bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — Utskottet avstyrker även två yrkanden (c, mp) om vita certifikat med hänvisning till proposition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan respektive proposition 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. Jämför reservationerna 35 (kd), 36 (fp, kd, c), 37 (mp), 38 (m), 39 (fp), 40 (kd), 41 (c), 42 (fp) och 43 (kd, c). EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 2 bör alla de sex viktigaste växthusgaserna omfattas av handelssystemet så snart som precisionen i mätmetoderna blivit acceptabel. Särskilt viktigt är det att inkludera utsläppen av perfluorkarboner från aluminiumindustrin. Aluminium kan inom vissa användningsområden ersätta stål, och stålsektorn ingår i handelssystemet. bör inom EU verka för en utvidgning av handelssystemet till att omfatta fler växthusgaser. I motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 18 anförs att ekonomiska styrmedel mot luftfartens klimatpåverkan måste ta hänsyn till att flygets utsläpp på hög höjd ger större klimatpåverkan än samma utsläpp på marken. Att skall verka för att transporter skall inkluderas i handelssystemet förordas i motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 9. Ett antal motioner tar även särskilt upp frågan om flygsektorn skall inkluderas i handelssystemet. I motionerna 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 8 och 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 6 förordas att flygets utsläpp av växthusgaser inkluderas i handelssystemet. Flyget utgör ett miljöproblem men omfattas inte av några krav på utsläppsminskningar. Motionärerna bakom motion 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 3 intar motsatt ståndpunkt och framför attregeringen inom EU börmotsätta sig att flygets utsläpp inkluderas i handeln med utsläppsrätter. Det finns en risk att om flyget omfattas av handelssystemet är flygbranschen skyddad eller räknar med att bli skyddad mot andra klimatpolitiska styrmedel. I motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 13 framhålls att om flyget skall inkluderas i handelssystemet bör flyget ingå i ett annat system för handel med utsläppsrätter än de industrier som ingår i handelssystemet. Om flyget tas med i handelssystemet i en egen s.k. bubbla skulle det vara lämpligt att auktionera ut utsläppsrätterna. I motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 27 begärs att frågan om gemensamma miljöskatter eller handel med utsläppsrätter på EU-nivå när det gäller transportsektorn skall utredas. Utredningsuppdraget bör omfatta frågan om en flygskatt och en kilometerskatt för vägtrafik bör införas. Utredningens slutsatser bör regeringen använda för att driva fram lämpliga ekonomiska styrmedel inom EU. Vidare framhålls att utsläppsrätterna bör fördelas genom auktionering. En gratis tilldelning av utsläppsrätter missgynnar länder och företag som redan gjort insatser för att minska sina utsläpp (yrkande 25). Även i motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 6 framförs krav på att utsläppsrätterna skall fördelas genom auktionering. bör verka för en sådan ordning från och med den handelsperiod som börjar 2012. Motionärerna förespråkar vidare attSverige bör verka för att taket för den totala mängden utsläppsrätter inom EU gradvis sänks. Handelssystemet har ännu inte medfört önskade utsläppsminskningar, och handelssystemet fungerar endast som ett styrmedel om tilldelningen blir snålare (yrkande 5). Ett liknande förslag framförs i motion 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 2. Enligt yrkandet börSverige, som motionen får förstås, inom EU verka för att det totala antalet utsläppsrätter minimeras och för de två därefter kommande femårsperioderna. Även i motion 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 1 förordas en mer restriktiv tilldelning av utsläppsrätter (delvis). I motion 2005/06:U290 (m) yrkande 18 anförs attSverige bör verka för en gemensam fördelningsplan för utsläppsrätter inom EU. Andra medlemsländer har en generösare tilldelning av utsläppsrätter än . Detta gör att svenska verksamhetsutövare som ingår i handelssystemet måste köpa utsläppsrätter från verksamhetsutövare i andra länder, vilket påverkar konkurrensen. En gemensam tilldelning förordas även i motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 10 (delvis). Mer harmonisering generellt när det gäller handelssystemet efterfrågas i motion 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 1 (delvis). Enligt motionärerna bör inom EU vidare verka för en reform av handeln med utsläppsrätter i syfte att åstadkomma mer riktmärken (yrkande 1 delvis). Även i motion 2005/06:MJ49 (c) yrkande 10 (delvis) förordas att utsläppsrätter fördelas med riktmärken som grund. Slutligen anförs i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 24 att aktivt bör arbeta för att man inom EU noga överväger hur man bäst använder utsläppsrätter bl.a. med avseende på effekter vid periodens slut. Det bör vara möjligt att överföra utsläppsrätter från en period till nästa. och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och ändring av rådets direktiv /61/EG (handelsdirektivet) möjliggör för medlemsstaterna att inkludera ytterligare sektorer och växthusgaser i handelssystemet . I samband med behandlingen av proposition om riktlinjerna för gemenskapens genomförande av EG-direktivet om handelssystemet (prop. 2003/04:31, bet. 2003/04:MJ11) instämde utskottet i regeringens uppfattning att ju fler anläggningar som omfattas, desto effektivare blir handelssystemet som styrmedel för att uppnå ett gemensamt klimatmål. Utskottet ansåg det därför önskvärt att utvidga omfattningen av handelssystemet. Även i proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan konstaterades att det för handelssystemets effektivitet generellt sett är positivt om handeln kan utvidgas till att omfatta fler länder, sektorer och växthusgaser och att utgångspunkten för svenskt vidkommande bör vara att ha en positiv inställning till att utvidga handelssystemet, med beaktande av de ekonomiska, statsfinansiella och miljömässiga konsekvenserna. När det gäller frågan om ytterligare växthusgaser skall inkluderas fann regeringen att det svenska handelssystemet inte bör utvidgas till att omfatta någon annan växthusgas än koldioxid. Handel med utsläppsrätter är förenad med stora ekonomiska värden, och höga krav måste ställas på en korrekt rapportering av utsläppen. är beräkningar av och statistik över utsläpp av andra växthusgaser än koldioxid ofta förknippade med stor osäkerhet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 2. I proposition 2005/06:160 Moderna transporter för framtiden gör regeringen följande bedömning när det gäller flygets klimatpåverkan. Den internationella luftfartens klimatpåverkan bör inkluderas i den internationella klimatregimen inom klimatkonventionen efter 2012. bör inom Internationella civila luftfartsorganisationen () verka för att globala styrmedel införs och att ett handelssystem med utsläppsrätter införs. Dessutom bör aktivt stödja utvecklingen av ett europeiskt handelssystem med utsläppsrätter för koldioxid där även flygsektorn ingår. Dock konstateras att ytterligare analyser är nödvändiga innan ett slutligt ställningstagande kan tas till hur detta bör ske. Utskottet konstaterar för sin del att Europeiska kommissionen har presenterat ett meddelande om att inkludera internationellt flyg i handelssystemet. EU:s miljöministrar har även i rådsslutsatser antagna uppmanat Europeiska kommissionen att komma med ett lagstiftningsförslag som är miljömässigt relevant och ekonomiskt effektivt senast . Utskottet ser positivt på en utveckling där flygets klimatpåverkan inkluderas i handelssystemet. Först måste dock konsekvenserna av en sådan utvidgning av handelssystemet utredas. Utskottet välkomnar därför det uppdrag som fått att i samråd med Luftfartsstyrelsen ur miljömässig och ekonomisk synvinkel analysera de förslag som presenteras av Europeiska kommissionen om att minska flygets klimatpåverkan och att inkludera flyget i handelssystemet. Vad avser delar utskottet regeringens ovan redovisade bedömning att trots fördelarna med att utöka handelssystemet bör fler sektorer inte införas i handelssystemet. Tiden är alltför knapp för att genomföra en sådan förändring. Det behövs även ytterligare analyser av konsekvenserna av att införa fler sektorer. För transportsektorns del är det också oklart om den nuvarande utformningen av handelsdirektivet medger en s.k. uppströmsansats, dvs. att kravet på redovisning av utsläppsrätter läggs på den som importerar eller distribuerar bränslet, vilket skulle behövas för att inkludera hela transportsektorn. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 18, 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 8, 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 13, 2005/06:MJ49 (c) yrkande 9, 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 3 och 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Som framgått tidigare i betänkandet har regeringen givit och i uppdrag att, i samråd med och och efter samråd med berörda miljömåls- och sektorsmyndigheter, göra en övergripande, heltäckande utvärdering av dagens ekonomiska styrmedel inom miljöområdet. Myndigheterna skall redovisa sin utvärdering . Utskottet har inhämtat att en särskild utredare efter den genomförda utredningen skall ges i uppdrag att ta fram förslag till förändringar vad gäller befintliga ekonomiska styrmedel och nya styrmedel. Utskottet finner att beredningen bör avvaktas och avstyrker förslaget i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 27. Enligt handelsdirektivet skall för av utsläppsrätterna fördelas gratis. Medlemsstaterna får således fördela högst av utsläppsrätterna genom försäljning, exempelvis genom auktion, till marknadsvärdet. I samband med utskottets behandling av proposition 2003/04:31 Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter av växthusgaser uttalade utskottet stöd för uppfattningen att det finns betydande fördelar med auktionering vid fördelningen av utsläppsrätter särskilt som auktionering överensstämmer med principen om att förorenaren betalar. bör emellertid inte ensidigt införa auktion eller på annat sätt sälja av utsläppsrätterna på marknaden eftersom det är viktigt att den svenska konkurrensutsatta industrin får samma förutsättningar som dess europeiska konkurrenter. Som framgick av proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan bör dock aktivt verka för att handelsdirektivet ändras så att det blir obligatoriskt inom EU att auktionera eller på annat sätt sälja av utsläppsrätterna på marknaden. En gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt befintligt system missgynnar de företag och länder som mest aktivt arbetat med att minska utsläppen av växthusgaser. Därutöver bör verka för att handelsdirektivet ändras efterhand så att fördelning mot betalning blir möjlig för samtliga utsläppsrätter som tilldelas inom handelssystemet och att fördelning mot betalning blir obligatorisk för medlemsstaterna. Mot bakgrund av det anförda anser att utskottet att motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 25 och 2005/06:MJ47(kd) yrkande 6i allt väsentligt är tillgodosedda. Regeringen har i proposition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan anfört att aktivt kommer att verka för att, sedan hänsyn tagits till handelssystemets utvidgning, den sammanlagda tilldelningen till EU:s handlande sektor gradvis minskar. Även kommissionen har i ett meddelande förtydligat att handelssystemets potential bör utnyttjas bättre, för att åtagandet enligt Kyotoprotokollet skall kunna nås kostnadseffektivt. Den genomsnittliga tilldelningen på EU-nivå bör enligt kommissionen minska jämfört med tilldelningen . Utskottet delar regeringens uppfattning att tilldelningen bör bli mer restriktiv inom EU, både inför nästa handelsperiod och på och att det är viktigt att verkar för en sådan utveckling. För att handelssystemet skall fungera som ett effektivt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser krävs att tilldelningen är restriktiv. Det anförda innebär enligt utskottet att motionärernas i motionerna 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 5, 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 2 och 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 1(delvis) framförda förslag inför det fortsatta arbetet i allt väsentligt får anses tillgodosedda. Därmed föreligger inte något behov av riksdagsuttalande i denna fråga. När det gäller frågan om gemensam tilldelning och gemensamma fördelningsplaner inom EU vill utskottet anföra följande. Regeringen har i proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan framfört att det är önskvärt att så långt som möjligt harmonisera tillämpningen av handelsdirektivet. Utskottet delar regeringens bedömning att harmoniseringen i första hand bör ske genom förändringar av handelsdirektivet och därmed associerade EG-rättsakter. Det är oklart hur ett harmoniserat EU-övergripande system med fördelning mot betalning skulle anordnas. Eventuellt skulle de nationella fördelningsplanerna då inte längre behövas. I den utsträckning tilldelning kommer att ske enligt europeiska riktmärken kommer detta att kräva en EU-övergripande fördelningsplan för berörda sektorer. Utskottet konstaterar även att Europeiska kommissionen skall presentera en rapport som beskriver erfarenheterna av handelssystemet och som pekar ut inriktningen för den framtida utvecklingen av systemet. Kommissionen kan komma att föreslå ändrade tilldelningsprinciper i syfte att harmonisera dessa inom unionen. Mot bakgrund härav finner utskottet inte tillräckliga skäl för att gå motionärerna bakom motionerna 2005/06:MJ49 (c) yrkande 10 (delvis), 2005/06:U290 (m) yrkande 18 och 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 1 (delvis) till mötes. Motionerna avstyrks i berörda delar. När det gäller riktmärken har regeringen i proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minska klimatpåverkan bedömt att riktmärken varken är lämpliga eller möjliga att använda i någon sektor eller för någon produkt som metod för tilldelning av utsläppsrätter för , med undantag för malmbaserad stålproduktion. Enligt nämnda proposition är regeringens avsikt att i första hand verka för att direktivet ändras så att fördelning mot betalning blir möjlig. Om inte fördelning mot betalning blir aktuell för energisektorn för är någon form av harmoniserad tilldelning baserad på riktmärken tänkbar. Utskottet konstaterar att även frågan om riktmärken kan bli föremål för behandling i den rapport om utsläppshandeln som kommissionen skall lämna . Med vad som anförts föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ436 (mp) yrkande 1 (delvis) och 2005/06:MJ49 (c) yrkande 10 (delvis) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att handelsdirektivet innehåller regler om sparande av tillgodohavanden mellan handelsperioder (artikel 13.2 och 13.3). Detta regleras även i artiklarna 60 och 61 i registerförordningen (kommissionens förordning (EG) nr 2216/2004 av om ett standardiserat och skyddat registersystem i enlighet med och rådets direktiv /87/EG och och rådets beslut nr 280/2004/EG). För utsläppsrätter som inte använts får medlemsstaterna själva bestämma om ett sparande skall vara tillåtet. För svenskt vidkommande har bestämts att det inte skall vara tillåtet att spara utsläppsrätter från till nästa period (prop. 2004/05:18 s. 54-56). För kommande handelsperioder, dvs. med början från , gäller enligt artikel 61 i registerförordningen att utsläppsrätter som inte använts skall sparas till nästa handelsperiod. I proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan föreslås att lagen om handel med utsläppsrätter kompletteras upplysningsvis med en hänvisning till nämnda bestämmelser i registerförordning. I proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan föreslås att tilldelningen för liksom för föregående handelsperiod baseras på ett genomsnitt av de historiska utsläppen . Att använda dessa år som fördelningsgrundande för befintliga anläggningar bedöms fortfarande utgöra en rimlig avvägning mellan hänsyn till tidigare vidtagna åtgärder och ekonomisk tillväxt . Att använda dessa år som grund för tilldelning innebär således att utsläppsminskningar som åstadkommits under innevarande handelsperiod och sådana som åstadkoms under själva inte påverkar tilldelningen till anläggningsinnehavaren för . Mot denna bakgrund finner utskottet inte tillräckliga skäl för att gå motionärerna bakom motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 24 till mötes. Motionen avstyrks i berörd del. I motion2005/06:MJ49 (c) yrkande 11förordas att möjligheterna att införa ett system med vita certifikat och hur detta skall kunna samverka med handelssystemet med utsläppsrätter och koldioxidskatt bör utredas. Även i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 10föreslås att ett system med vita certifikat skall utredas. Elproducenter med leveransplikt kan ha incitament att hjälpa kunder att minska sin elanvändning då detta är billigare än att bygga ny kapacitet. Ett negativt resultat av avregleringen av elmarknaden är att elproducenter förlorat detta incitament. Ett incitament för minskad elanvändning kan återskapas genom ett system där kraftföretag åläggs att köpa in certifikat från projekt för eleffektivisering, s.k. vita certifikat. Vita certifikat är benämningen på ett marknadsbaserat styrmedel för energieffektivisering. Det har omnämnts som ett eventuellt framtida instrument av Europeiska kommissionen i förslaget till och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (KOM/2003/0739 slutlig, COD 2003/0300) liksom i grönboken om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre (KOM[2005] 265 slutlig). Utskottet anser att vita certifikat är ett intressant nytt ekonomiskt styrmedel. Förutsättningarna för ett system med vita certifikat i utreds inom . Som framgår av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1) bör dessa utredningsinsatser fortsätta också . Utskottet anser att resultatet av utredningen bör avvaktas. Därmed föreslås att motionerna 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 10 och 2005/06:MJ49 (c) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker bl.a. med hänvisning till det europeiska programmet mot klimatförändringar ett motionsyrkande (kd) om att klimatfrågorna skall diskuteras inom samtliga . Ett motionsyrkande (fp) om ett klimatbaserat energiskattesystem avstyrks bl.a. med hänvisning till den pågående reformeringen av näringslivets energibeskattning. Ett yrkande (mp) om koldioxidrelaterad registreringsskatt avstyrks med hänvisning till att skatteutskottet avstyrkt ett yrkande om att införa en sådan skatt. Vidare avstyrks ett yrkande (mp) om skatteändringen för särskilt effektiv kraftvärme med hänvisning till vad regeringen anför ekonomiska vårproposition. Slutligen avstyrks två yrkanden (v, mp) om klimatinvesteringsprogrammet. Jämför reservationerna 44 (fp), 45 (mp) och 46 (mp). EU:s program mot klimatförändringar Enligt motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 21 börSverige verka inom EU för att klimatfrågorna diskuteras inom samtliga berörda politikområden. Trots att klimatförändringarna får konsekvenser för en rad samhällsområden betraktas de fortfarande i första hand som ett miljöproblem och räknas därmed som miljöministrarnas ansvar. Detta snäva synsätt måste ändras i både och EU, anser motionärerna. Som regeringen framhåller är EU ledande i de internationella klimatförhandlingarna. I syfte att säkerställa att åtagandena under Kyotoprotokollet nås lade Europeiska kommissionen fram det europeiska programmet mot klimatförändringar (European Climate Change Programme, ECCP, KOM[2001] 580). I programmet identifierades de mest verkningsfulla och kostnadseffektiva åtgärderna på EU-nivå. Efter att rådet och parlamentet givit sitt stöd åt programmet har Europeiska kommissionen lagt fram ett antal förslag till direktiv och annan lagstiftning som bidrar till att minska EU:s samlade utsläpp av växthusgaser. Exempelvis har kommissionen lagt fram förslag till direktiv om projektbaserade flexibla mekanismer, främjande av kraftvärme, byggnaders energiprestanda, ekodesign för energiförbrukande produkter, energitjänstedirektivet, främjande av biodrivmedel i transportsektorn och en förordning om fluorerade gaser. Flera av dessa rättsakter har redan antagits av rådet och . Som framgår av propositionen har kommissionen inlett arbetet med ett andra steg för ECCP. Ett antal arbetsgrupper med representanter från olika intressenter skall tillsättas för att utarbeta nya förslag till gemensamma och koordinerade åtgärder. Utskottet konstaterar att åtgärderna till följd av ECCP berör en rad olika sektorer inom EU och att programmet som sådant gäller för hela EU. Som redovisats tidigare i betänkandet har EU antagit klimatmål för hela unionen både på lång och medellång sikt. Klimatfrågor diskuteras således inom ett antal olika rådskonstellationer. Med det anförda finner utskottet att syftet med motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 21 i allt väsentligt är tillgodosett. Motionen avstyrks i berörd del. I motion 2005/06:MJ46 (fp) förespråkas ett klimatbaserat energiskattesystem. Enligt motionärerna skulle det vara principiellt riktigare att inte ha någon särskild energiskatt på energianvändning utan i stället skattebelägga de anläggningar som ger upphov till miljöskador. I första hand skulle de koldioxidutsläpp som orsakas av en del anläggningar omfattas. I ett längre perspektiv bör även utsläpp av metan och eventuellt andra gaser som orsakas i vattenkraftdammar och torvmossar kunna tas med. Dessa frågor bör utredas närmare både i ett nationellt och i ett internationellt perspektiv, så att en bättre miljöstyrning kan uppnås (yrkande 28). En koldioxidrelaterad registreringsskatt bör införas , anförs i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 16. Syftet är att nya bilar skall bli mer bränslesnåla. tillhör den minoritet av länder som inte har registreringsskatt, påpekar motionärerna. Enligt motionens yrkande 23 väcker propositionens otydlighet beträffande fossilgas frågor om beslutet angående skattelindring för särskilt effektiva kraftvärmeverk. Underlaget till förslaget har i efterhand visat sig vara otillräckligt, anser motionärerna. Det kan inte uteslutas att skatteändringen tolkas som en signal om att regeringen ändå vill satsa på fossilgas och den kan därmed få en avledande effekt. Skatteändringen bör därför utvärderas närmare med avseende på den klimatpolitiska signal- och styreffekten, kostnadseffektivitet samt konkurrensen mellan energislag. När det gäller motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 28 om ett klimatbaserat energiskattesystem vill utskottet anföra följande. Som framgår av propositionen bedriver regeringen ett arbete med att reformera näringslivets energibeskattning. Ett reformerat system skall enligt regeringen bidra till att effektivisera energianvändningen inom näringslivet och bidra till en miljöstyrning som de svenska företagens konkurrenskraft värnas. Reformeringen syftar även till att gynna användningen av biobränslen, skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el samt förenkla energiskattesystemet och ge det en långsiktigt stabil grund. I reformarbetet ingår att skapa mer enhetliga regler för energibeskattningen för att komma till rätta med de skillnader som finns inom näringslivet samt att anpassa nuvarande regelverk till energiskattedirektivet. Ett reformerat energiskattesystem bör enligt regeringen också kunna utgöra en god plattform för fortsatt skatteväxling inom området. har i betänkande 2005/06:SkU20 avstyrkt ett motionsyrkande med samma innebörd som den nu aktuella motionen. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. fann mot bakgrund av den pågående reformeringen av energibeskattningen, som ställt sig bakom, inte anledning att närmare gå in på motionen. Miljö- och jordbruksutskottet har ingen annan uppfattning än skatteutskottet och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 28. Beträffande förslaget i motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 16 om att en koldioxidrelaterad registreringsskatt bör införas vill utskottet hänvisa till att skatteutskottet i betänkande 2005/06:SkU15 avstyrkt ett motionsyrkande om att införa en sådan skatt.