bet · GT01KrU26 · 2006-03-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden om arkivfrågor och Statens ljud- och bildarkiv väckta under allmänna motionstiden . - bevarande av historiska material, - nationell strategi för bevarandet av digital information, - dokumentation och digitalt bevarande av musik, - SVAR:s verksamhet, - information till folkrörelser angående arkivens betydelse, - utbildning av arkivarier, - immateriellt kulturarv, - småföretagararkiv i , - digitalisering av analogt material och - lokalisering av migrationsprojekt. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finnsen reservation och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bevarande av historiska material avslår motion 2005/06:Kr382 yrkande 22. Nationell strategi för bevarandet av digital information avslår motionerna 2005/06:Kr371 och 2005/06:Kr390 yrkande 8. Reservation (m, fp, kd, c) Dokumentation och digitalt bevarande av musik avslår motion 2005/06:Kr348. avslår motion 2005/06:Kr390 yrkande 10. avslår motion 2005/06:Kr346. Information till folkrörelser angående arkivens betydelse avslår motion 2005/06:Kr390 yrkande 7. avslår motion 2005/06:Kr390 yrkande 6. avslår motion 2005/06:Kr390 yrkande 5. avslår motion 2005/06:Kr318. Digitalisering av analogt arkivmaterial avslår motion 2005/06:Kr275. avslår motionerna 2005/06:Kr264, 2005/06:Kr270, 2005/06:Kr304, 2005/06:Kr330 och 2005/06:Kr353. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), (), (), (), (), () och (). Bevarande av historiska material Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att regeringen bör redovisa en plan för det historiska arkivmaterialets bevarande. I motion Kr382 av m.fl. (mp, -) anför motionärerna att vid upprepade tillfällen har påpekat att delar av samlingarna förfaller. Enligt motionärerna behövs större satsningar för att de historiska samlingarna ska kunna förvaras på en acceptabel nivå. Motionärerna anser att är bäst lämpat att utreda vilka satsningar som behövs för att bevara materialet. Regeringen bör redovisa en plan för det historiska arkivmaterialets bevarande (yrkande 22). Arkivlagen (1990:782) stadgar att särskilda arkivmyndigheter ska finnas inom såväl den statliga som den kommunala sektorn för att se till att myndigheter och andra organ fullgör sina skyldigheter när det gäller arkivbildning och arkivvård. Arkivmyndigheterna har det ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen, arkivförordningen (1991:446) och förordningen (1995:679) med instruktion för och landsarkiven. , som är chefsmyndighet för landsarkiven, är central förvaltningsmyndighet. Vid finns bl.a. en arkiv. Det finns sju landsarkiv i landet. Dessa ligger i , , , , , och . uppgifter i fullgörs av stadsarkiv och i av Värmlandsarkiv. är arkivmyndigheter och arkivdepåer under och har i princip samma uppdrag som på regional och lokal nivå inom sina respektive distrikt. Av regleringsbrev framgår att det i myndighetens mål ingår att svara för en långsiktigt säker och ändamålsenlig förvaring samt vård av de arkiv som tas emot och förvaras hos arkivmyndigheterna. ska för regeringen redovisa en sammanfattande bedömning av arkivlokalernas och arkivbeståndens status. presenterades en plan för hur och landsarkiven bättre ska kunna bevara sina samlingar. I planen föreslås en skadeinventering för att lokalisera problemen samt möjliga åtgärder såsom samordnade aktiviteter i syfte att bättre hushålla med resurserna och preventiva insatser (t.ex. enhetliga läsesalsinstruktioner). Planen ligger till grund för arbete för att bevara samlingarna. Med anledning av den plan beträffande bevarandet av det historiska materialet som har antagit anser utskottet att motionärernas önskemål i huvudsak har tillgodosetts. Utskottet avstyrker därmed motion Kr382 (mp, -) yrkande 22. Nationell strategi för bevarandet av digital information Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag med krav på en nationell strategi för bevarandet av digital information. Jämför reservation (m, fp, kd, c). I motion Kr371 av och () begärs ett tillkännagivande om att utarbeta en nationell strategi för bevarandet av digital information. I motion Kr390 av m.fl. (kd) yrkande 8 begärs ett liknande tillkännagivande. Motionärerna anser att det saknas strategi, mål och helhetssyn från regeringens sida på detta komplexa område. Regeringen bör tillsammans med och skapa en strategi för bevarandet av digitalt material. Utskottet behandlade i betänkande 2004/05:KrU9 om arkivfrågor (s. 18-20) problematiken med bevarandet av digital information. Utskottet tog då ställning till många motioner med snarlika förslag. Utskottet konstaterade att frågan är komplex. De problem som svenska arkivmyndigheter har som en följd av digitaliseringen finns även i andra länder. Med hänvisning till att en rad insatser för långsiktigt bevarande redan hade påbörjats avstyrkte utskottet förslagen om en långsiktig nationell strategi för bevarandet av digital information. Utskottet hänvisade bl.a. till det uppdrag som regeringen givit och som syftar till att säkra tillgången till digitala handlingar. I regleringsbrevet för och gavs ett särskilt uppdrag till att redovisa de åtgärder som är nödvändiga för att på lång sikt säkra tillgången till allmänna handlingar i digital form. har till Utbildnings- och överlämnat rapporten bevara digitala handlingar. Förslag till framtida inriktning. I den redovisas de statliga arkivmyndigheternas tidigare och nuvarande verksamhet med att bevara digitala handlingar samt ges förslag till åtgärder för att och landsarkiven ska stå fullt rustade att möta framtiden. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det pågår arbete i syfte att bevara digitala handlingar. har gjort en kartläggning och lämnat förslag på vilken inriktning arbetet bör ges framöver. Utskottet anser mot denna bakgrund att något initiativ från sida inte är erforderligt och avstyrker därför motionerna Kr371 (c) och Kr390 (kd) yrkande 8. Dokumentation och digitalt bevarande av musik Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att digitalisera musikarvet. och () anser i motion Kr348 att staten bör underlätta ett överförande av musik till nya medier genom exempelvis ett särskilt uppdrag eller projekt. Motionärerna menar att det är nödvändigt att digitalisera musikarvet för att det ska kunna bevaras. De framhåller också att de ordinarie resurserna inte är tillräckliga för att kunna genomföra ett sådant projekt. I lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument ges föreskrifter om skyldighet att till bibliotek eller SLBA lämna exemplar av dokument (pliktexemplar). Med dokument avses ett föremål som lagrar information för bl.a. avlyssning och fonogram som uteslutande lagrar ljud (1 och 2 §§). Fonogram som framställs i i minst 50 exemplar ska lämnas i ett exemplar (14 §). SLBA får enligt förordningen (1996:503) med instruktion för Statens ljud- och bildarkiv även som deposition eller gåva ta emot eller på annat sätt förvärva andra ljud- eller bildupptagningar än de som lämnas som pliktexemplar. Enligt regleringsbrevet ingår det i mål att ljudupptagningar ska bevaras med största möjliga fullständighet. Utskottet har erfarit att beslutade att inom ramen för det s.k. tilldela det nystartade (SLC) bidrag . SLC avser att utveckla och driva en nationell ljudmigreringsverksamhet. Centrumet ska skapa förutsättningar för ljudarkiv att migrera sina analoga ljudsamlingar. Av ansökan framgår att projektet planeras att fortsätta t.o.m. utgången av 2007. Utskottet kan konstatera att det finns möjligheter att bevara ljudupptagningar i offentlig regi. I enlighet med motionärernas förslag kan ljudupptagningar migreras till digitala medier vid SLC. Motion Kr348 (s) får därmed anses vara tillgodosedd, och utskottet avstyrker densamma. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om en ökad nationell samordning mellan ABM-institutionerna. Jämför särskilt yttrande (kd). I motion Kr390 av m.fl. (kd) yrkande 10 föreslås en ökad nationell samordning mellan arkiv-, bibliotek- och museiinstitutionerna (ABM-institutionerna). Motionärerna menar att ett aktivt samarbete mellan ABM-institutionerna är viktigt eftersom de förenas i sitt ansvar för kulturarvet. Motionärerna vill påpeka att samarbete inte innebär samgående. Utskottet har behandlat ett identiskt motionsyrkande (bet. 2004/05:KrU9 s. 16-17). Utskottet uttalade att ett samarbete mellan ABM-institutionerna är av mycket stort värde och att det är angeläget att samarbetet fortsätter på lokal, regional och nationell nivå. Vidare konstaterade utskottet att ett ABM-samarbete har vuxit fram på alla dessa nivåer. Yrkandet avstyrktes med hänvisning till det samarbete och de insatser som redan sker. Som omnämndes vid den tidigare behandlingen inrättades ABM-centrum av , Kungl. , , och . ABM-centrum, som är ett projekt med slutdatum , fungerar som ett sekretariat med uppdrag att främja förståelse mellan arkiv, bibliotek och museer. Det ska särskilt stimulera arbetet att överföra objekt ur samlingar till digital form. ABM-centrum har bl.a. till uppgift att upprätta kontakter och kontaktnät mellan verksamheter på central och lokal nivå samt att anordna ABM-övergripande utbildning inom ämnesområdet. anslöt sig och SLBA till ABM-centrum. har även anslutit sig. En utvärdering av projektet ska genomföras . Utskottet ser med tillfredsställelse att samverkan på ABM-området ökat sedan den tidigare behandlingen av frågan. ABM-centrum ska ytterligare underlätta samarbetet mellan ABM-institutionerna. Utskottet kommer med intresse att följa den fortsatta utvecklingen. Med det anförda får motionärernas förslag anses som tillgodosett. Utskottet avstyrker motion Kr390 (kd) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om SVAR:s verksamhet. och () tar i motion Kr346 upp Svensk arkivinformations (SVAR) arbete. Motionärerna anser att det är angeläget att det tas ett helhetsgrepp om SVAR:s verksamhet för att få till stånd en positiv och stabil utveckling. Av motionen framgår bl.a. att SVAR har mycket stora möjligheter att erbjuda nya arbetstillfällen inom den nya tekniken under förutsättning att ekonomiska möjligheter erbjuds. Vidare anser motionärerna att det förslag till ny författningsreglering som presenteras i utredningen om folkbokföringsuppgifter hos arkivmyndigheterna (SOU 2004:106) bör sättas i kraft. Ytterligare material som delvis redan är digitaliserat kan då göras tillgängligt av SVAR. SVAR, som bedriver verksamhet på ett antal platser i med som huvudort, är en delvis avgiftsfinansierad enhet inom . SVAR har till uppgift att göra arkivmaterial tillgängligt för forskning och undervisning. SVAR har kompetens inom områdena mikrofilmning, digitalisering, digitala söksystem samt distribution av arkivinformation över Internet. har arkivmyndigheterna som alternativ till mikrofilmning övergått till att spara folkbokföringsuppgifter i digitala register. Användningen av dessa register medför att personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser blir tillämpliga. Arkivmyndigheters behandling av folkbokföringsuppgifter har utretts (SOU 2004:106). Utredningen har prövat hur tillgängligheten till arkivmyndigheternas folkbokföringsuppgifter kan anpassas till personuppgiftslagens krav på skydd av den personliga integriteten. Utredningen har föreslagit en ny lag om behandling av folkbokföringsuppgifter hos de statliga myndigheterna. Den föreslagna lagen reglerar bl.a. utlämnande i form av direktåtkomst till folkbokföringsuppgifter, genom publicering på Internet. Enligt inhämtad uppgift bereds inom ett förslag med anledning av utredningen. En lagrådsremiss avses bli överlämnad . Utskottet anser att frågan om allmänhetens tillgång till arkiverade folkbokföringsuppgifter oavsett medium är angelägen. Det är därför positivt att ett förslag från regeringen är under beredning. Med anledning av att regeringen redan har sin uppmärksamhet riktad på frågan avstyrker utskottet motion Kr346 (s). Information till folkrörelser angående arkivens betydelse Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om information till folkrörelser om arkivens betydelse. Jämför särskilt yttrande (kd). framhåller i motion Kr390 att många enskilda arkiv förstörs på grund av okunnighet om materialets betydelse. Många idrottsföreningar har t.ex. arkiv av kulturhistoriskt värde som riskerar att förstöras eftersom de ansvariga inte förstår värdet i samlingarna. bör därför ges i uppdrag att informera och utbilda föreningar, folkrörelser, organisationer och enskilda i arkivhållning. Det ska enligt motionärerna genomföras i samarbete med t.ex. och studieförbunden (yrkande 7). Ett identiskt motionsyrkande behandlades i bet. 2004/05:KrU9 (s. 24-26). Utskottet menade då att det är angeläget att de idrottshistoriska arkivalierna kan bevaras för framtida forskning. och idrottsrörelsen har tillsammans gjort betydande insatser på området, även om mycket återstår att göra. Det befintliga regelverket medger att och landsarkiven ger råd åt enskilda arkiv. Vid behandling av det tidigare yrkandet hänvisade utskottet till dessa instruktioner och ansåg att ett särskilt uppdrag enligt vad som föreslogs i motionen inte var nödvändigt. Utskottet vill liksom vid sin tidigare behandling av denna fråga framhålla att det är angeläget att de idrottshistoriska arkivalierna kan bevaras för framtiden. Utskottet finner att och landsarkivens instruktioner i detta avseende är desamma som vid den tidigare behandlingen och avstyrker därför motion Kr390 (kd) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion beträffande vikten av välutbildade arkivarier hos och landsarkiven. Jämför särskilt yttrande (kd). föreslår i motion Kr390 att ska göra ett tillkännagivande om vikten av att och landsarkiven har en välutbildad personal (yrkande 6). I betänkande 2004/05:KrU9 (s. 35-37) behandlade utskottet ett identiskt yrkande från . Utskottet framhöll då att det självfallet är angeläget att arkivmyndigheterna kan upprätthålla en hög och adekvat kompetens hos personalen.Riksarkivet har utarbetat en kunskapsstrategi för . I strategidokumentet framhållsbl.a. att myndigheten har behov av personal med vetenskaplig erfarenhet och att fortbildningsbehoven för arkivariepersonalen särskilt inbegriper IT-området.Vid behandlingen av det tidigare yrkandet konstaterade utskottet att det ankommer på myndigheten att söka fullfölja strategin och kontinuerligt anpassa den till nya behov som kan uppstå. Utskottet vill återigen framhålla att det självfallet är viktigt att arkivmyndigheternas personal har en hög och tillräcklig kompetens. Utskottet vill liksom tidigare påpeka att det är myndighetens ansvar att fullfölja sin kunskapsstrategi och vid behov anpassa den efter nya förhållanden. Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr390 (kd) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om anslutning till konvention till skydd för det immateriella kulturarvet. yrkar i motion Kr390 på att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur kan ansluta sig till konvention för skydd av det immateriella kulturarvet (yrkande 5). antog vid sin generalkonferens en konvention för skydd av det immateriella kulturarvet. Med immateriellt kulturarv förstås enligt konventionstexten ett kulturarv som har överförts mellan generationer. Företeelser som är unika för respektive stat ska prioriteras. I första hand ska kulturarv som är hotade säkerställas. har 25 länder ratificerat konventionen. Inför en svensk ratificering av konventionen om skydd av det immateriella kulturarvet krävs, enligt regeringens bedömning, en genomgång av de konsekvenser som konventionen kan väntas få vid den nationella hanteringen av frågorna. Särskilt gäller detta de artiklar i konventionen som rör nationella frågor. Mot bakgrund av att konventionen antagits har Utbildnings- och inbjudit företrädare för , och till en diskussion om den framtida hanteringen av konventionsarbetet. I syfte att ratificera konventionen avser Utbildnings- och att fortsätta arbetet med att i samverkan med berörda myndigheter analysera konsekvenserna för den nationella hanteringen av frågorna. Utskottet kan konstatera att och berörda myndigheter arbetar för en ratificering i enlighet med vad motionärerna har anfört. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det arbetet. Utskottet avstyrker därför motion Kr390 (kd) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om startandet av ett större nationellt småföretagararkiv i . I motion Kr318 anför () att det bör skapas ett större nationellt småföretagararkiv som kan fungera som en länk mellan forskningsvärlden och företagsvärlden. Motionären föreslår att arkivet förläggs till Gnosjöregionen med anledning av regionens anseende som småföretagens centrum. arkiv fördelar allt statligt stöd till enskild arkivverksamhet i landet. Bland dessa arkiv ingår ett antal näringslivsarkiv. Stödet utgår i form av årliga driftsbidrag till regionala näringslivsarkiv. Det finns generella kriterier som alla näringslivsarkiv som ansöker om driftsbidrag ska leva upp till, bl.a. att arkivet ska vara regionalt (minst ett län som upptagningsområde). Näringslivsarkiv som erhåller driftsbidrag ska till nämnden lämna årsbokslut med revisionsberättelse. Av årsredovisning (s. 39-40) framgår bl.a. följande om den nuvarande situationen. arkiv fördelade totalt till 14 regionala näringslivsarkiv. Under genomfördes en översyn av bidragsgivningens regelverk och då särskilt bidragen till näringslivsarkiv. Nya krav på verksamhetens kvalitet och omfattning formulerades. Verksamhetsbidragen till näringslivsarkiv kommer i fortsättningen att fördelas lika mellan bidragsberättigade institutioner, och nystartade näringslivsarkiv kommer att erhålla startbidrag. Uppföljning av bidragsgivningens effekter bekräftar att driftsbidragen ger en ekonomisk bas för verksamheten men också att de har en multiplikatorverkan genom att dra till sig andra bidragsgivare från offentlig och privat sektor. har emellertid visat sig ha relativt sett svårare än folkrörelsearkiven att knyta till sig permanenta bidragsgivare vid sidan av det statliga stödet. utgör liksom t.ex. arbetarrörelsens arkiv, enligt utskottets mening, en omistlig del av kulturarvet. Det är positivt att det finns så många som 14 näringslivsarkiv i landet. Utskottet vill uppmärksamma att det finns möjligheter för företag, organisationer och privatpersoner att starta näringslivsarkiv och söka bidrag från arkiv. Utskottet avstyrker motion Kr318 (kd) med hänvisning till att frågan om ett nationellt småföretagararkiv i ska prövas av arkiv. Digitalisering av analogt arkivmaterial Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om digitaliseringen av analogt material. () begär i motion Kr275 ett tillkännagivande om att digitalisera det gamla materialet i Statens ljud- och bildarkiv samt motsvarande arkiv hos svenska medieföretag. Regeringen bör återkomma med en strategi som långsiktigt säkerställer en digitalisering av ljud- och bildarkiven och under vilka ekonomiska villkor detta bör ske. Motionären påpekar även betydelsen av att SLBA tillsammans med SR och SVT försöker hitta samarbetsformer för att undvika dubbelarbete. Förutsättningarna för det långsiktiga bevarandet har utretts i Bevara ljud och bild för eftervärlden (SOU 2004:53). I utredningen föreslogs ett s.k. migreringsprojekt där det analoga ljud- och bildmaterialet digitaliseras till en sammanlagd kostnad av ca . Man föreslog ett treårigt inledningsprojekt med en resursram på . Regering och riksdag beviljade inte medel för ett sådant projekt, men gav SLBA utökade resurser (2006 och 2007) för att förstärka redan pågående migreringsverksamhet. I regeringens forskningsproposition (prop. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv) angavs att det i första hand skulle gälla public service-material och att arbetet skulle bedrivas i samarbete med public service-bolagen. Propositionen behandlades i utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU15. Utskottet kan konstatera att regeringen och redan under föregående diskuterat problematiken i anslutning till den offentliga utredning som genomförts. Vid den tidigare behandlingen prioriterades en digitalisering av public service-kanalernas material. Det ankommer på SLBA att genomföra strategiska åtgärder eller göra ytterligare prioriteringar. SLBA ska bedriva migreringsverksamhet i den utsträckning som resursramen medger. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr275 (fp). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker flera motioner om lokalisering av ett eventuellt migrationsprojekt. Flera motioner behandlar lokaliseringen av SLBA:s migreringsprojekt. () och () föreslår i motion Kr264 att digitaliseringen av ljud och bild omlokaliseras till . Motionärerna påpekar att länet har mångårig erfarenhet av arkivverksamhet. () föreslår i motion Kr270 att migreringen förläggs till någon av de orter i inland där militära förband har lagts ned. I tre motioner föreslås att migreringen lokaliseras till /i norra län. () föreslår i motion Kr330 att migreringen förläggs till /. Motionären anser att migreringsverksamheten ska behandlas utifrån ett närings- och kulturperspektiv och menar att musikindustrin i regionen har den kunskap som krävs. () föreslår detsamma i motion Kr353. Motionären menar att det i dessa orter finns kunskap om musikbranschen och att man där satsar på musiklivet. m.fl. (s) anför i motion Kr304 att arbetet bör lokaliseras till norra län. Motionärerna menar att det är en region som har förlorat arbetstillfällen och som är underrepresenterad vad gäller antalet statliga arbeten. Motionerna är i sak identiska med motioner som har behandlats i betänkande 2004/05:KrU9 (s. 38-40). Där ansåg utskottet att det inte var motiverat att skulle göra ett tillkännagivande om lokaliseringen av SLBA:s migreringsprojekt. Därefter har SLBA, SVT och UR enats om att ansöka om Mål 1-medel för att driva en migreringsverksamhet i kommun, . Ansökan lämnades in av (), som är huvudman för projektet. Medel beviljades enligt ansökan med beslut i Mål 1-delegationen . Projektet befinner sig i en etableringsfas med planerad driftstart . Utskottet kan konstatera att SLBA, SVT och UR gemensamt har valt att lokalisera migreringsprojektet till . Något tillkännagivande från är inte nödvändigt. Utskottet avstyrker därmed motionerna Kr264 (m, c), Kr270 (kd), Kr304 (s), Kr330 (v) och Kr353 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nationell strategi för bevarandet av digital information, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell strategi för bevarandet av digital information. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr371 och 2005/06:Kr390 yrkande 8. Övergången till den digitala tekniken utgör en mycket stor utmaning på kulturarvsområdet. Det papperslösa samhället har medfört att en helt ny typ av material ska bevaras för framtiden. Det finns en risk att kommer att förlora stora delar av det digitala kulturarvet om inte åtgärder i syfte att bevara materialet prioriteras. Därför bör det utvecklas system och rutiner för en arkivstrategi som är anpassad till den digitala miljön. har till Utbildnings- och överlämnat rapporten bevara digitala handlingar. Förslag till framtida inriktning, vilket enligt vår mening är ett steg i rätt riktning. Vi anser emellertid att regeringen tillsammans med framför allt och Kungl. nu ska gå vidare och skyndsamt utarbeta en nationell strategi och en långsiktig handlingsplan för att bevara digitalt material.