bet · GT01SfU16 · 2006-05-04 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet delar av regeringens proposition 2005/06:159 Vissa socialförsäkringsfrågor. I betänkandet behandlas även två motioner som avser frågor om sjukpenning. I propositionen lämnas bl.a. förslag om en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning som utges under ett obegränsat antal dagar, om vilande sjuk- eller aktivitetsersättning vid studier, om samboförhållanden i fråga om bostadstillägg till pensionärer och om en justering av reglerna för inkomstberäkning vid beräkning av särskilt bostadstillägg. Vidare föreslås att sjukpenninggrundande inkomst skall kunna vara skyddad vid s.k. interpraktik, när denna ingår i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik. Slutligen föreslås en ändring av reglerna om beräkning av försäkringstid för sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning till följd av direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. Justeringen av reglerna om särskilt bostadstillägg till pensionärer och regler om rätt till vilande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier föreslås träda i kraft . Övriga ändringar föreslås träda i kraft . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens nu aktuella förslag med en mindre justering. Utskottet avstyrker motionerna. I ärendet finns 2 reservationer. Utskottet har hållit en offentlig utfrågning angående arbetsgivares medfinansieringsansvar för sjukpenningkostnader, vilken redovisas i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring och 2. lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. med den ändringen i 21 § andra stycket sista meningen att orden "och som har fyllt skall" ändras till "skall från och med den månad då han eller hon fyller ". Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:159 i denna del. Utredning om alkoholrelaterad sjukskrivning avslår motion 2005/06:So2 yrkande 8. Reservation 1 (fp, c) avslår motion 2005/06:MJ442 yrkande 4. Reservation 2 (v, c, mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . infördes nya regler i form av rätt till tillfällig föräldrapenning under ett obegränsat antal dagar för vård av svårt sjuka barn . har genomfört en uppföljning av de nya reglerna. Rapporten visar att lagstiftningen har fått en betydligt mer restriktiv tillämpning än vad som varit avsett. I propositionen föreslår regeringen därför en viss utvidgning av när sådan tillfällig föräldrapenning skall kunna utges. Vidare föreslås i propositionen att en person med sjuk- eller aktivitetsersättning skall kunna ha sin ersättning vilande vid studier i upp till 24 kalendermånader. Ålderspensionärer födda eller senare kan i vissa fall få äldreförsörjningsstöd trots att de har full garantipension. Detta beror på att gränsen för den lägsta inkomst som skall användas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg är högre än garantipensionen till denna grupp. Regeringen föreslår en lagändring i syfte att äldreförsörjningsstöd inte skall behöva utges då den försäkrade har full garantipension. Regeringen föreslår också beträffande lagen om bostadstillägg till pensionärer att sambor skall likställas med makar och att en bestämmelse om bevisbördan när det gäller samboförhållanden införs. En försäkrad som deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik i form av interpraktik föreslås få sin sjukpenninggrundande inkomst skyddad . Regeringen föreslår även en ändring av reglerna om beräkning av försäkringstid för sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning till följd av direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, vilket antogs av Europeiska unionens råd . I propositionen lämnas därutöver förslag till dels lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (lagförslag 2.2), dels lag om ändring i lagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (lagförslag 2.3), dels lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande (lagförslag 2.5). Dessa förslag bör av lagtekniska skäl behandlas av utbildningsutskottet. De tre lagförslagen avser att studiemedel respektive rekryteringsbidrag inte skall få lämnas eller tas emot för tid för vilken sjuk- eller aktivitetsersättning lämnas. Utskottet har inte något att erinra mot innehållet i lagförslagen. Utskottet, som konstaterar att propositionen inte har föranlett någon motion, föreslår att en ändring görs i 21 § lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (lagförslag 2.4). Detta för att tydliggöra att den föreslagna ändringen beträffande inkomstberäkningen är avsedd att gälla fr.o.m. den månad den försäkrade fyller . I övrigt tillstyrker utskottet regeringens nu behandlade lagförslag. I motion So2 yrkande 8 begär m.fl. (fp) ett tillkännagivande om att bör undersöka om alkoholrelaterad problematik föreligger vid längre sjukskrivningar, så att rätt åtgärder kan vidtas. Motionärerna framhåller att har gjort bedömningen att en väntad ökning av alkoholkonsumtionen kommer att motverka ansträngningarna att sänka de höga sjuktalen. I motion MJ442 av m.fl. (v) begärs i yrkande 4 att ser över enhetligheten och rättssäkerheten i bedömningarna vad gäller elallergi och elöverkänslighet. Det är hälso- och sjukvården som utreder patientens medicinska hälsotillstånd och som även har de bästa förutsättningarna för att utreda om hälsotillståndet är nedsatt på grund av en alkoholproblematik. Vid långa sjukfall bör denna fråga således vanligen vara utredd. Att kassan vid långa sjukfall regelmässigt skulle utreda om de sjukskrivna har en alkoholproblematik som ligger till grund för sjukskrivningen kan, enligt utskottets mening, vara tveksamt. I enskilda fall har kassan möjlighet att, när som helst , företa kompletterande utredning t.ex. i form av avstämningsmöte eller medicinsk utredning. Med det anförda avstyrker utskottet motion So2 yrkande 8. Beträffande frågan om elöverkänslighet m.m. är den nya statliga myndigheten för socialförsäkringens administration, , avsedd att åstadkomma en rättssäker tillämpning av socialförsäkringens regler. Frågan huruvida arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom skall bedömas lika för alla och praxis skapas av förvaltningsdomstolarna och därvid i sista hand av Regeringsrätten. Utskottet anser inte att det bör göras några tillkännagivanden avseende elöverkänsliga m.fl. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ442 yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utredning om alkoholrelaterad sjukskrivning, punkt 2 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So2 yrkande 8. Enligt svensk statistik ger en ökad konsumtion med en liter ren alkohol en ökning av sjukskrivningarna för män. För kvinnor är resultatet mindre tydligt, även om det pekar i samma riktning. Bland yngre är skillnaderna mellan könen på väg att försvinna. Tonårsflickor dricker nu nästan lika mycket som de jämnåriga pojkarna. gör bedömningen att en väntad ökning av alkoholkonsumtionen kommer att motverka ansträngningarna att sänka de höga sjuktalen. Vid längre sjukskrivningar bör det därför alltid undersökas om det finns en alkoholrelaterad problematik som ligger till grund för sjukskrivningen, så att rätt åtgärder kan vidtas. Sjukpenning vid elöverkänslighet, punkt 3 (v, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ442 yrkande 4. I flera av regioner godkänns inte elöverkänslighet som sjukdom. Inledningsvis kan sjukpenning utgå, men efter utredning kan den dras in om diagnosen är elallergi. Det betyder att personer som inte kan vistas på sin arbetsplats hänvisas till försörjningsstöd från . Dessa skillnader i bedömningarna är oacceptabla och bör åtgärdas. Ett syfte med den nya myndigheten har varit att skapa enhetlighet i bedömningarna. Vi menar att nu bör få i uppdrag att särskilt se över enhetligheten och rättssäkerheten i bedömningarna vad gäller elallergi och elöverkänslighet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:159 Vissa socialförsäkringsfrågor: Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Motion väckt med anledning av prop. 2005/06:So2 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör undersöka alkoholrelaterad problematik vid längre sjukskrivningar. Motion från allmänna motionstiden 2005/06:MJ442 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enhetlighet och rättssäkerhet i bedömningen av elöverkänslighet. Arbetsgivares medfinansieringsansvar för sjukpenningkostnader Inbjudna myndigheter och organisationer Ordföranden (): Hjärtligt välkomna till andrakammarsalen i riksdag och socialförsäkringsutskottets utfrågning om medfinansieringsreformen, alltså det medfinansieringsansvar som finns för sjukpenningkostnader. Vi hade en liknande utfrågning i utskottet. Då var i stort sett motsvarande organisationer inbjudna för att tala om det förslag som fanns från regeringen om att införa medfinansiering i sjukförsäkringen. Vi hade en väldigt bra hearing den gången med både synpunkter, farhågor och förhoppningar kring reformen. beslutade i enlighet med regeringens förslag, och har vi ett medfinansieringsansvar inom sjukförsäkringen. har det gått ett drygt år, och det är och utskottets ansvar att följa upp de beslut som vi genomför. Vi är medvetna om att det också sker andra typer av uppföljningar, inte minst från sida, men det är viktigt att vi även från sida redan nu får en bild av hur reformen påverkat parternas agerande på arbetsmarknaden och de sjukskrivnas möjligheter att kunna komma tillbaka i arbetslivet. Det gäller i hög grad också kostnaderna inom sjukförsäkringen. En del av dessa frågor hoppas jag att vi ska få svar på, eller åtminstone få höra om de tendenser som finns, under denna förmiddagshearing. Vi har särskilt bjudit in två företrädare som ska berätta om hur reformen genomförts och de preliminära bedömningar man gör. Det är dels statssekreteraren vid , , dels generaldirektör . Därutöver är en mängd olika organisationer inbjudna, företrädare både för arbetsmarknadens parter, statliga verk och myndigheter, handikapporganisationer och andra. Vid den frågestund som vi kommer att ha kan utskottets ledamöter givetvis ställa frågor inte bara till och , som hållit anföranden, utan självklart till samtliga organisationsföreträdare. På det sättet tror jag att vi ska kunna få alla olika synpunkter belysta. Vi kommer att ta en kort paus omkring . Tanken är att vi totalt sett inte ska hålla på längre än till 11.30. Jag märker väl om frågesvaren sinar ; i så fall kan vi sluta tidigare. Jag vill också be er, när ni får ordet, att gärna säga ert namn ifall ni företräder en organisation så att det framgår ordentligt. Det som sägs i denna utfrågning sänds nämligen inte bara i tv och via nätet, utan det dokumenteras och kommer att finnas i riksdagstryck. Allt vi säger här är offentligt och dokumenteras. Det kan vara tryggt att veta . Med denna korta inledning hälsar jag statssekreterare från välkommen. Han får äran att inleda utfrågningen. , : Jag vill tacka för möjligheten, herr ordförande, att komma hit och lite grann tala om både angelägna frågor och positiva måluppfyllelser. Inför utfrågningen har jag läst igenom handlingarna från den förra utfrågningen, den som hölls . Jag skulle nästan kunna hålla samma anförande nu som min företrädare höll vid det tillfället. De bedömningar som vi gjorde vid den preliminära bedömningen av reformen har i stort besannats. Vi ska dock komma ihåg att vi inte vet exakt vad som har hänt, och det låg i reformen att en kvalificerad utvärdering skulle göras av den. Den har dragits i gång. Det finns en referensgrupp med deltagare från parterna, och ett antal institutioner har fått i uppdrag att genomföra utvärderingen. Jag återkommer till det. Vid en preliminär bedömning kan man emellertid säga att medfinansieringen fungerar som den var tänkt. Vi har indikationer på att arbetsgivarna är mer aktiva i att både förebygga sjukdomar och se till att deras anställda kommer tillbaka i arbete vid sjukfall. Vi ser att sjukfallen blir allt färre. Jag återkommer till det också. Arbetsgivarkollektivet som helhet har inte förlorat på reformen. De farhågor som fanns inför reformen har vid en preliminär bedömning inte besannats. Jag tror att återkommer till detta i sitt anförande. Det förekom ju väldigt mycket diskussioner om administration. Det har visat sig att de callcenter som inrättades i och fungerat mycket bra. Farhågan att mindre arbetsgivare skulle behöva betala mycket i medfinansiering har inte heller besannats. De stora arbetsgivarna betalar mer än de mindre. Det som också var uppe till diskussion var oron för att arbetsgivaren skulle begära att den sökande vid anställningsintervjun hade med sig registerutdrag från om sin sjukdomshistoria. Den oron har heller inte besannats. Snarare har antalet registerutdrag minskat. Jag tänkte visa några bilder på utvecklingen av ohälsan - eller snarare den tilltagande hälsan - i arbetslivet. Låt mig säga att de bilder som vi gjorde i ordning hade väldigt mycket fina färger, men apparaten här är av den moderna tekniska naturen att färgerna på just dessa bilder inte framgår ordentligt. Jag tror dock att ni ändå kommer att se vad jag menar med det jag visar. Det kan från den bild som visas vara lite svårt att se hur långt vi nått när det gäller målet. (Bild 1) Regeringen satte direkt efter valet förra gången upp ett mål. Vi har därefter i samarbete med och jobbat efter det målet, som alltså är att halvera antalet sjukpenningdagar som antalet nya fall i sjuk- och aktivitetsersättning inte ska öka som ett genomsnitt . Vi kan nu se att vi med största sannolikhet, med nästan hundraprocents säkerhet, kommer att nå det målet. Som framgår av den kurva som visas på overheadbilden har antalet sjukpenningdagar någonstans /06 minskat . Vi har alltså nått mer än halva målet. (Bild 2) Hur har det då gått till? Det vi kan se är att först minskar de korta sjukfallen och därefter de längre. Det har inneburit att antalet sjukpenningdagar totalt sett minskar. (Bild 3) Det tunna strecket på bilden är antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar, det vill säga den form som man går över innan man haft en långvarig sjukdomsperiod - det som tidigare kallades förtidspension. Vi ser att det är i avtagande. Den kurva som går ned dramatiskt är antalet nybeviljade, och som ni kanske ser går den ned dramatiskt också i prognosen. Kurvan underst visar utflödet ur sjuk- och aktivitetsersättning, vilket ökar. Det är alltså fler som går i ålderspension och fler som lämnar sjuk- och aktivitetsersättningen. Summan av detta blir att antalet personer som finns i sjuk- och aktivitetsersättning kommer att minska. Färre kommer in i sjuk- och aktivitetsersättning, och fler lämnar den. Det är dessutom fråga om fler än det som angavs i prognosen i förra höstens budgetproposition. Resultatet blir att antalet personer i sjuk- och aktivitetsersättning kommer att minska . (Bild 4) Nästa bild visar målnivån när det gäller sjuk- och aktivitetsersättning. Vilken genomsnittssiffra hade vi behövt ha för att nå målet om att genomsnittet beviljade 2002 inte skulle öka? Den första siffran, 5 353, visar genomsnittet . Som ni såg gick kurvan upp väldigt mycket i början, till 5 461, och ett nödvändigt återstående snitt för att klara detta är 5 216. Januarisiffran var 3 300 nybeviljade i sjuk- och aktivitetsersättning. Poängen med det här är att målet inte genom att vi förtidspensionerar utan genom de aktiva insatser vi gör för att människor ska komma tillbaka i arbete från sjukdom. (Bild 5) Vad är det då regeringen och andra aktörer gjort? Vi har en förbättrad sjukskrivningsprocess. Sjukförsäkringen tillämpas helt enkelt på ett bättre sätt i förhållande till hur den är tänkt att tillämpas. Vi lägger mer fokus på det friska och mindre på det sjuka. Vi ser till att människor kan komma tillbaka i arbete efter den förmåga de har. Det andra är att vi gett resurser till för att de ska arbeta med ohälsan i arbetslivet och se till att det i stället blir mer hälsa i arbetslivet. Det tredje är mer fokus på arbetsförmåga. Att blivit en myndighet gör att försäkringen kan tillämpas på ett mer enhetligt sätt. Den metodutveckling som sker inom myndigheten kommer alla delar av myndigheten till del. Det blir helt enkelt ett effektivare sätt att arbeta med endast en myndighet. Det vi gjort på arbetsmiljösidan, som är en viktig del i det hela, gäller inte bara försäkringen. Det gäller också arbetsplatserna. Vi ger mer resurser till regionala skyddsombud och till för att förbättra inspektionen. En av uppgifter är att till exempel se om arbetsgivarna har en tillräckligt bra rehabiliteringsorganisation. Vi har också sett ett ökat samhälleligt engagemang i dessa frågor. Det finns en debatt om hälsan i arbetslivet, om orsakerna till ohälsan och vad man kan göra åt dem. Större fokus läggs även på hur våra försäkringssystem fungerar. Det sista men inte det minst viktiga handlar om det som vi är här för , nämligen medfinansieringen. Vi är helt övertygade om att även medfinansieringen är en viktig del i den utveckling som vi sett. Vad är själva poängen med medfinansieringen? Själva poängen är att skapa en drivkraft för enskilda arbetsgivare att jobba för att deras personal ska ha en bättre hälsa, kunna vara på arbetet i stället för att vara sjuka. Det handlar om förebyggande arbete men naturligtvis också om att man, i den stund man hamnar i sjukdom och ohälsa, behöver åtgärder för att komma tillbaka. Vi vet att drivkrafter fungerar. Sedan kan det vara fråga om önskade eller oönskade drivkrafter, men drivkrafter fungerar, alltså ekonomiska sådana, för att åstadkomma det man vill uppnå. (Bild 6) Jag ska kort säga något om vad medfinansieringen innehåller. Regeringen tycker att den är mycket välbalanserad. Den uppfyller de krav som hade ställts upp när fattade beslut om den. Arbetsgivarna betalar av sjukpenningkostnaden för dem som är sjuka. Däremot betalar de inte någonting om den enskilde går in i rehabilitering och får rehabiliteringsersättning eller går tillbaka med deltidssjukskrivning. Det finns i medfinansieringen ett högkostnadsskydd som ser till att mindre arbetsgivare inte i onödan drabbas av den. Det innebär att de måste nå upp till en avgift på innan de över huvud taget behöver betala, och det finns också ett tak som innebär att man inte ska betala av den totala lönesumman i företaget. Detta gör, vilket jag tror att kommer att visa, att väldigt få små företagare betalar någonting i medfinansiering. Däremot betalar de större arbetsgivarna mer. Det var själva poängen med reformen. Dessutom får man en kompensation på i sjukpenningavgiften, vilket innebär, som jag sade inledningsvis, att arbetsgivarna som kollektiv vunnit på reformen. Poängen med det är att de arbetsgivare som har höga sjukskrivningstal ska betala mer i sjukpenningavgift och de som har lägre ska betala mindre. Dessutom togs den tredje sjuklöneveckan bort och ett högriskskydd infördes för personer med långvarigt dokumenterade sjukdomar - jag tror att det står så i själva beslutet. Detta innebär att den enskilde kan ansöka om att bli undantagen från medfinansieringen. Vi sade också att vi måste göra insatser i själva försäkringen och i den sjukskrivningsprocess vi har. Därför fick i uppgift att ha fler avstämningsmöten där aktörerna - , arbetsgivaren, hälso- och sjukvården, behandlande läkare, i vissa fall arbetsförmedlingen och i förekommande fall den fackliga organisationen - är med och diskuterar hur den enskilde ska kunna komma tillbaka i arbete. Avstämningsmöten har funnits tidigare, men i den här processen sätts tydligare fokus på dessa möten. I beslutet sades också att en utvärdering ska ske. Därför har , och nu fått i uppdrag att titta på alla de olika aspekterna av reformen. Det gäller alltifrån effekter på arbetsgivarens arbete med att få tillbaka sjuka till arbete till hur detta slår för den enskilde, för småföretagen och så vidare. Det gäller alltså alla de aspekter man kan lyfta upp i förhållande till medfinansieringen. Uppdraget kommer att redovisas i en första delrapport , och en slutrapport kommer . Då vet vi mer. Då har vi vetenskapliga fakta på bordet. har vi bara kunnat gå på den typen av bedömningar som myndigheter, regeringen och olika organisationer gjort. (Bild 7) Jag tänkte också säga något om det som vi nu gör när vi går vidare med arbetet för att förbättra hälsan i arbetslivet. Det jag nämnt var ju sådant som vi hade med i medfinansieringsreformen och åtog oss att göra. Vi fortsätter att förbättra sjukskrivningsprocessen. Ett beslutsstöd för behandlande läkare och annan vårdpersonal tas fram. och har fått i uppdrag att ta fram beslutsstödet för den enskilde läkaren, behandlande personen eller teamet, det vill säga hur de ska jobba och bedöma olika situationer. Bakgrunden till det är de forskningsrapporter vi fått. Vi har rapport från . Vi har när det gäller sjukskrivningsprocessen. Den visar att det finns mycket att göra i den behandlande situationen. Vi måste använda sjukskrivningen som en behandling i stället för att, som det sägs i rapporterna, använda den som ett sätt att lösa andra problem som den enskilde individen har, vilket alltså sker . Vi har även sett att hälso- och sjukvården kanske inte jobbat med sitt ansvar kring den medicinska rehabiliteringen på bästa sätt. Det är viktigt att poängtera att det är fråga om medicinsk rehabilitering, och det är hälso- och sjukvårdens ansvar. Därför har vi i höstens budgetproposition, och genom ett avtal mellan regeringen och Kommuner och Landsting, tagit fram som ska användas som en drivkraft för hälso- och sjukvården. De ska tillsammans med jobba regionalt med att förbättra sjukskrivningsprocessen och därmed hälso- och sjukvårdens roll i den medicinska rehabiliteringen. Det finns i denna drivkraft en fast del där man åtar sig vissa saker men också en rörlig del som innebär att ju bättre det går, ju färre sjukskrivningar det blir i regionen, desto mer pengar kommer till del. Vi har också etablerat ett förstärkt samarbete mellan och arbetsförmedlingen både när det gäller de arbetslösa som är sjukskrivna och de personer som är sjukskrivna från ett arbete och absolut inte kan gå tillbaka till sitt tidigare arbete. De ska ges möjlighet att i stället komma vidare till ett annat arbete. Den fjärde åtgärden är en pilotverksamhet för dem som är långtidssjukskrivna och har tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning, det vill säga de personer som varit sjuka länge men ändå har möjlighet att komma tillbaka i arbete. startar en pilotverksamhet i två län. Egentligen är det inte en pilotverksamhet, utan vi startar helt enkelt i dessa län och före utgången av 2007 ska hela landet omfattas av verksamheten. Man ska gå igenom alla personer som varit sjukskrivna eller har en tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning - detta sker naturligtvis tillsammans med de berörda personerna - för att se vilken arbetsförmåga de har kvar. Man gör en bedömning av den och försöker, och arbetsförmedlingen tillsammans, hitta åtgärder för att de sjukskrivna ska kunna komma tillbaka i arbete.