bet · GT01SfU6 · 2006-03-23 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet styrelses framställning om styrningen av integrationspolitiken (2005/06:RRS2). I betänkandet behandlas även motionsyrkanden om kommunalt flyktingmottagande och introduktion av nyanlända, insatser mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering samt arbete mot utanförskap och segregation i storstäderna. Även motioner om svenskt medborgarskap behandlas. Motionerna har lagts under den allmänna motionstiden och 2005. Utskottet avstyrker förslagen från , i huvudsak med hänvisning till att regeringen förtydligat styrningen av integrationspolitiken i enlighet med synpunkter. Utskottet avstyrker även samtliga motionsyrkanden, bland annat med hänvisning till den pågående parlamentariska översynen av integrationspolitiken. I ärendet finns 32 reservationer och ett särskilt yttrande avgivna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår framställning 2005/06:RRS2. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7, 11 och 25, 2004/05:Sf309, 2004/05:Sf360 yrkande 1, 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36, 2005/06:Sf255 yrkande 1, 2005/06:Sf333 yrkande 1, 2005/06:Sf383 yrkandena 1 och 18, 2005/06:Sf389 yrkandena 1, 34 och 35 samt 2005/06:N481 yrkande 3. Reservation 2 (m) Reservation 3 (fp) Reservation 4 (kd) Reservation 5 (c) avslår motionerna 2004/05:Sf215, 2004/05:Sf237 yrkande 8, 2004/05:Sf361 yrkandena 9 och 10, 2004/05:N239 yrkande 17, 2005/06:Sf312 yrkandena 9 och 11 samt 2005/06:Sf336 yrkande 3. Reservation 6 (m) Reservation 7 (v, mp) Reservation 8 (kd) avslår motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 9, 2004/05:Sf365 yrkandena 25 och 26, 2005/06:Sf255 yrkandena 2-4, 2005/06:Sf307 yrkandena 1-3, 2005/06:Sf383 yrkande 19, 2005/06:Sf389 yrkande 24 och 2005/06:A247 yrkande 5. Reservation 9 (m) Reservation 10 (fp) Reservation 11 (kd) Reservation 12 (c) avslår motionerna 2004/05:Ju332 yrkande 3, 2004/05:Sf260 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sf360 yrkande 3, 2005/06:Sf281 yrkandena 1 och 5, 2005/06:Sf282 yrkande 2 och 2005/06:Sf389 yrkandena 17 och 19. Reservation 13 (kd) Reservation 14 (c) Reservation 15 (mp) Rasism, främlingsfientlighet m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju534 yrkande 7, 2005/06:Ju564 yrkande 13, 2005/06:Sf281 yrkande 2, 2005/06:Sf349, 2005/06:Sf350 och 2005/06:A258 yrkande 13. Reservation 16 (m) Reservation 17 (kd) Reservation 18 (mp) avslår motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 13, 14 och 16, 2005/06:Sf383 yrkandena 2 och 6 samt 2005/06:Sf395. Reservation 19 (fp) Ökad delaktighet i utsatta områden avslår motionerna 2005/06:Sf281 yrkande 3, 2005/06:Sf333 yrkande 4, 2005/06:Sf383 yrkande 3 och 2005/06:Sf389 yrkande 32. Reservation 20 (fp) Reservation 21 (kd) Reservation 22 (c) Reservation 23 (mp) Andra insatser i storstadsområdena avslår motionerna 2004/05:Sf365 yrkande 28, 2004/05:A350 yrkande 3, 2005/06:Sf281 yrkande 4, 2005/06:Sf336 yrkande 22 och 2005/06:Sf389 yrkande 26. Reservation 24 (m) Reservation 25 (kd) Reservation 26 (v) Reservation 27 (mp) Krav för att erhålla svenskt medborgarskap avslår motionerna 2004/05:Ju332 yrkande 11, 2004/05:Sf213, 2004/05:Sf220, 2004/05:Sf288 yrkande 26, 2005/06:Sf209, 2005/06:Sf348, 2005/06:Sf383 yrkande 29 och 2005/06:A258 yrkande 16. Reservation 28 (m) Reservation 29 (fp) Reservation 30 (mp) avslår motionerna 2004/05:Sf365 yrkande 32, 2005/06:Sf336 yrkande 56, 2005/06:Sf389 yrkande 30 och 2005/06:Sf420 yrkande 1. Reservation 31 (kd) Reservation 32 (v) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). har lämnat en framställning till om styrningen av integrationspolitiken (2005/06:RRS2). Styrelsen föreslår att begär att regeringen dels skall återkomma med förslag till förtydligande av de integrationspolitiska målen, dels förbättra återrapporteringen till av resultaten av integrationspolitiken. Förslagen har lämnats mot bakgrund av granskning av regeringens styrning av de statliga myndigheterna utifrån integrationspolitikens mål och utgångspunkter. Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten invandrarpolitik till invandrarpolitik (RiR 2005:5). Inga motioner har väckts med anledning av framställningen. Under den allmänna motionstiden och 2005 har motionsyrkanden lagts om integrationspolitikens inriktning och styrning, kommunernas flyktingmottagande, introduktionsinsatser för nyanlända, diskriminering och mångfald, rasism och främlingsfientlighet, storstadsarbete samt svenskt medborgarskap. Motionerna redovisas i bilaga 1 till betänkandet. Som ett led i behandlingen av styrelsesframställning och motionsyrkandena ordnade socialförsäkringsutskottet en offentlig utfrågning om integrationspolitiken (bilaga 2). Integrationspolitiken omfattar frågor om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller religiös bakgrund, invandrares etablering i det svenska samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande samt åtgärder för att förebygga och motverka etnisk och religiös diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Målen för integrationspolitiken beslutades av (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68) och har kompletterats eller ändrats (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72 och prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:46). lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Integrationspolitikens mål är sektorsövergripande och gäller för hela samhället och befolkningen. Det innebär att insatser riktade till hela samhället krävs inom flertalet politikområden för att målen skall kunna uppnås. har tidigare uttryckt att målen för integrationspolitiken innebär att samhällets etniska och kulturella mångfald skall tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer. Integrationspolitiken riktar sig alltså inte specifikt till invandrare, utan till hela befolkningen och samhället. Särlösningar för invandrare skall i huvudsak bara avse den i , främst i samband med insatser för att stödja introduktionen för nyanlända. Även dessa skall utgå från den enskilda invandrarens bakgrund och förutsättningar. Utskottets förslag i korthet bör avslå förslag från om förtydligande av de integrationspolitiska målen samt förbättrad återrapportering till av resultaten av integrationspolitiken. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I sin framställning till om styrningen av integrationspolitiken (2005/06:RRS2) föreslår att begär att regeringen skall återkomma med förslag till förtydligande av de integrationspolitiska målen samt förbättra återrapporteringen till av resultaten av integrationspolitiken. I anslutning till förslaget anför styrelsen att de mål för integrationspolitiken som beslutat om är mycket allmänt hållna och att därför bör begära att regeringen återkommer med förslag om mer precisa mål kopplade till integrationspolitiken. Styrelsen pekar också på att en förbättrad uppföljning kan bidra till att möjligheterna underlättas att återföra kunskaper till om resultatet, och noterar att för alla indikatorer inom politikområdet som tas upp i budgetpropositionen är redovisningen uppdelad på andelen individer med utländsk bakgrund. Styrelsen menar att det är angeläget att regeringens resultatredovisning till kompletteras med indikatorer som ger en bredare belysning av utfallet av integrationspolitiken och föreslår att regeringens återrapportering av integrationspolitikens resultat till förbättras. Informationen till bör i högre grad redovisas i termer av resultat, måluppfyllelse och utfall av gjorda insatser. fäster också särskild uppmärksamhet vid att en av intentionerna för integrationspolitiken är att insatser som specifikt riktar sig till invandrare skall begränsas till den i . Styrelsen menar att denna intention inte fullföljts av regeringen och myndigheterna. I samband med granskningen rekommenderar också att regeringen: preciserar och förtydligar innebörden av de integrationspolitiska målen, begränsar förekomsten av generellt formulerade uppdrag i myndigheternas regleringsbrev om beaktande av mångfalden, tydligare följer den integrationspolitiska utvecklingen inom hela samhället, ger berörda myndigheter i uppdrag att analysera de integrationspolitiska effekterna av myndigheternas generella insatser, tydligare följer upp hur myndigheterna efterlever 7 § verksförordningen samt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av integrationspolitiken, tydligare följer att myndigheterna inte genomför säråtgärder som riktas utifrån invandrarskap annat än under individens första tid i . I sin framställning till förutsätter att regeringen överväger dessa rekommendationer. Utskottet delar styrelses syn på behovet av en effektiv styrning av myndigheterna i syfte att uppnå integrationspolitikens mål. De tre målen anger viljeinriktning för en långsiktig och övergripande samhällsförändring. Det ligger i sakens natur att uttryck för en önskad långsiktig samhällsförändring inte alltid kan ge tillräcklig vägledning för myndigheternas vardagliga arbete. Utskottet bedömer därför att en precisering och konkretisering av målen underlättar en ändamålsenlig och verksamhetsanpassad styrning av myndigheterna. Utskottet delar också uppfattningen hos om behovet av utvecklad uppföljning av integrationspolitiken. Den övergripande förändringen måste brytas ned i konkreta steg som går att följa upp och som kan nås genom konkreta insatser. Resultat av politiken bör kunna redovisas i termer av insatser, resultat och måluppfyllelse. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen redovisade ett samlat system för uppföljning av integrationspolitiken, bestående bl.a. av 24 konkreta mål inom olika områden. De flesta av målen innebär en konkretisering av det övergripande målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen redovisade också 69 indikatorer för uppföljning av måluppfyllelsen. Berörda myndigheter har fått i uppdrag att följa upp indikatorerna, och skall genomföra samlade analyser av utvecklingen. Utskottet ser också positivt på att regeringen har gett alltfler myndigheter uppdrag som syftar till att integrationspolitikens mål skall uppnås. I regleringsbreven har 55 centrala myndigheter fått sådana särskilda uppdrag eller återrapporteringskrav. Även ett stort antal regionala och lokala myndigheter såsom länsstyrelser och kulturinstitutioner har fått integrationspolitiska uppdrag. Utskottet ser detta som uttryck för att regeringen förstärkt sin styrning av myndigheterna i syfte att uppnå målen för integrationspolitiken och bedömer därmed att regeringen på ett tillfredsställande sätt tillgodosett förslagen från . Utskottet noterar att en parlamentarisk kommitté har fått i uppdrag att se över integrationspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet (dir. 2005:94). Kommittén skall slutredovisa uppdraget . I uppdraget ingår bl.a. att analysera och bedöma hur den nuvarande organisationen för integrationspolitiken fungerar och lämna förslag till hur den kan förbättras och effektiviseras. Behovet av ytterligare förändringar av regeringens styrning av integrationspolitiken övervägs alltså inom ramen för kommitténs arbete. Utskottet vill betona att de intentioner för integrationspolitiken som tidigare uttryckt står fast. Integrationspolitikens mål skall i huvudsak nås genom att de generella insatserna förändras och anpassas så att de motsvarar behoven hos en befolkning som präglas av etnisk och kulturell mångfald. För att möjliggöra lika tillgång till samhällets resurser inom centrala områden som exempelvis arbete, bostäder och utbildning och för att skapa lika villkor för ekonomiskt oberoende är de enligt utskottet nödvändigt att belysa de strukturer och mekanismer som upprätthåller utanförskapet för kvinnor och män på grund av invandrarskap eller etnisk tillhörighet. Däremot är det sällan vare sig motiverat eller framgångsrikt att rikta säråtgärder till stora och heterogena grupper som invandrare eller personer med utländsk bakgrund. Insatser som riktar sig specifikt till invandrare bör även i fortsättningen främst komma i fråga i . Detta utesluter naturligtvis inte att personer som invandrat även i kan ha särskilda behov som skiljer sig från majoritetsbefolkningens. Offentliga insatser bör dock då baseras på behovet, inte invandrarskapet i sig. Utskottet utgår från att regeringen noga överväger och motiverar eventuella undantag från denna huvudregel. I budgetpropositionen fäste regeringen uppmärksamhet på att födelseland och medborgarskap är de enda aspekterna av etnisk och kulturell bakgrund som kan följas upp genom offentlig statistik. Därför riktas uppföljningen i huvudsak på dessa aspekter av etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen menade att det icke desto mindre finns anledning att noga följa utvecklingen även avseende andra aspekter, som bl.a. omfattar modersmål, religion, identitet och uppväxtmiljö. Utskottet delar denna bedömning. Även i detta avseende ligger det inom ramen för översynen av integrationspolitiken att överväga behovet av förändringar. Med det anförda bedömer utskottet att det framställt om regeringens styrning av integrationspolitiken har tillgodosetts. Därmed avstyrker utskottet förslagen från . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om översyn av den officiella statistiken, integrationspolitikens grunder och målsättningar samt om utmönstrande av integrationsbegreppet. Jämför reservationerna 2 (m), 3 (fp), 4 (kd) och 5 (c). I motion 2004/05:Sf309 begär och () ett tillkännagivande om att en allmän översyn av den officiella statistiken ur ett integrationsperspektiv bör genomföras. Motionärerna anför att statistiken är ett avgörande hjälpmedel för att få fram kunskap och för att följa förändringsprocesser i samhället. har på många områden en mycket bra och omfattande statistik men det finns brister ur ett integrationsperspektiv. I motion Sf255 yrkande 1 av () begärs ett tillkännagivande om betydelsen av att upprätthålla arbetslinjen i integrationspolitiken. Motionären menar att det borde vara självklart att en person som anlänt till kan komma i meningsfull sysselsättning. I motionerna Sf383 yrkande 1 samt 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7 beskriver m.fl. (fp) utanförskapets omfattning, historia och orsaker. Motionärerna menar att utanförskapet breder ut sig och att invandrade grupper och "öar av utanförskap" som återfinns i nästan alla stora och medelstora städer drabbas särskilt svårt. En stor del av utanförskapet förklaras av att det har skapats för få jobb vilket bl.a. beror på skattepolitiken, bristande konkurrens inom välfärdstjänsterna, lönebildningsmekanismerna och arbetsrättsreglerna. Styrningen av integrationspolitiken har fortsatt baserats på de grunder som invandrarpolitiken vilade på, dvs. säråtgärder för invandrare. Detta anser motionärerna att bör ge regeringen till känna. Motionärerna anför att utsattheten växer och bara kan brytas inifrån. Därför behövs ett perspektivskifte till en inkluderande utvecklingspolitik baserad på egenmakt i stället för omhändertagande och arbete i stället för bidrag. Diskrimineringen måste brytas. I motionerna Sf383 yrkande 18 samt 2004/05:Sf288 yrkandena 11 och 25 anför m.fl. (fp) vidare att bör ge regeringen till känna att den kulturella mångfalden skall bejakas men inom ramen för värderingar som lägger grunden för ett öppet och tolerant samhälle. Respekten för individens fri- och rättigheter skall vara överordnad kultur och kollektiva anspråk, och kvinnor och män skall ha lika rätt att leva sina liv som de önskar. I motionerna Sf389 yrkandena 1, 34 och 35 samt 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36 begär m.fl. (kd) att gör tillkännagivanden om utgångspunkter för en ny mångfaldspolitik baserad på tillväxt/entreprenörskap, arbetskraftsinvandring, vardagsmakt, normalisering, kulturell mångfald, naturlig integration, mänskliga rättigheter, innovativt klimat, gemensam värdegrund samt delaktighet/inflytande. bör vidare göra ett tillkännagivande om att avveckla integrationsindustrin. Mångfaldspolitiken skall bedrivas på samma sätt som jämställdhetspolitiken, och en strategi för mångfaldens samhälle skall in i alla myndigheters och förvaltningars verksamhet. Invandrare på arbetsmarknaden skall betraktas som andra arbetssökande. Frivilligorganisationer skall kunna sälja tjänster och utföra uppdrag åt landsting och kommuner. Integrationsbegreppet som motionärerna menar har blivit synonymt med invandrare som ett problem, likriktning och assimilering bör utmönstras och ersättas med ett begrepp som ser möjligheterna i stället för problemen, tar i beaktande att mångfald och olikhet är positivt samt att etniska svenskar och andra grupper måste lära sig av varandra. I motionerna Sf333 yrkande 1 samt 2004/05:Sf360 yrkande 1 begär m.fl. (c) tillkännagivanden om att integrationspolitiken bör präglas av öppenhet och fokus på arbete och företagande. Motionärerna anför att stora grupper av invandrare befinner sig i ett utanförskap och att politiska insatser i form av integrationsverk, integrationsminister m.m. inte har fungerat. Förklaringarna till invandrares svårighet att etablera sig på arbetsmarknaden finns i dåligt företagsklimat, diskriminering, passivisering och brist på motivation. I motion N481 yrkande 3 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om vikten av att stärka landsbygdens roll för att förbättra kvaliteten i integrationsarbetet. Utskottet bedömer att uppföljningen av integrationspolitikens resultat kommer att förstärkas avsevärt i och med utvecklingen av det samlade uppföljningssystemet som beskrivits tidigare. Ett antal myndigheter har fått i uppdrag att följa upp indikatorer på integrationspolitikens utfall på olika områden. Utvecklingen av databas har förbättrat tillgången till aktuell statistik om utvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv, och utvecklar ett nationellt informationssystem för uppföljningen av introduktionsinsatserna för nyanlända. Utskottet bedömer att detta kommer att förbättra möjligheterna att följa förändringsprocesserna i samhället, och därmed i huvudsak tillgodoser de behov som anförs i motion 2004/05:Sf309. Den parlamentariska översynen av integrationspolitiken (dir. 2005:94) skall överväga behovet av ytterligare insatser för att tillgodose behovet av systematisk kunskapsuppbyggnad och en samlad uppföljning och utvärdering av integrationspolitiken. Med det anförda avstyrks motionen. Integrationspolitiken är en generell politik som syftar bl.a. till lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Utskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen att de mest betydande hindren för att nå målet är bristen på arbetstillfällen på den reguljära arbetsmarknaden, den etniska diskrimineringen och brister i förmågan att bedöma utländsk yrkeskompetens och utbildning. I utfrågningen om integrationspolitiken framgick att dessa hinder genererar skillnader i sysselsättning och inkomster mellan olika delar av befolkningen. Sysselsättning och inkomster utgör i sin tur de kanske viktigaste enskilda bestämningsfaktorerna till möjligheterna inom en rad andra områden såsom demokratisk delaktighet, hälsa, boendestandard och tillgång till kulturutbudet. Utskottet välkomnar därför den inriktning för integrationspolitiken som regeringen redovisade i budgetpropositionen och som fokuserar på insatser mot diskriminering, integration på arbetsmarknaden och snabbare introduktion för nyanlända. Behov av ytterligare förändringar av mål, inriktning och organisation för politikområdet övervägs inom ramen för den parlamentariska kommittén för översyn av integrationspolitiken. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7 och 25, 2004/05:Sf360 yrkande 1, 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36, Sf255 yrkande 1, Sf333 yrkande 1, Sf383 yrkandena 1 och 18, Sf389 yrkandena 1, 34 och 35 samt N481 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om kommunernas skyldigheter i flyktingmottagandet, avskaffande av kommunplaceringar, införande av introduktionspeng, regionalt flyktingmottagande samt ersättningsnivåer för kommunernas mottagande. Jämför reservationerna 6 (m), 7 (v, mp) och 8 (kd). I motion 2004/05:Sf215 av () begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att säkerställa att alla kommuner ställer upp i flyktingmottagandet. Motionären anför att flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och att åtgärder därför måste till för att säkerställa att kommuner ställer upp i mottagandet. Exempelvis bör möjligheten till lagstiftning ses över. I motion 2004/05:Sf237 yrkande 8 av Per m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att eget ansvar och valfrihet skall vara ledande principer vid flyktingmottagande och introduktion. Motionärerna anför att egenförsörjning alltid skall uppmuntras och att statens roll är att ge information och stöd. Motionärerna anför vidare att ingen med uppehållstillstånd skall hindras att flytta och föreslår att dagens system med avtal och kommunplaceringar bör avskaffas. Det statliga anslaget bör delas upp i två delar: en introduktionspeng som skapar valfrihet och mångfald i språkutbildningen samt en ersättning som via kommunen används för introduktionsersättning och andra kommunala kostnader. Undervisningen i svenska för invandrare (sfi) bör kombineras med arbetsmarknadsinsatser, och språkundervisning skall kunna kombineras med yrkesutbildning eller praktik. I motion 2004/05:N239 yrkande 17 av m.fl. (kd) föreslås ett tillkännagivande om införande av ett regionalt flyktingmottagande med en flyktingpeng. Motionärerna menar att en flykting bör ha samma möjligheter som de som är bosatta i att söka bostad, arbetsplats och svenskundervisning oberoende av kommungränserna, och att "kommunplaceringen" därför bör ersättas av flyktingens eget fria val grundat på information om bostads- och arbetsmöjligheterna. I motionerna 2004/05:Sf361 yrkande 9 av m.fl. (v) och Sf336 yrkande 3 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd. I motionerna 2004/05:Sf361 yrkande 10 och Sf312 yrkande 9 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att de ersättningsnivåer som gäller för kommunernas mottagande av flyktingar behöver ses över så att de motsvarar de reella kostnaderna för kommuner och landsting. Motionärerna menar att regeringen därför i samband med beredningen av slutbetänkandet från utredningen om flyktingmottagande (SOU 2003:75) även bör bereda frågan om ersättning till kommuner och landsting. I Sf312 yrkande 11 av m.fl. (v) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet. skall uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. Mottagandet av flyktingar är ett humanitärt åtagande för hela det svenska samhället. Att de nyanlända ges bästa förutsättningar för sin etablering i är ett gemensamt intresse för såväl stat som alla kommuner. För att underlätta en snabb etablering är det av högsta vikt att den enskilde så långt som möjligt kan bosätta sig där de egna önskemålen, förutsättningarna för arbete och bra boende samt tillgången till goda introduktionsinsatser sammanfaller. Det är utskottets bestämda mening att dessa förutsättningar för en snabb etablering gynnas om alla kommuner efter bästa förmåga deltar i mottagningen och introduktionsinsatserna.