriska kommunala verksamheterna skola, vård och omsorg och syftar till att beskriva hur dessa verksamheter har utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen lagt fast. Skrivelsen avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Den ekonomiska redovisningen sträcker sig . Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Vidare avstyrker utskottet motionärernas förslag beträffande redovisning av löneskillnader i den kommunala sektorn samt redovisning av kulturverksamhet inom kommunsektorn huvudsakligen med hänvisning till redovisningar som sker i andra sammanhang. Jämför reservation 1 (fp). har uttalat sig om betydelsen av en väl fungerande uppföljning av den kommunala sektorn. Regeringens årliga skrivelse, Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör med sin övergripande redovisning av läget i kommunsektorn ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Skrivelsen beskriver framför allt den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn av t.ex. ekonomiskt resultat, uppföljning av balanskravet, sysselsättningsutvecklingen och utvecklingen av kommunernas olika intäkter. Verksamheterna som redovisas är framför allt de obligatoriska verksamheterna skola, vård och omsorg. Den föreliggande redovisningen av de olika kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Den ekonomiska redovisningen sträcker sig dock . Dessutom redovisas i årets skrivelse översiktligt utvecklingen av de kommunala välfärdstjänsterna , , i ett särskilt avsnitt. Regeringen redovisar att kommunsektorn kraftigt förbättrade sitt resultat 2005. Det sammantagna överskottet uppgick till före extraordinära poster. Kommunerna redovisade ett överskott på och landstingen ett överskott på . För kommunerna är överskottet det största sedan balanskravet infördes och för landstingen är överskottet det första . försvagades tillväxten i det kommunala skatteunderlaget successivt. Kommunsektorns resultat förbättras trots detta 2003-2004 som en följd av skattehöjningar och dämpade kostnadsökningar. Den genomsnittliga kommunalskattesatsen ökade med 2003 och 2004. Den kraftiga resultatförbättringen 2005 förklaras till viss del av låga kostnadsökningar. En annan förklaring är en kraftig ökning av de generella statsbidragen, med ca . Tillväxten i skatteunderlaget vände åter uppåt efter de föregående årens minskning. Verksamhetens övriga intäkter, bl.a. kommunala avgifter och specialdestinerade statsbidrag, har ökat i en jämn takt . Andelen kommuner och landsting med positivt resultat är de högsta sedan balanskravet infördes . Av kommunerna har och av landstingen har positivt resultat. Motsvarande siffror var respektive . Det finns stora skillnader mellan kommunerna. Något samband mellan ekonomiskt resultat och antal invånare kan dock inte påvisas. infördes nya regler i kommunallagen (SFS 1991:900) med syfte att stödja kommuner och landsting i strävandena mot att uppnå en god ekonomisk hushållning. De nya reglerna innebär bl.a. att kommuner och landsting i budgeten, förutom finansiella mål, ska ange mål och riktlinjer för verksamheten. I förvaltningsberättelsen ska därefter en utvärdering av om målen har uppnåtts ske i samband med delårs- och årsbokslut. Regeringen konstaterar i skrivelsen, med en genomförd studie av ett urval kommuner och landsting som grund, att arbetet med god ekonomisk hushållning kommit en bit på väg, men det finns fortfarande mycket som kan utvecklas. Detta gäller inte minst verksamhetsresultaten och deras koppling till god ekonomisk hushållning. Statsbidragen motsvarade 2005 av sektorns totala intäkter och uppgick sammantaget till . I detta belopp ingår generella och specialdestinerade bidrag samt ersättningar och tillskott som belastar statsbudgetens inkomstsida, t.ex. sysselsättningsstödet. De generella statsbidragen, dvs. bidrag som inte är verksamhetsanknutna samt tillskott på budgetens inkomstsida som inte är verksamhetsanknutna, uppgick till , vilket är en ökning med i förhållande till 2004. Av detta är en del tekniska regleringar, regleringar enligt finansieringsprincipen och överföringar av specialdestinerade bidrag som omvandlats till generella bidrag. Tillskottet uppgick till . uppgår de totala tillskotten därmed till (och ca ). De specialdestinerade bidragen uppgick till sammanlagt 2005, vilket är en minskning med i förhållande till 2004. De specialdestinerade anslagens andel av de totala statsbidragen har ökat från till . Regeringen tar i skrivelsen upp att finansutskottet, vid behandlingen av förra årets skrivelse, förutsatte att regeringen framgent skulle utveckla redovisningen av måluppfyllelse för samtliga eller utvalda statsbidrag till kommuner och landsting. Regeringen konstaterar att en övergripande utvärdering av måluppfyllelse skulle kräva ett omfattande arbete, vilket inte kan göras i denna skrivelse, utan regeringen får återkomma i frågan. I skrivelsen redogör regeringen kortfattat för det nya utjämningssystem för kommuner och landsting som ersatte utjämningssystem. Man beskriver också det uppdrag som lämnats till en särskild utredare att följa upp och se över utjämningssystemet avseende LSS-verksamhet som har varit i kraft . Skrivelsen innehåller en redovisning av de särskilda insatser i vissa kommuner och landsting som regeringen disponerar ett särskilt anslag för. Anslaget ska användas för tillfälliga bidrag till enskilda kommuner och landsting som på grund av särskilda omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. 2005 har bl.a. betalats ut till enligt en särskild överenskommelse, har betalats till förebyggande hiv/aids-verksamhet i storstadsregionerna. I ett särskilt avsnitt redovisar regeringen utvecklingen av kommunsektorns ekonomi och av kärnverksamheterna i ett längre perspektiv. har de kommunala konsumtionsutgifterna ökat i fasta priser. Den kommunala konsumtionen som andel av BNP ökade och har legat på eller . Den mest markanta demografiska förändringen är ökningen av antalet invånare , vars andel av totalbefolkningen ökat från till . Antalet i gruppen ökade men har därefter minskat. Antalet invånare minskade relativt kraftigt för att sedan öka . Över hela har antalet invånare minskat . Bland annat den demografiska utvecklingen har inneburit att kärnverksamheterna genomgått genomgripande förändringar . Förskoleverksamheten har byggts ut kraftigt; 1970 hade av barnen plats i förskola eller familjedaghem, motsvarande andel 2005 är . Äldreomsorgen har inriktats mot de allra äldsta som i högre utsträckning får insatser i det egna hemmet. Insatser för funktionshindrade har utvecklats från vård vid stora institutioner till nya former t.ex. personlig assistans. På skolområdet har de korta demografiska cyklerna medfört att det funnits ett omvandlingstryck i verksamheten. Utbyggnaden av gymnasieskolan till omfattar nästan alla i årskullarna, var andelen . Inom hälso- och sjukvården har den medicinsk-tekniska utvecklingen varit snabb och bl.a. inneburit att alltmer vård kan utföras i öppenvården. Skrivelsen innehåller också en genomgång av de olika kommunala verksamheterna . Hälso- och sjukvårdens utgifter uppgick av BNP och den andelen har varit stabil . Regeringen framhåller, bl.a. med en som grund, att den svenska hälso- och sjukvården i ett internationellt perspektiv presterar väl på ett flertal områden. Detta gäller särskilt svenskarnas hälsotillstånd, vårdens kvalitet och valfriheten i vården. Områden där det finns förbättringspotential är t.ex. tillgängligheten i primärvården och rehabiliteringen inom psykiatri och missbrukarvård. Regeringen tillkallade 2003 en särskild psykiatrisamordnare som i sin rapport pekat på en rad problem och brister inom psykiatrin. Tillgången på vård- och stödinsatser svarar inte mot målgruppens behov, och problem finns med tillgänglighet, behovstäckning och utbud av insatser, framförallt i storstäderna och i små kommuner. Med bl.a. samordnarens förslag som utgångspunkt startades en satsning på psykiatrin, som uppgår till . Landstingen ansvarar för uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för vissa grupper, framför allt äldre och personer med funktionshinder och personer med stort behov av vård och omsorg. följer upp verksamheten och redovisade att av den berörda gruppen inte erbjudits någon bedömning , vilket styrelsen ansåg vara otillfredsställande. har också genomfört en studie över väntetider inom folktandvården som visar att situationen blivit bättre undersökningar 2001 och 2003, men att fortfarande av klinikerna anger en väntetid överstigande 24 månader. Kostnaderna för tandvård ökade 2004 och ökningen avsåg huvudsakligen patientavgifterna och utgifterna för tandvårdsförsäkringen. Kommunernas kostnader för vård och omsorg för äldre, uttryckta i fasta priser, har successivt sjunkit under . Även som andel av kommunernas kostnader har äldreomsorgen sjunkit något. Kostnadsförändringarna inom äldreomsorgen speglar den omstrukturering som pågår, mot att fler får vård i hemmet som antalet platser i särskilt boende minskat. Av de totala kostnaderna utgör särskilt boende medan vård och omsorg i ordinärt boende utgör . Andelen kommuner som arbetar med olika former av stöd till anhöriga som vårdar närstående har sjunkit från 2004. Regeringen redovisar att det finns stora skillnader mellan kommunerna när det gäller omfattningen av stödet och servicen till funktionshindrade. Även kostnaderna för verksamheten varierar stort mellan kommunerna. Kostnaden var som mest 16 gånger större i kommuner med högst kostnader jämfört med kommuner med lägst kostnad. Kommunernas totala kostnader för LSS, i fasta priser, är högre 2004 i förhållande till 2000. Kostnaderna för ekonomiskt bistånd har minskat , i fasta priser, , då kostnaderna var som högst. 2005 minskade kostnaderna . Regeringen konstaterar att det långvariga beroendet av ekonomiskt bistånd ökar. Kommunernas kostnader för missbrukarvård uppgår till . har kostnaderna, i fasta priser, ökat . Antalet personer som fått bistånd till vård har i stort sett legat på samma nivå. Nästan alla kommuner uppfyller 2005 kravet på att kunna erbjuda plats inom förskoleverksamheten utan oskäligt dröjsmål. ökade också personaltätheten i förskolan, antalet barn per årsarbetare minskade med 0,2 till 5,4. En viktig förklaring är tillskott av personal som finansierats med särskilt statsbidrag. För fritidshemmen är utvecklingen den motsatta, antalet barn per årsarbetare ökade med 0,4 jämfört med . I en rapport från konstateras en negativ bild av verksamheten och att kvaliteten på fritidshemmen är hotad. I verkets lägesbedömning 2005 konstateras att gruppstorlekarna fortsätter att öka, och visar verkets inspektioner att skolbarnsomsorgen sällan finns med i kommunernas måldokument och kvalitetsredovisningar. Av elever som lämnade var behöriga till gymnasieskolan, vilket är en liten nedgång jämfört med motsvarande grupp 2004. Lärartätheten var oförändrad, medan personaltätheten för all pedagogisk personal ökat något. I gymnasieskolan var den genomsnittliga betygspoängen för /05 oförändrad jämfört med föregående år, andelen elever som fick slutbetyg var vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med föregående år. Andelen elever som lämnade gymnasieskolan med grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier av det totala antalet elever med slutbetyg var vilket också är en liten minskning jämfört med föregående år, I skrivelsen behandlas också kommunernas arbete med skydd mot olyckor och krisberedskap samt folkhälsofrågor. liberalerna konstaterar i motion Fi17 att informationen i skrivelsen visar att det knappast hänt något när det gäller löneskillnader mellan män och kvinnor inom den kommunala sektorn liksom inom statlig sektor och privat näringsliv. Den huvudsakliga förklaringen till skillnaderna torde vara att kvinno- respektive mansdominerade yrken värderas olika, kvinnor kommer inte i lika hög utsträckning i fråga för högre tjänster inom kommun och landsting. Motionärerna anser att regeringen fortsättningsvis på ett mer omfattande sätt för bör redovisa löneskillnader mellan kvinnor och män inom den kommunala sektorn (yrkande 3). Redovisningen borde innehålla mer omfattande förklaringar till återstående löneskillnader och åtgärder som stat, kommun och landsting vidtagit eller kommer att vidta för att komma tillrätta med skillnaderna. Vidare anser liberalerna i motionen att det är beklagligt att skrivelsen, vid en genomgång av den kommunala sektorn, inte nämner kultursektorn. Andra delar som motionärerna anser borde ha redovisats är biblioteksområdet och skolbiblioteken, förekomsten av kultur- och musikskolor samt kulturinsatser inom sjukvård, äldreomsorg och skolan (yrkande 8). I likhet med sina tidigare ställningstaganden med anledning av regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn vill finansutskottet framhålla att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Skrivelsen ger enligt utskottets uppfattning en bred och fyllig beskrivning av utvecklingen i kommunsektorn och pekar såväl på områden med goda förhållanden i den kommunala verksamheten och ekonomin som på områden som kräver förbättringar. presenterar regeringen en samlad genomgång av statsbidragens utveckling, för (avsnitt 2.9). De generella statsbidragen består av generella statsbidrag till kommuner och landsting samt generella tillskott på statsbudgetens inkomstsida (tabell 2.10). Deras förändring beskrivs med hänsyn till tillskott samt olika överföringar till följd av tekniska regleringar och i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen (tabellerna 2.11 och 2.12). Bland de riktade statsbidragen redovisas elva bidrag från statsbudgetens utgiftssida och fyra bidrag från statsbudgetens inkomstsida (tabell 2.14). De övriga riktade statsbidragen samlas i posten övrigt. Enligt utskottets mening är redovisningen av statsbidragen en central och viktig del i regeringens återrapportering till . Utskottet kan konstatera att denna redovisning dels gör det möjligt att förbättra överblicken över statsbidragen till kommuner och landsting, dels kan fungera som utgångspunkt för en utvärdering av huruvida dessa bidrag uppfyllt de mål som de var ämnade för. Utskottet har i sina tidigare ställningstaganden med anledning av skrivelsen förutsatt att denna del av skrivelsen kommer att utvecklas vidare. Särskilt gällde detta en samlad utvärdering av måluppfyllelsen för samtliga statsbidrag till kommuner och landsting eller för utvalda statsbidrag på anslagsnivå. I årets skrivelse framför regeringen att en övergripande utvärdering av måluppfyllelse skulle kräva ett omfattande arbete, vilket inte kan göras i denna skrivelse, utan regeringen får återkomma i frågan. När det gäller måluppfyllelsen för de generella statsbidragen konstaterar regeringen att det direkta ansvaret för att uppnå såväl verksamhetsmål som ekonomiska mål ligger på kommunerna och landstingen själva. Staten kan dock indirekt bidra till detta. En indikation på huruvida målet om goda och likvärdiga förutsättningar uppnås som regeringen pekar på är utvecklingen av resultatnivån för kommunsektorn som helhet och spridningen i resultatet mellan enskilda kommuner och landsting. I skrivelsen redovisas att resultatet har förbättrats för sektorn som helhet under , som antalet kommuner och landsting som redovisat positiva resultat har ökat avsevärt. Även spridningen mellan enskilda kommuner respektive landsting har minskat, mätt i kronor per invånare. Utskottet ser fram emot en vidareutveckling av redovisningen av statsbidragen och att regeringen återkommer i fråga om hur utvärdering av statsbidragens måluppfyllelse kan ske. Utskottet anser att den redovisning av välfärd som görs i ett särskilt avsnitt i skrivelsen är värdefull. Den ger en mycket bra och samlad bild över den kommunala sektorns utveckling och hur offentlig service förändrats över . Redovisningar med liknande långsiktiga eller tematiska perspektiv med jämna mellanrum fyller ett viktigt informationsbehov. Vad gäller frågan om redovisning av löneskillnader i den kommunala sektorn som tas upp i motion Fi17 (fp) kan utskottet konstatera att skrivelsen innehåller redovisning av löneskillnaderna i kommunsektorn och hur dessa påverkas av variationer i yrke, ålder, utbildning och arbetstid. Mer omfattande statistik över löneskillnader mellan kvinnor och män finns publicerad. publicerar löpande könsuppdelad lönestrukturstatistik för olika samhällssektorer där kommuner respektive landsting utgör egna sektorer. Statistiken är uppdelad på yrkesgrupper, utbildningsnivå, ålder och län. kommuner och landsting publicerar könsuppdelad statistik för både kommuner och landsting bl.a. nedbruten på löneintervall, yrkeskategorier, anställningsform och sysselsättningsgrad. Dessutom redogör i sin årsrapport för orsakerna till löneskillnader mellan kvinnor och män. Motionärerna anför att regeringen bör redovisa åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas för att komma tillrätta med löneskillnaderna. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att frågan tagits upp av arbetsmarknadsutskottet i samband med behandlingen av propositionen 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken.1[Betänkande 2005/06:AU11, riksdagsskrivelse 2005/06:257.] konstaterar att regeringen avser att presentera en nationell handlingsplan för könsdiskriminerande löneskillnader och har erfarit att ansatsen kommer att vara bred och omfatta områden som direkt eller indirekt påverkar individens lön. Med en sådan ansats anser finansutskottet, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, att man bör få en bild av hur olika diskrimineringsgrunder samverkar på arbetsmarknaden och därmed vilka åtgärder som behöver vidtas. Vidare konstaterar utskottet att regeringen senast i den ekonomiska vårpropositionen2[Proposition 2005/06:100 s. refererar till den överenskommelse för samverkan mellan Socialdemokraterna, , det så kallade 121-punktsprogrammet, som ingicks 2002 som bl.a. säger: "De samverkande partierna finner det angeläget att det skapas ekonomiskt utrymme för att minska löneskillnaderna. För att klara detta och för att anställa fler kommer kommuner och landsting att ges ökade resurser för . Det är viktigt att arbetsmarknadens parter använder utrymmet för att höja lönerna i kvinnodominerade yrken." Regeringen konstaterar att kommunsektorn tillförs ytterligare resurser och aviserar att överläggningar kommer att ske med Kommuner och Landsting inför nästkommande avtalsförhandlingar för att klargöra förutsättningarna för att minska lönegapet mellan kvinnor och män. I motion Fi17 (fp) framförs vidare att skrivelsen bör omfatta en redovisning av kulturinsatser i kommunsektorn. Utskottet vill framhålla att skrivelsen, utöver den samlade ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn, fokuserar på de obligatoriska verksamheterna skola, vård och omsorg. Skälet är, förutom att dessa verksamheter utgör merparten av kommunernas kostnader, att de är obligatoriska och styrs av nationella mål. Övriga verksamheter redovisas mer kortfattat och återkommer inte . Utskottet anser att den balans i urvalet av redovisade verksamheter som regeringen gjort är rimlig. Med det anförda föreslår finansutskottet att lägger skrivelsen till handlingarna och avstyrker motion Fi17 (fp) yrkandena 3 och 8. Ekonomiska förutsättningar för vård och omsorg Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande förutsättningar för vård och omsorg huvudsakligen med hänvisning till behandling av motsvarande frågor under innevarande . Jämför reservationerna 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). föreslår i motion Fi15 dels att ett ekonomiskt stöd införs i form av kommunalt vårdnadsbidrag till föräldrar som själva väljer att stanna hemma med sina barn (yrkande 3), dels en höjning av maxtaxan som ska finansiera en satsning på kvaliteten i förskolan (yrkande 5). Dessutom vill man öka resurserna för att genomföra en särskild satsning på psykiatrin (yrkande 4). Motionärerna anmärker att regeringens nationella handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården endast i mycket begränsad omfattning bidragit till en förstärkt primärvård.