bet · GT01SkU21 · 2006-02-21 00:00:00 — I motion Sk459 yrkande 1 av () anförs att den svårighet som vissa, t.ex. sjuksköterskor, har att få F-skattsedel bör undanröjas. I motion N244 yrkande 3 av () begärs ett tillkännagivande om att näringsförbudet för kvinnor inom välfärdssektorn måste upphävas, exempelvis genom att det blir enklare att skaffa F-skattsedel. I motion A417 yrkande 7 av m.fl. (kd) anförs att eget företagande bör uppmuntras genom att lagen ändras så att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Den som utför tjänster åt en tidigare arbetsgivare eller den som bara har en enda uppdragsgivare skall kunna få F-skattsedel. I motion N443 yrkande 58 av m.fl. (fp) föreslås en försöksverksamhet i för att underlätta eget företagande med bl.a. en möjlighet för alla att få F-skattsedel. I andra motioner framhålls behovet av en fördjupad kontroll i syfte att förhindra att F-skattsedeln används i ekonomisk brottslighet. I motion Sk350 av och i (s) anförs att F-skattsedlar används vid exempelvis handel med svart arbetskraft och att kontrollen vid beviljande av F-skattsedel bör fördjupas och fler faktorer beaktas, som t.ex. oegentligheter vid deklaration och bokföringsbrott. Den personkrets som kan granskas vid prövning av F-skatt bör utökas till att omfatta även andra personer i företaget än företagsledaren. I motion Sk512 av m.fl. (s) ifrågasätter motionärerna om F-skattsedel är rätt intyg för de företagare som avser att bedriva näringsverksamhet i men inte kommer att betala skatt här, och de begär ett tillkännagivande om att bör göra en tydlig kartläggning av var och när skatt skall betalas. Detta är viktigt för att de fackliga organisationerna skall kunna bedöma om kollektivavtalen följs eller inte. Det är också viktigt att det i varje fall avgörs var en "F-skattare" skall betala skatt och sociala avgifter så att efterkontroll kan göras. I motion Sk462 av i och () anförs att F-skattsystemets funktion är av vital betydelse för att motverka skattefusk. har fått i uppdrag att se på tillämpningen och kontrollen av F-skatt före och efter EU-utvidgningen och tilldelades i vårpropositionen 2004 medel för bl.a. förbättrad F-skattekontroll. Arbetet med F-skatt har organiserats om så att handläggningen sker mer koncentrerat, vilket lett till att en ökad kompetens kunnat upprätthållas i handläggningen. Motionärerna anför att en uppföljning av vidtagna åtgärder gällande villkoren för F-skattsedel bör genomföras. I motion Sk396 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att tidsbegränsade skattsedlar bör införas för att öka möjligheten att upptäcka svartarbete. har i en rapport föreslagit att tidsbegränsade F-skattsedlar skall utfärdas om den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger . Enligt motionärernas uppfattning bör denna gräns kunna höjas till . Av statistik som inhämtats från framgår att 700 829 personer var registrerade för F-skatt . Antalet ansökningar uppgick till 72 928 stycken, och därav ledde 71 259 till nyregistreringar och 1 669 till avslag. Av dessa avslagsfall berodde 693 på att näringsverksamhet ej bedrevs. Antalet avslag beroende på att näringsverksamhet ej föreligger utgjorde en ytterst ringa del av antalet ansökningar om F-skattsedel, (1,). Motionärernas beskrivning av svårigheterna att erhålla F-skattsedel framstår därmed enligt utskottets mening som kraftigt överdrivna. Det skall också erinras om att det i den allmänna debatten om F-skattsedelssystemet ifrågasatts om det inte för vissa grupper är alltför enkelt att skaffa sig F-skattsedel. En sådan kritik har framförts av bl.a. fackföreningsrörelsen och tas också upp i flera motioner. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redogöra för hanteringen av F-skatten, dvs. kontrollen av dem som ansöker om F-skattsedel och av dem som redan har tilldelats en sådan. Verket skulle särskilt belysa om det finns regionala skillnader vid tillämpningen av reglerna. I en delrapport har redovisat antalet F-skatteansökningar från utlänningar före samt redogjort för kontrollsvårigheter vid handläggningen. I delrapporten föreslogs att tidsbegränsade F-skattsedlar skall tilldelas fysisk person som i sin ansökan lämnar sådana uppgifter att preliminär skatt inte skall debiteras eller att den preliminära skatten för inkomståret skall uppgå till högst . I slutrapporten från uppgav att kontrollen av ansökan om F-skattsedel respektive kontrollen av redan tilldelade F-skattsedlar inte har skett på ett enhetligt sätt. har därefter tagit fram en promemoria till stöd för enhetlig handläggning av skatte- och avgiftsanmälan/Nya företag, där ansökan om F-skatt ingår som en del. I slutrapporten föreslås vidare att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utvärdera F-skattreformen. har i regleringsbrevet fått i uppdrag dels att senast vid utgången av redovisa utvecklingen av ansökningar om F-skatt, dels redovisa i vilken utsträckning de åtgärder som aviserats i de tidigare rapporterna har lett till en förbättrad F-skatthantering. Enligt utskottets mening har F-skattsystemets funktion stor betydelse för att motverka skattefusk, och det är viktigt att de åtgärder som genomförts för att få till stånd en enhetlig tillämpning följs upp av . Kontrollen av dem som fått F-skatt och ej redovisar några intäkter kan bli bättre, och har därför föreslagit att ett system med tidsbegränsad F-skatt införs. Regeringen ser nu över alternativa förslag till att förbättra kontrollen av F-skatten och där är tidsbegränsad F-skatt ett av de förslag som övervägs närmare. Utskottet avstyrker med det anförda de nu aktuella motionerna. Redovisning av skatter i främmande valuta Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att det skall vara tillåtet att redovisa skatter och avgifter i euro. I motion Sk229 av () begärs ett tillkännagivande om att det bör vara tillåtet att redovisa skatter i främmande valuta. Motionären framhåller att det är tillåtet att använda en främmande valuta i bokföringen, men att redovisningen av skatter och övriga avgifter måste ske i svenska kronor. Med den ökade internationaliseringen har behovet av snabba och enkla jämförelser ökat för såväl arbetsgivare som arbetstagare, och för både företag och offentliga myndigheter. Reglerna bör därför ändras så att all redovisning kan ske i annan valuta än den svenska kronan, exempelvis i euro. Samtliga beloppsmässiga uppgifter som skall lämnas enligt skattebetalningslagen - deklarationer och liknande - skall lämnas i svenska kronor. För räkenskapsår kan dock svenska företag och svenska filialer till utländska företag i vissa fall välja att ha sin redovisning i euro i stället för svenska kronor. Deklarationsposter som hämtas från en sådan redovisning i euro skall räknas om genom ett schabloniserat omräkningsförfarande (SFS 2000:46). Reglerna härom omfattar inkomstskatten, mervärdesskatten och reklamskatten. Motionsyrkanden liknande det nu aktuella om en möjlighet till redovisning i annan valuta än svensk, t.ex. euro, har avslagits , senast i betänkande 2004/05:SkU35. Utskottet har ansett att en sådan ordning skulle kräva omfattande och kostsamma systemanpassningar och innebära för stora valutarisker för staten. Regeringen har ändå sagt att den följer utvecklingen. Utskottet gör samma bedömning och avstyrker därför motionen. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om ett tillkännagivande angående uppgifterna på deklarationsblanketten och i slutskattebeskedet. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). I motion Sk217 av och () anförs att arbetsgivaravgiften bör redovisas på slutskattsedeln så att löntagarna på detta sätt får besked om hur stor del arbetsgivaravgiften är av den egna totala lönen. I motion Sk236 av de () anförs att behovet är stort av en öppen skatteinformation till medborgarna och väljarna, och motionären föreslår att slutskattsedeln och den förtryckta deklarationen utöver lön skall redovisa de socialavgifter och arbetsgivaravgifter som arbetsgivaren betalat. bör begära att regeringen lägger fram förslag om en sådan redovisning. bestämmer självt vilka uppgifter som skall vara förtryckta på en förenklad självdeklaration (4 kap. 2 § andra stycket lagen [2001:1227] om självdeklarationer och kontrolluppgifter). Utskottet anser att inte bör detaljreglera dessa förtryckningar. När det gäller de uppgifter som slutskattebeskedet bör innehålla har utskottet tidigare motsatt sig att införa föreskrifter om att dessa skall innehålla andra uppgifter än som behövs för att ge den skattskyldige information om den slutliga skatten och beräkning av denna skatt, senast i betänkande 2004/05:SkU28. De nuvarande lagbestämmelserna (11 kap. 14 § SBL) är utformade med utgångspunkt häri, och mer behövs enligt utskottets mening inte. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked Utskottets förslag i korthet avslår alla motioner om ett tillkännagivande angående uppgifter i lönebesked. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c). I motion Sk234 av de () föreslås att statsanställda på sina lönebesked skall få uppgift om sina totala lönekostnader. I motion Sk262 av och () begärs ett tillkännagivande om behovet av att synliggöra skatter och arbetsgivaravgifter i lönebeskedet. I motion Sk370 av () föreslås att arbetsgivarna skall åläggas att utforma lönebeskeden till de anställda så att samtliga arbetsgivaravgifter visas. Också i motion Sk473 av (m) föreslås en skyldighet för arbetsgivare att på lönebeskeden ange alla utgående skatter och avgifter som är förknippade med en löneutbetalning. I syfte att göra den anställde medveten om hur mycket som betalas i skatt och avgifter föreslås i motion Sk280 av () en förändrad skatteuppbörd så att hela lönen betalas ut och att den anställde därefter får ansvaret för skatte- och avgiftsinbetalningarna. Utskottet har tidigare ställt sig avvisande till en sådan utökning av företagens obligatoriska uppgiftslämnande som motionärerna förespråkar, och utskottet vill inte heller nu medverka till denna utvidgande reglering, som skulle gå stick i stäv mot inriktningen att så mycket som möjligt minska företagens uppgiftslämnande. Risken är att sådana regler skulle kunna krångla till redovisningen för somliga företag när anställningsförhållandena för den anställde är en smula komplicerade, vilket de ibland är. Däremot vill utskottet gärna framhålla att utskottet ser positivt på att företagen på frivillig grund och som en serviceåtgärd lämnar sina anställda de uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. som motionärerna är inne på. Vad sedan gäller förslaget i motion Sk280 om förändrad skatteuppbörd finner utskottet att det knappast går att förena med gällande preliminärskattesystem. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner. Kontrolluppgift m.m. för mindre belopp Utskottets förslag i korthet avstyrker en motion om gränsen för näringsidkares kontrolluppgift för ersättning eller förmån för tillfälligt arbete. Den som bedriver näringsverksamhet skall lämna kontrolluppgift på ersättning eller förmån av tillfälligt arbete om ersättningen eller förmånen uppgår till . För fysiska personer gäller i stället en beloppsgräns på . I motion Sk263 av () föreslår motionären att gränsen för näringsidkares kontrolluppgift höjs från dagens till . Motionären anför att det är helt orimligt att t.ex. måste sända kontrolluppgifter till för varje försöksperson som ställer upp som referens i stora undersökningar när ersättningen är högst symboliska . Lika orimligt är det när kontrolluppgift måste skrivas av små ekonomiska föreningar som ger ut en symbolisk summa till någon som lägger ned arbete i styrelsen. Enligt utskottets mening skulle en höjning av beloppsgränsen medföra att ersättningarna inte skulle komma med i de förtryckta uppgifterna på den förenklade deklarationen utan tvinga de skattskyldiga att föra egna anteckningar om ersättningar under tusenlappen. En sådan ordning skulle kräva stora resurser för skattemyndigheterna vid s.k. datafångst och granskning och innebära en stor mängd tilläggsuppgifter i deklarationerna. Utskottet är inte berett att tillstyrka detta förslag och avstyrker därför motionen. Tidpunkten för inbetalning av moms Utskottets förslag i korthet avslår flera motioner om en förskjutning av tidpunkten för inbetalning av moms m.m. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c). Redovisningen i skattekontosystemet omfattar normalt en kalendermånad. Om beskattningsunderlaget exklusive gemenskapsinterna förvärv och import beräknas uppgå till högst skall redovisningen dock göras i självdeklaration. I sådant fall finns inga särskilda inbetalningsdagar för moms utan den moms som skall betalas skall ingå i beräkningen av den F-skatt eller särskilda A-skatt som den skattskyldige skall betala. Denna regel gäller (tidigare gällde beloppet och en annan deklarationsskyldighet). Syftet med införandet av enmiljonkronorsgränsen var att införa en lättnad för de berörda småföretagen i vad avser redovisningen av mervärdesskatt (prop. 1995/96:19 s. 18, bet. 1995/96:SkU11). För handelsbolag gäller dock andra regler. Om beskattningsunderlaget överstiger gäller följande bestämmelser i fråga om redovisning och skatteinbetalning (här bortses från förekomsten av eventuell skyldighet att redovisa punktskatter). Företag som redovisar moms men vars mervärdesskattepliktiga omsättning inte överstiger skall redovisa och betala in skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på utbetalda löner senast den 12 efter utgången av redovisningsperioden och mervärdesskatt senast den 12 i efter redovisningsperioden. Skattedeklarationen för redovisningsperioden januari skall alltså ha kommit in till . skall redovisningen och betalningen i stället ske den 17. Om den mervärdesskattepliktiga omsättningen överstiger skall inbetalning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter fortfarande ske senast den 12 (resp. 17) efter redovisningsperioden, medan däremot redovisningen av dessa skatter och avgifter samt redovisning och inbetalning av moms skall ske senast den 26 (den 27) efter redovisningsperioden. var inbetalningsdagen normalt den 10 i uppbördsmånaden men då ansågs inbetalningen ha skett den dag då beloppet betalades per post eller bank eller en inbetalningshandling för girering lämnades till postkontor eller lämnades för postbefordran före sista tömningstillfället. anses skatten inbetald när den har bokförts på konto. De gällande inbetalningsdagarna och reglerna om när en inbetalning skall anses ha skett infördes i samband med skattekontoreformen (prop. 1996/97:100 del 1 s. 279 f., bet. 1996/87:SkU23). I motion Fi317 yrkande 9 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om behovet av förenklingar för företagen, och motionärerna anför bl.a. att det har blivit allt vanligare med längre betalningstider än , särskilt hos större företag, och att detta innebär att många småföretag tvingas betala in moms innan de fått betalning av kunden. Motionärerna anför vidare att reglerna för skatteinbetalning bör ändras så att det räcker att en betalning har skickats i väg sista betalningsdagen. I motion Sk306 av och () anförs att alltfler storföretag betalar och att detta skapar problem för småföretagen när leverantörsfakturor och löner skall betalas ut, liksom vid inbetalning av moms. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att nuvarande uppbördsregler för inredovisning av moms, källskatt och arbetsgivaravgifter bör ses över. I motion Sk391 av och () begärs ett tillkännagivande om att ingen skall behöva betala in moms förrän en faktura är betald. I motion N306 yrkande 6 av () anförs att förutsättningarna för att införa en regel vid uttagande av skatter och avgifter som innebär att staten inte i förskott tar ut avgift eller skatt på en framtida intäkt bör utredas. I motion Sk428 av m.fl. (fp, m, kd, c) begärs ett tillkännagivande om behovet av att förlänga fristen vid inbetalning av mervärdesskatt. I betänkandet "Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv" (SOU 2002:74) analyserades bl.a. det regelsystem i mervärdesskattelagstiftningen som styr skattskyldighet och redovisningsskyldighet inträder. I budgetpropositionen anförs att (Fi 1999:03) EG-rättsligt betingade förslag avseende grundläggande begrepp inom mervärdesskatteområdet har varit föremål för beredning inom och att regeringen, med hänsyn till vad som framkommit vid beredningen, gör bedömningen att förslagen bör ingå i den större översyn av hela skattesystemet som kommer att påbörjas . Frågan om en generell förändring av inbetalningstidpunkterna har vidare aktualiserats genom att Företagarna och FöretagarFörbundet i skrivelser till (dnr Fi2003/759) respektive (dnr Fi2003/1138) hemställt att tidpunkten för inbetalning av mervärdesskatt skall förskjutas med en månad respektive, för företag med omsättning upp till 40 miljoner, till den i andra månaden efter redovisningsperioden. Som skäl åberopas att den genomsnittliga tiden innan kunden betalar sina fakturor är , att var tionde småföretag har en genomsnittlig inbetalningstid från kunderna på minst samt att var femte företag har drabbats av en ensidigt förlängd betalningstid, och för hälften av dessa företag har förlängningen medfört likviditetsproblem. Den ensidiga förlängningen uppges ha sin grund i att stora kundföretag krävt kredittid på exempelvis . Utskottet har uppvaktats av företrädare för i samma fråga. Regeringen har i en lagrådsremiss om vissa skattefrågor med anledning av ny redovisningslagstiftning bl.a. föreslagit nya kompletterande regler i mervärdesskattelagen (1994:200) som innebär en utökad möjlighet att redovisa mervärdesskatt enligt en kontantmetod. Härigenom blir det möjligt för företag med en årlig omsättning inom landet som normalt understiger att vänta med momsinbetalningen tills betalning erhållits. I lagrådsremissen anför regeringen att frågan om en generell förskjutning av tidpunkten för inbetalning av moms, som bl.a. tas upp i en del remissvar, får behandlas i ett senare sammanhang. Utskottet vill framhålla att reglerna om redovisning och betalning av skatter och avgifter utgör en stomme i skattekontosystemet och att redovisningsperiodens längd, redovisningstidpunkten och förfallodagen utgör viktiga beståndsdelar i detta system. Ändringar i dessa regler får återverkningar på hela skattekontosystemet, och en förlängning av perioden för mervärdesskatteredovisning skulle dessutom försvaga statens inkomster. Utskottet är inte berett att tillstyrka en förändring av dessa regler. Vad gäller frågan om en skattebetalning eller en skatteredovisning skall anses ha skett vidhåller utskottet att det är en fördel att ha en ordning på skatteområdet som stämmer överens med civilrättsliga principer om hur betalning och redovisning görs i andra sammanhang. En ordning i enlighet med motionärernas önskemål skulle enligt utskottets uppfattning riskera att leda till en förslappning av hela betalningssystemet på skatteområdet och vara till förfång för alla de företagare som anpassat sina betalningsrutiner efter de regler som gäller. Till saken hör att det numera finns möjligheter som inte fanns tidigare att betala skatten genom bankgiro. Härigenom har tidsåtgången minskat för dem som föredrar denna betalningsform. Den gamla ordningen innebar vidare bekymmer genom att bankerna ibland låg på pengarna för att, som det uppfattades, göra räntevinster. Med tanke på att den allt övervägande delen av statens skatteinkomster kommer in genom företagens inbetalningar på skattekontot av preliminärskatter, arbetsgivaravgifter, bolagsskatter, mervärdesskatt m.m. skulle en återgång till den gamla ordningen under alla omständigheter innebära ett betydande bortfall av ränteinkomster för staten, som kanske skulle behöva neutraliseras genom att betalningsdagen tidigarelades (tidigare var den - som ovan nämnts - den 10 i uppbördsmånaden). Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en förlängning av den period då omprövningsbeslut till den skattskyldiges nackdel kan meddelas. Ett omprövningsbeslut till nackdel för den skattskyldige får meddelas efter utgången av året efter taxeringsåret (eftertaxering) om den skattskyldige - i självdeklaration eller på annat sätt under förfarandet lämnat oriktig uppgift till ledning för taxeringen, - lämnat oriktig uppgift i mål om taxering eller - underlåtit att lämna självdeklaration, uppgift eller infordrad upplysning trots att han är uppgiftspliktig och den oriktiga uppgiften eller underlåtenheten medfört att ett taxeringsbeslut avseende den skattskyldige eller hans make, eller, i fråga om förmögenhetsskatt, person som sambeskattas med honom blivit felaktigt eller inte fattats. Eftertaxering får endast ske om den avser belopp av någon betydelse. Ytterligare grunder för eftertaxering är rättelser, saknad kontrolluppgift, följdändringar etc. I motion Sk409 av och () anför motionärerna att eftertaxeringsinstitutet är krångligt och ofta leder till tidsödande rättsprocesser. Ett sätt att göra reglerna enklare och mer transparenta vore att avskaffa eftertaxeringsinstitutet och i stället förlänga den tid utan särskilda kriterier kan påföra oredovisade inkomster. Utskottet kan i och för sig hålla med motionärerna om att en eftertaxering är kringgärdad av mer formalia och normalt kräver en mer ingående rättslig prövning än en enkel taxeringshöjning. Dessa procedurregler och kriterier i eftertaxeringsinstitutet är emellertid motiverade av rättssäkerhetsskäl och behovet för den skattskyldige av att kunna lita på att en beslutad taxering ligger fast om inte de särskilda eftertaxeringsgrunderna föreligger. Utskottet är inte berett att ändra på denna ordning. Utskottet avstyrker den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår tre motioner om ett tillkännagivande om skattetillägg och skatteprocessen. Jämför reservation 8 (m, kd, c). I tre m-motioner framställs krav på förändringar som innebär att rättssäkerheten skall ges en ökad tyngd vid uttag av skattetillägg och i skatteprocessen. I motion Sk213 av () anförs att skattetillägget skapar frustration och irritation hos skattskyldiga och berörda skattetjänstemän och att de fällande domarna mot i för brott mot de mänskliga rättigheterna visar att systemet inte varit rättssäkert. Handläggningstider har förekommit i skattemål, och till detta kommer långa handläggningstider i ekobrottmål. Motionären anser att de förändringar som har gjorts med anledning av de fällande domarna är bra, men inte tillräckliga. Anstånd med betalning skall ges automatiskt vid begäran om omprövning av ett beslut, och sanktionsavgift skall inte behöva betalas förrän skulden är prövad i samtliga rättsliga instanser. Oaktsamhets- och uppsåtsbegrepp bör införas när skatte- eller tulltillägg påförs. En parlamentarisk utredning bör se över den nuvarande ordningen med långsamma skatteprocesser, förvaltningsdomstolarnas kompetens på skatteområdet, organisation och metodfrågor samt utvärdera taxeringslagen . I motion Sk255 av och () anförs att det inte är rimligt med ett regelverk som innebär att skattemyndigheten fungerar som både utredande och dömande instans, och motionärerna begär ett tillkännagivande om att rätt att besluta om skattetillägg avskaffas. I motion Sk347 av () yrkas att reglerna förändras så att det skall krävas att visar att den skattskyldige förfarit oaktsamt eller haft uppsåt att lämna felaktiga uppgifter för att man skall kunna påföra skattetillägg och eftertaxera. Befrielsegrunderna skall utvidgas så att skattetillägg ej utgår vid rena misstag, skattetillägget skall stå i proportion till felaktigheten och hänsyn skall tas till att oskäligt förflutit till dess skattetillägget beslutas. Utskottet vill erinra om att skattetilläggssystemet genomgick en genomgripande reform efter ett omfattande utredningsarbete och med beaktande av domar angående dessa regler (prop. 2002/03:106, bet. 2002/03:16).