bet · GT01UU18 · 2006-03-28 00:00:00 — Runt en halv miljon människor beräknas dö som en följd av våld relaterat till lätta vapen, både i väpnade konflikter och som ett resultat av kriminalitet. Utskottet konstaterar att bl.a. genom Sida ger bilateralt stöd till projekt som syftar till insamling och förstöring av lätta vapen, kapacitetsuppbyggnad för lagstiftning, gränskontroll m.m. Utskottet konstaterar att fäster stor vikt vid det internationella samarbetet för att kontrollera och begränsa handeln med lätta vapen och för att förbättra säkerheten vid stora lager av vapen och ammunition. verkar bl.a. för att varje land skall inrätta och genomföra en ansvarsfull exportpolitik med heltäckande lagar och regler. Till de frågor som regeringen särskilt har drivit hör bl.a. internationellt samarbete om märkning och spårning av lätta vapen och kravet på slutanvändarintyg för att tillåta export. arbetar även för förbättrade system för märkning och spårning av vapen och DDRR (Demobilization, Disarmament, Reintegration and Rehabilitation), dvs. avväpning, demobilisering och reintegration av f.d. soldater och barnsoldater. Utskottet konstaterar vidare att det inom EU finns en samsyn när det gäller att bekämpa en okontrollerad spridning av lätta vapen. agerande i FN och andra multilaterala organisationer samordnas med de andra EU-länderna och får därigenom större tyngd. Vid om illegal handel med lätta vapen antogs ett handlingsprogram med grundläggande regler om handel med lätta vapen. Handlingsprogrammet, som varit i kraft , skall bli föremål för en översyn vid en konferens kommande sommar (2006). Förberedelsearbetet inför denna konferens är i full gång, och deltar aktivt. Utskottet noterar att utrikesministern klargjorde att samtliga EU-länder stöder förslaget om ett internationellt vapenhandelsavtal, ett s.k. Avsikten är att EU vid höstens möte med skall lägga fram ett förslag om att inleda förhandlingar om ett globalt vapenhandelsavtal. kommer att delta aktivt i detta arbete. Utskottet konstaterar att ovilja att fullt ut, i enlighet med ingångna avtal, samarbeta med , i kombination med president hotfulla uttalanden gentemot , ger skäl till stor oro. Om det visar sig att har uppnått kärnvapenkapacitet genom ett förtäckt civilt kärnenergiprogram riskerar icke-spridningsfördraget och hela icke-spridningsregimen att allvarligt försvagas. Ett iranskt innehav av kärnvapen riskerar att bidra till en allvarlig destabilisering av regionen med ökad risk för att konflikter utvidgas och fördjupas. En sådan utveckling kan inte accepteras. Utskottet noterar att är aktivt i frågan om det eventuella iranska kärnvapeninnehavet såväl inom EU som i bilaterala kontakter med iranska företrädare. Slutsatserna från klargör tydligt att förutsättningen för en utveckling av förbindelserna mellan och kommer att vara beroende av agerande på samtliga de områden som EU fäster särskilt stor vikt vid. Dessa är respekt för de mänskliga rättigheterna, nedrustning respektive icke-spridning av massförstörelsevapen, samarbete i kampen mot terrorismen och en konstruktiv hållning till fredsprocessen i . Utskottet noterar vidare att EU:s förhandlingar med om ett handels- och samarbetsavtal ställdes in . Redan då ingav uppgifter om kärntekniska program betydande oro. stöder de ansträngningar som görs från EU:s sida av , och för att uppnå objektiva garantier för att kärntekniska program är uteslutande fredligt. Sedan i den s.k. Parisöverenskommelsen accepterat en frysning av all anrikning av uran och relaterad verksamhet kunde förhandlingarna återupptas, men de ställdes på nytt in när frångick Parisöverenskommelsen. är medlem av och står bakom den resolution om som antogs av styrelsen och de krav som den ställer på när det gäller landets kärntekniska program. Utskottet anser att frågan om framtida status måste lösas på fredlig väg av de berörda parterna. Utskottet anser, liksom regeringen, att det bör ske på ett sätt som tar hänsyn till att blivit en demokrati. Utskottet noterar att den i samtal med kinesiska företrädare alltid framhåller att användande av militära hot som påtryckningsmedel i konflikten med är oacceptabelt. Utskottet delar regeringens oro över de alltjämt bristande framstegen vad gäller politiska reformer och mänskliga rättigheter i . är världens största diktatur. Politiska partier utöver är förbjudna, tryck- och yttrandefriheten är kraftigt inskränkt och brott mot de mänskliga rättigheterna är rikligt förekommande. Någon vilja till omsvängning i de grundläggande frågorna om demokrati och mänskliga rättigheter i landet och i de autonoma områdena och Xinjiang kan inte skönjas . Detta är oroväckande och måste av EU vägas in i de bedömningar som pågår och i den löpande MR-dialogen. Det är härvidlag av stor vikt att EU-länderna talar med en röst. EU:s förmåga att hålla en gemensam och obruten linje är av avgörande betydelse för att uppnå framgång i hävdandet av centrala värden, såsom fred, frihet, demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna. nukleära upprustning är, anser utskottet, oacceptabel. Kärnvapenstaterna har ett moraliskt ansvar och en formell skyldighet att nedrusta. och strävan efter erkännande såsom kärnvapenmakter bidrar, i kombination med fortsatta nukleära upprustning, till en oroväckande rustningsspiral i . Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2005/06:U212 yrkandena 1-4, 2005/06:U229 yrkandena 1, 4 och 8, 2005/06:U243 yrkande 1, 2005/06:U247 yrkandena 2 och 4, 2005/06:U248 yrkande 5, 2005/06:U251 yrkande 3, 2005/06:U255 yrkandena 5-7, 9, 10 och 13, 2005/06:U285 yrkande 16, 2005/06:U289 yrkandena 17 och 24, 2005/06:U297, 2005/06:U311 yrkandena 12 och 24, 2005/06:U317, 2005/06:U354 yrkande 6, 2005/06:U362 yrkande 15, 2005/06:U376 och 2005/06:U386 yrkandena 18-20 och 23-25 kan avstyrkas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Säkerhetspolitiska utgångspunkter, punkt 1 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om säkerhetspolitiska utgångspunkter. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U267 yrkande 1 och 2005/06:U384 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:U275 yrkande 6 och 2005/06:U372 yrkandena 1 och 2. Vi delar många av de överväganden som utskottets majoritet står bakom i detta betänkande men vill göra några förtydliganden. Svensk säkerhetspolitik har sedan utvecklats i en positiv riktning. EU- och Natoutvidgningen har båda bidragit till en säkrare och därmed ett tryggare närområde. Den säkerhetspolitiska doktrinen klargör att vårt lands framtida säkerhet bygger på gemenskap och samarbete med andra länder. fastställer grundläggande principer för europeisk säkerhetspolitik. Det är närmast självklart att ställer upp om ett EU-land eller ett nordiskt grannland skulle utsättas för hot eller storskalig katastrof. I linje med detta har EU:s medlemsstater enats om en solidaritetsklausul i EU som fastställer att medlemsstater gemensamt och bättre ska kunna hantera konsekvenserna av storskaliga terroristangrepp eller kunna bistå varandra vid större naturkatastrofer. De kraftiga nedskärningarna inom svenskt försvar skadar emellertid vår långsiktiga trovärdighet inom säkerhetspolitiken. Miljöfrågorna måste tydligare ingå i säkerhetsbegreppet och en bred, heltäckande syn på detta är nödvändig för att vi ska kunna möta framtidens utmaningar. har ett mycket nära och öppet samarbete med Nato. har Nato genomgått en radikal förändring. är en av organisationens huvuduppgifter att bidra till fred och säkerhet både i och utanför. Militära styrkor under Nato-befäl finns på platser som och Kosovo. deltar i båda dessa Nato-operationer. Nato arbetar också allt mer tydligt för utveckla sitt säkerhetspolitiska samarbete med länder i . Alliansen välkomnar att samarbetet mellan EU och Nato fördjupas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U384 yrkande 14, 2005/06:U267 yrkande 1. Epidemier och det vidgade säkerhetspolitiska begreppet, punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om epidemier och det vidgade säkerhetspolitiska begreppet. Därmed bifaller motion 2005/06:U380 yrkande 7. har vid flertalet tillfällen betonat de säkerhetspolitiska aspekterna av spridningen av hiv/aids. Sjukdomen destabiliserar hela samhällen och regioner. Hiv/aids-spridningen har visat sig påverka kriser i ett tidigt skede till att övergå i konflikter då produktionen av mat drastiskt minskar, familjer och samhällsgrupper bryts ned, ekonomisk migration och flyktingströmmar ökar. Sjukdomen hotar den sociala och ekonomiska utvecklingen när den arbetsföra generationen dör ut. Enligt kan en minskning av antalet vuxna i ett land leda till en reducering av nationalinkomsten med . Därmed förvärras vanligt förekommande problem som starkt bidrar till riskerna för väpnad konflikt och humanitära katastrofer. Många militära styrkor i har upp till fem gånger så hög infektionsgrad som den civila befolkningen. I kombination med försvagade ekonomiska och institutionella strukturer blir landet mer sårbart för både interna och externa konflikter. Ytterligare konsekvenser av hiv/aids är att sjukdomen riskerar att underminera den internationella kapaciteten som i sin tur kan bidra till fredsuppbyggande insatser. För del är risken stor att man snart inte kan delta i fredsbevarande operationer om inte spridningen av hiv/aids inom armén stoppas. Resonemanget tydliggör att utvecklings- och hälsoarbetet tillsammans med biståndet utgör nödvändiga delar i det konfliktförebyggande arbetet. På många håll där sjukdomen breder ut sig måste "regionala motståndskrafter" mot viruset utformas. I de säkerhetspolitiska bedömningar som görs, när det gäller den s.k. anpassningen av vårt lands försvar, borde det också finnas beredskap för förebyggande av katastrofer på det medicinska/biologiska området. Det är dags att vidga säkerhetsbegreppet till att också gälla epidemier av olika slag. , , borde inom ramen för den uppdragsverksamhet som sker för räkning ges uppdraget att genomföra en utredning med en bred vetenskaplig ansats, där hiv/aids och liknande sjukdomar av epidemisk karaktär sätts in i ett säkerhetspolitiskt sammanhang. En åtgärdskatalog för svenskt agerande skulle kunna följa denna utredning. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U380 yrkande 7. , punkt 3 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . Därmed bifaller motionerna 2005/06:U251 yrkande 9, 2005/06:U313 yrkande 9 och 2005/06:Fö218 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2005/06:U216, 2005/06:U246 yrkande 2 och 2005/06:U279. pågår närmare 70 väpnade konflikter runt om i världen. Av dessa är en majoritet interna konflikter. Många av konflikterna utspelar sig på den afrikanska kontinenten. Miljoner civila har dödats i olika inbördeskrig eller regionala konflikter och de överlevande har tvingats att leva i misär och djup fattigdom. deltog med två bataljoner på , vilket motsvarade cirka 1 500 man. har siffran för det svenska deltagandet sjunkit till drygt hälften. Detta trots att det finns ett växande behov av internationella insatser på olika håll i världen och efterfrågan från FN, EU och Nato på medverkan aldrig har varit större. har ett ansvar att bidra till frihet, fred och välståndsutveckling i konfliktdrabbade och fattiga länder. För är detta en moralisk fråga som handlar om att stödja utsatta människor. Majoriteten av offren i dagens konflikter utgörs av civilbefolkningen och då ofta kvinnor och barn. Utan säkerhet och stabilitet kan välståndsutveckling omöjligt nås. Fred och säkerhet i vårt närområde och i andra delar av världen medför dessutom ett säkerhetspolitiskt plus då det ökar egen säkerhet. Att så kraftigt skurit ned det svenska engagemanget i internationella operationer har fått betydande konsekvenser. Mindre enheter som är geografiskt spridda på många håll i världen betyder att säkerheten för de svenska soldaterna blir sämre. Det innebär också att kostnaderna för varje utsänd soldat blir väsentligt högre. möjlighet att få nyckelposter i internationella sammanhang har minskat väsentligt eftersom vi har ytterst få personer med erfarenhet av att leda större militära enheter utomlands. Detta innebär i sin tur att det svenska inflytandet successivt minskar. Inom de fredsfrämjande insatserna tyder mycket på att närvaron av kvinnor har en positiv effekt på fredsprocessen. Det har visat sig att kvinnors närvaro i konfliktdrabbade områden ofta bidrar till förtroendefyllda, stabila relationer med lokalbefolkningen och inverkar positivt i demokratibyggandet. Det behövs krafttag för att säkerställa att den svenska ambitionsnivån kan höjas. Målet bör vara att skall ha 2 000 kvinnor och män i utlandstjänst. Det svenska ledningsansvaret för en nordisk-baltisk stridsgrupp inom EU kommer att ställa betydande krav på oss. Målsättningen är att stridsgruppen med 10 dagars varsel ska kunna sätta in 1 500 man i fredsfrämjande insatser. Detta förutsätter att verkligen har reell kapacitet samt att finansieringsfrågan är löst. Svenska soldater har ett grundmurat gott rykte om sig inom fredsfrämjande verksamhet. Detta är något bör bygga vidare på. Men framtida relevans kommer att vara avhängigt hur väl vi klarar att anpassa oss till de nya förutsättningar och krav som ställs på svenskt deltagande i internationella operationer. Då måste retorik och handling gå hand i hand. Så är det inte . Det krävs nu en nationell strategi som fastlägger hur ska kunna stärka sin roll inom internationella operationer. Följande utgångspunkter borde ingå i en sådan strategi: Det är viktigt att göra tydliga prioriteringar kring var ska delta med trupp. Svensk trupp måste snabbt kunna vara på plats i internationella krishärdar och visa uthållighet på plats. Förstärkningar måste snabbt kunna komma på plats om så krävs. Svensk trupp måste ha rätt utbildning och utrustning för de allt farligare uppdragen som väntar utomlands. Personalförsörjningssystemen måste reformeras för att säkerställa att försvarsmakten kan rekrytera kvalificerad personal till olika insatser. Men krishantering handlar inte bara om militära uppgifter. Det måste till stånd en bättre samverkan mellan civila och militära insatser. Om stabilitet och normalisering i ett konfliktområde ska kunna uppnås måste vissa grundläggande förutsättningar som vatten, elektricitet, transporter, poliser och administration vara på plats. Förbättring av den ekonomiska och sociala situationen måste gå hand i hand med en förbättrad säkerhetssituation för att civilbefolkningen ska kunna känna hopp . Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:Fö218 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U251 yrkande 9. Nato, punkt 5 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Nato. Därmed bifaller motion 2005/06:U251 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:U235, 2005/06:U251 yrkandena 6, 8, 10 och 11, 2005/06:U275 yrkandena 4, 5 och 7, 2005/06:U289 yrkande 33, 2005/06:U322 yrkandena 1-3, 2005/06:U362 yrkandena 9 och 12 samt 2005/06:U384 yrkande 13. De europeiska demokratiernas säkerhet har ytterst garanterats av samarbetet mellan och inom ramen för den transatlantiska försvarsalliansen. Den är viktig också . En svensk säkerhetspolitisk doktrin bör utgå från att aktivt skall bidra till att skapa en europeisk fredsordning i gemenskap. skall därför ansöka om medlemskap i . har viktiga bidrag att ge när Nato vidareutvecklas och ställs inför nya uppgifter och frågor om sin roll . har självklart också viktiga egenintressen att bevaka, och det kan på ett effektivt sätt endast göra som fullvärdig Natomedlem. alltmer intensiva deltagande i internationell krishantering från över och tillsammans med EU:s och Natos nuvarande och kommande medlemmar visar att i praktiken inser att säkerhet och fred byggs i allianser, inklusive allianser som är under befäl av Natoledning och EU-ledning. Vårt deltagande i dessa uppdrag understryker vikten av att är med på ett fullvärdigt sätt i sammanhang där alla viktiga beslut rörande dessa operationer tas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U251 yrkande 5. Globala och regionala utmaningar, punkt 6 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om globala och regionala utmaningar. Därmed bifaller motion 2005/06:U311 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:U212 yrkandena 1-4, 2005/06:U229 yrkandena 1, 4 och 8, 2005/06:U243 yrkande 1, 2005/06:U247 yrkandena 2 och 4, 2005/06:U248 yrkande 5, 2005/06:U251 yrkande 3, 2005/06:U255 yrkandena 5-7, 9, 10 och 13, 2005/06:U285 yrkande 16, 2005/06:U289 yrkandena 17 och 24, 2005/06:U297, 2005/06:U311 yrkande 24, 2005/06:U317, 2005/06:U354 yrkande 6, 2005/06:U362 yrkande 15, 2005/06:U376 och 2005/06:U386 yrkandena 24 och 25. Trots att vägrar att tala om huruvida man har kärnvapen eller inte och vägrar att underteckna ickespridningsavtalet är det väl dokumenterat att utvecklat och innehar kärnvapen. Därmed är den enda stat i som innehar sådana vapen. är den överlägset starkaste militärmakten i . Som enda innehavare av kärnvapen utgör ett ständigt oroselement när det gäller stabiliteten i hela regionen och bidrar därmed även till bristande säkerhet för . måste sålunda inte bara för sina grannländers utan också för sin egen skull avveckla sina kärnvapen och därefter underteckna icke-spridningsavtalet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U311 yrkande 12. , punkt 7 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om icke-spridningsavtalet. Därmed bifaller motion 2005/06:U386 yrkande 23. Kärnvapen är det dödligaste och mest förstörelsebringande av vapenslag. Dessa omfattas dock av ett bra avtal för begränsning och nedrustning som jordens alla länder, förutom , , och , har ratificerat: (NPT). Avtalet går dels ut på att spridningen ska begränsas, dels på att de fem officiella kärnvapenmakterna , , , och ska avrusta. Dessutom skall s.k. fredlig kärnkraftsteknologi göras tillgänglig för anslutande stater. ses avtalet över och länderna skall avrapportera sin utveckling. var en sådan översyn aktuell i - men det sorgliga resultatet var att i princip hade inga nedrustningsansträngningar gjorts sedan sist. Det är snarare tvärtom. "moderniserar" sin arsenal, tar fram i smyg, fortsätter att mörka sitt innehav och vägrar medge inspektioner, som landet alltid gjort. Inga strategiska stridsspetsar på europeisk botten har tagits bort, och och upprustar till och med. har fortfarande ca 20 000 stridsspetsar, men menar ändå att man nedrustat. har ca 10 000, varav 480 i , främst i , och försvarsminister säger dessutom öppet att han vill bygga fler stridsspetsar för att exempelvis kunna detonera dem i bunkers. Vidare har ca 400, ca 300 och 185 dödliga vapen klara att verka med blott 24 timmars så kallad alert time. åtog sig dessa fem kärnvapenmakter (för övrigt samma stater som är permanenta medlemmar i !) inom ramen för att förstöra, inte bara demontera och lagra undan, men de har alltså i princip inte gjort något. position i de senaste förhandlingarna var tyvärr inte urskiljbar, eftersom vi låg bakom den hållning som EU intog. Eftersom man inte kritiserar sina unionskamrater undgick och innehav och brist på nedrustning all öppen kritik. Därmed utövade inte heller EU som helhet de påtryckningar man aviserat mot vare sig , eller för deras uteblivna engagemang. Slutsatsen vi drar är att i EU bör verka dels för rätten att öppet kritisera medlemsländer som bryter mot avtal, dels att också öppet göra så mot och . Kritiken måste riktas både i fråga om innehavet och om att de försinkar det globala nedrustningsarbetet. Slutligen bör också verka för en tätare översynsprocess där sanktionsmöjligheter skapas för de länder som inte fullgör sina åtaganden. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U386 yrkande 23. Klusterbomber, punkt 8 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om klusterbomber. Därmed bifaller motion 2005/06:U386 yrkandena 18 och 19. I praktiken har s.k. klusterbomber blivit en fara för civilbefolkningar i drabbade länder, t.ex. . Anledningen är att en stor del av de mindre bomberna inte exploderar utan blir liggande på marken som blindgångare och därefter i praktiken fungerar som minor. En del av dessa blindgångare är färgglada och kan påminna om andra föremål, till exempel leksaker. Den stora skillnaden mellan "vanliga" antipersonella minor och blindgångare efter klusterbomber är att de senare i större utsträckning dödar den som utlöser dem. beslutade att bifalla ett betänkande (2003/04:UU16) om svensk anslutning till det femte protokollet till konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen "som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar". Till viss del behandlar protokollet åtgärder för att i förebyggande syfte minska förekomsten av explosiva lämningar efter krig. Med detta menas att exempelvis klusterbomber skall ha en självutlösare som ska få bomben att explodera om den blivit en blindgångare. Vi vill verka för ett totalt förbud mot att använda klusterbomber. Därför bör inom EU verka för ett moratorium till dess ett förbud mot klusterbomber finns. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2005/06:U386 yrkandena 18 och 19. Vapen med utarmat uran (DU-vapen), punkt 9 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vapen med utarmat uran (DU-vapen). Därmed bifaller motion 2005/06:U386 yrkande 20. Vapen med s.k. utarmat uran, som använt och använder i , i och på , är såväl kemiskt giftiga som radioaktiva. DU-vapen ingår i och har en stor sprängkraft. De avger radioaktiv strålning , och det giftiga och radioaktiva ämnet sprids med luften och grundvattnet. Den största faran med utarmat uran är den oxidering till uranoxid som sker i samband med detonation. Då förvandlas uranet till ett lätt stoft som kan färdas mycket långt i egenskap av små partiklar som man sedan via inandning eller sår får in i kroppen. Urandammet förmår tränga djupt ned i lungsäckarna, vilket ger astmaliknande symtom och kan skada benmärg, njurar och könsceller. Skador kan även överföras genetiskt till kommande generationer genom att arvsmassan skadas. Trots att vetskapen om vilka faror radioaktiv strålning kan innebära för människor och natur är väl spridd används utarmat uran i stor omfattning.