bet · GT01KU20 · 2006-01-01 00:00:00 — 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) utveckling och anskaffning av en tredje delserie av JAS Gripen innefattande flygplan, beväpning och övrig utrust- ning för ytterligare fyra flygdivisioner. betänkande 2001/02:FöU2 Försvarsbeslut 2004 I betänkandet behandlade försvarsutskottet bl.a. ett förslag i regeringens proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av försvaret om att regeringen skulle bemyndigas att i exportstödjande syfte överlåta eller upplåta mate- riel som på lång sikt inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga (punkt 1). föreslog i betänkandet att skulle lämna ett sådant bemyndigande (punkt 18). Utskottet uttalade därvid föl- jande (s. 110): har efter förslag av regeringen beslutat att stridsflygförban- den skall inriktas mot åtta divisioner JAS 39 . Regeringen anför att har beställt ca 200 flygplan JAS 39 Gri- pen. Av dessa kommer ca 40 flygplan ur delserie 1 och 2 inte att behövas. Dessa plan bör kunna överlåtas eller upplåtas till utländska kunder. Utskottet har sålunda ingen erinran mot vad regeringen anför och föreslår därför att bemyndigar regeringen att i exportstöd- jande syfte överlåta eller upplåta materiel som på lång sikt inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga (förslag 1). följde utskottet (rskr. 2001/02:91). betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 I betänkandet behandlade försvarsutskottet bl.a. ett förslag i regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar om att regeringen skulle bemyn- digas att i export- eller säkerhetsbefrämjande syfte genom internationella samarbeten överlåta eller upplåta materiel som inte behövs för Försvars- maktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för bestämd tid (punkt 2). I propositionen anfördes om exportstöd bl.a. följande (s. 132 f.): Uthyrning eller försäljning av försvarsmateriel, som på kortare eller inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga, blir allt vanligare till exportkunder. En uthyrning kan också vara ett sätt att inleda ett mer omfattande köp av utrustning. 2001/02:10 föreslog regeringen att materiel som inte långsiktigt behövdes för För- svarsmaktens operativa förmåga skulle kunna säljas eller hyras ut i exportstödjande syfte. ställde sig i betänkande 2001/02: FöU2 bakom detta förslag. Regeringen menar att de skäl som togs upp i denna proposition är giltiga, men att omfattningen av för- säljning och uthyrning kan komma att öka på grund av en minskande insatsorganisation. Regeringen bedömer att till exempel ett antal strids- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL fordon 90 och stridsvagnar också skulle kunna bli aktuella. Försvars- maktens behov av flygplan JAS 39 i insats- och grundorganisationen är enligt regeringens bedömning ca 143 stycken. Därmed bör något fler flygplan kunna användas i exportstödjande eller säkerhetsfräm- jande syfte än regeringen angav i prop. 2001/02:10. Försvarsmakten bör också ha möjlighet att kunna upplåta materiel till andra nationer i syfte att etablera eller underlätta internationella sam- arbeten. Regeringen menar vidare att leasing och försäljning av kvalifi- cerad materiel som inte behövs för den operativa förmågan även bör kunna ske till i verksam industri i exportstödjande syfte. Enligt regeringens mening bör försäljning eftersträvas före leasing oavsett om köparen är ett annat land eller i verksam försvarsindustri. Exportstödet bör enligt regeringens mening främst koncentreras mot valda nischområden. föreslog i betänkandet att med bifall till propo- sition 2004/05:5 punkt 2 skulle bemyndiga regeringen att i exportstöd- jande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sälja eller hyra ut försvarsmateriel som inte längre behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (punkt 1 i)). Utskottet uttalade därvid följande (s. 203): Regeringen föreslår i propositionen att bemyndigar reger- ingen att i exportstödjande eller i säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sälja eller hyra ut försvarsmateriel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (förslag nr 2). Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:FöU2) ställt sig bakom ett liknande förslag från regeringen och föreslår därför att med bifall till propositionens förslag i denna del lämnar det begärda bemyndigandet till regeringen. Vid kammardebatten av betänkandet återförvisades ärendet till utskottet (prot. 2004/05:51). fann inte anled- ning att ändra de ställningstaganden som gjordes i betänkande 2004/05: FöU4 (bet. 2004/05:FöU5). följde utskottet, vilket skedde genom beslut (rskr. 2004/05:143). Anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Av budgetpropositionerna för 20042006 framgår att anslaget finansierar bl.a. åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksam- het (prop. 2003/04:1 utg.omr. 6 s. 85, prop. 2004/05:1 utg.omr. 6 s. 64, prop. 2005/06:1 utg.omr. 6 s. 90). I Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar (BU 06/SR) beslutat anges bl.a. att leveranserna av JAS 39 till är kostnader som inte tillför någon försvarseffekt (s. 1 f.). 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Enligt 9 kap. 8 § regeringsformen står statens medel och dess övriga till- gångar till regeringens disposition, dock med undantag för tillgångar avsedda för eller dess myndigheter eller tillgångar som i lag har avsatts för särskild förvaltning. Som statsmedel räknas penningmedel och andra likvida tillgångar samt fordringar av kortfristig natur. Statens övriga tillgångar utgörs av annan statlig egendom, såväl fast som lös, än statsme- del (och , Grundlagarna med tillhörande författningar, 1980, s. 326). Ordet disposition är avsett att innefatta både förvaltningsåtgärder rättsliga och faktiska och förfogandeåtgärder, såsom avhändelse och pantsättning (prop. 1973:90 s. 346). För dispositionen gäller dock ett antal restriktioner. Beträffande statsme- del föreskrivs i 9 kap. 2 § regeringsformen att dessa inte får användas på annat sätt än har bestämt. Det är främst genom att anvisa anslag som bestämmer hur statens medel skall användas. Statsbudge- tens anslag utgör därför viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål. I fråga om förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den fastställer enligt 9 kap. 9 § regeringsformen grunder i den omfatt- ning som behövs. Villkor av olika slag som beslutats vid budgetregle- ringen (se 9 kap. 3 §) har även betydelse för dispositionen av den statliga egendomen. Regeringen måste vid dispositionen rätta sig efter vad som är föreskrivet i lag, liksom vad som följer av avtal som staten träffat eller andra förpliktelser (och , a.a. s. 327). I förarbetena har vidare anförts att det av bestämmelsen får anses följa att egendom som har anskaffats för medel anvisade av inte får disponeras på sätt som strider mot anslagsbeslut. I motiven har också erinrats om att bestämmelsen inte syftar till att ändra den praxis som innebär att egen- dom som har förvärvats enligt beslut för att vara statsegendom inte ansetts kunna säljas utan hörande. Därvid anfördes att obrukbar eller obehövlig materiel kan försäljas men att reger- ingen inte ensidigt genom försäljning av materiel torde kunna reducera t.ex. den av beslutade försvarsorganisationen (prop. 1973:90 s. 348). I 9 kap. 10 § regeringsformen föreskrivs att regeringen inte utan riksda- gens bemyndigande får ta upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. I 1214 §§ lagen (1996:1059) om statsbudgeten finns bestämmelser om befogenheter för regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser enligt 9 kap. 10 § regeringsformen. Enligt 13 § får regeringen ikläda staten sådana ekonomiska förpliktelser som är nödvändiga för att den löpande verksamheten skall fungera tillfreds- ställande. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL För det ändamål och med högst det belopp som bestämmer får regeringen enligt 14 § ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden. När det finns särskilda skäl får åtagandet enligt bestämmande göras utan att beloppet begränsas. För ett åtagande av detta slag skall enligt 15 § en avgift tas ut. Avgiftens storlek skall motsvara statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksda- gen för ett visst åtagande beslutar annat. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om avgiftens storlek. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: Vilka överväganden har legat till grund för bedömningen att den aktu- ella överenskommelsen med inte krävt godkän- nande? I svaret bör särskilt kommenteras vad som anförs i granskningsanmälan om att det kan ifrågasättas om regeringen genom överenskommelsen iklätt staten ekonomisk förpliktelse som krävt riks- dagens godkännande. Hur förhåller sig den aktuella överenskommelsen till de ändamål och villkor som har ställt upp för användningen av statens medel? I svaret bör även belysas hur överenskommelsen har inverkat på Försvarsmaktens förmåga att fullgöra sina uppgifter i fråga om mili- tärt försvar av . Som svar har översänts en inom Försvarsdepartemen- tet upprättad promemoria (bilaga A1.3.2). Av promemorian framgår bl.a. följande. Den aktuella överenskommelsen, som ingåtts enligt 10 kap. 1 § regeringsformen, avser en tidsbegränsad upplåtelse mot vederlag. Det har bedömts att den överenskommelsen med inte innehåller några eko- nomiska förpliktelser som medför nu till sitt slag kända utgifter för staten, vilka inte beslutat om. I denna överenskommelse, liksom i andra överenskommelser, finns stadganden som innebär en fördelning av risk mel- lan avtalsparterna. I överenskommelsen med har den ekonomiska risken för den svenska staten beaktats vid utformningen av de ekonomiska villkoren. har fattat beslut om inriktningen för Försvarsmakten, bl.a. avseende myndighetens materialförsörjning. Detta har skett genom bemyn- digande rörande anslag 6.2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Regeringen har använt anslaget utifrån de beslut som riks- dagen har fattat avseende anskaffning av JAS 39 . Överenskommel- sen med har inte påverkat de ändamål och villkor avseende anslaget som har beslutat om. Aktuella flygplan har levererats till Försvarsmakten, och Försvarsmakten äger alltjämt dessa flygplan. JAS 39 C/D-flygplanen som upplåtits till behövs för Försvars- maktens långsiktiga operativa förmåga. Försvarsmakten har emellertid bedömt att en tioårig överenskommelse med rörande JAS 3 C/D 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL har ett sådant värde, t.ex. avseende ökad internationell förmåga, att den påverkan på leveranser som överenskommelsen innebär kan hanteras. Flyg- planen skall efter upplåtelsen återlämnas till Försvarsmakten. Det beslut som regeringen fattade med bl.a. bemyndigande för att inleda förhandlingar med avseende JAS 39 baserade sig bl.a. på Försvarsmaktens bedömning att påver- kan av överenskommelsen kan hanteras. Försvarsmaktens budgetunderlag innehåller bl.a. Försvarsmak- tens bedömning av vilken operativ förmåga som Försvarsmakten har och uppgifter om vilka resurser som Tjeckienaffären har tagit i anspråk. Reger- ingen har förlitat sig på uppgifterna i Försvarsmaktens budgetunderlag och inte funnit skäl att göra någon annan bedömning av den opera- tiva förmågan än Försvarsmakten, nämligen att Försvarsmakten kommer att uppfylla kraven på operativ förmåga för flygstridskrafterna. Denna bedömning återspeglas i regeringens budgetproposition , vilken beslutade . Genomförandet av affären med tar visserligen i anspråk resur- ser hos Försvarsmakten. Detta får emellertid Försvarsmakten full kostnads- täckning för och affären innebär inte att försvarseffekten har nedgått eller påverkats. Utskottet har genom en kompletterande skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: I budgetpropositionen anges att den totala flygtiden på fram- för allt JAS 39C har minskat något jämfört med föregående år på grund av exportåtaganden gentemot (prop. 2005/06:1 utg.omr. 6, s. 23). Hur har de aktuella exportågandena gentemot Tjeck- ien mera specifikt påverkat aktiviteter inom Försvarsmakten? I en inom Försvarsdepartementet upprättad promemoria, som översänts till utskottet , anges bl.a. att överenskommelsen med innehåller stadganden som innebär fördelning av risk mellan avtalsparterna. På vilket sätt har den ekonomiska risken beak- tats vid utformningen av de ekonomiska villkoren i avtalet? I den nämnda promemorian anges också bl.a. att Försvarsmakten får full kostnadstäckning för de resurser som till följd av affären tas i anspråk hos Försvarsmakten. Omfattar denna kostnadstäckning även sådana kostnader som är förknippade med avskrivning av anläggnings- tillgångar som upplåtelsen avser? I förekom- mande fall bör av svaret framgå skälen till varför kostnadstäckningen inte omfattar sådana kostnader. I svaret bör även specificeras vilka kostnader som Försvarsmakten får kompensation för. Vem disponerar över det vederlag som staten erhåller för upplåtelsen? Hur redovisas den inkomsten? Som svar har översänts en inom Försvarsdepartementet upprättad promemoria (bilaga A1.3.3). Av svaret framgår bl.a. följande. Exportåtaganden gentemot har påverkat aktiviteter inom Försvars- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL makten på så sätt att Försvarsmaktens ombeväpning till JAS 39 C slutförs än vad som ursprungligen var planerat. Detta beror dels på att flygplanen förts från Försvarsmakten på grund av den aktuella över- enskommelsen med , dels på att en del av Försvarsmaktens utbild- ningsresurser för omskolning av flygförare och tekniker åtgått till åtagandet gentemot . Regeringen, som har utgått från Försvarsmak- tens budgetunderlag , har inte funnit skäl att göra någon annan bedömning än Försvarsmakten, nämligen att Försvarsmakten uppfyllt kra- ven på operativ förmåga för flygstridskrafterna. Detta innebär att Försvars- maktens förmåga att upprätthålla och hävda svenskt territorium, samt att fullgöra åtaganden avseende beredskap för stridsflygförband som anmälts till internationella styrkeregister (Swafrap 39), har uppfyllts. Det är den tjeckiska staten som är betalningsansvarig, vilket medför att risken för utebliven betalning på grund av bristande betalningsförmåga är liten. I övrigt finns bl.a. sedvanliga villkor om valutasäkring, dröjsmålsrän- tor och straffavgifter m.m. Vidare finns en viss projektreserv för täckande av ett eventuellt underskott. Försvarsmakten erhåller inga leasingintäkter. betalar samtliga leasingavgifter till FMV, som på detta sätt får kompensation för bl.a. avskrivningar. Försvarsmakten får i sin tur ersättning från FMV i enlighet med ett avtal mellan de två myndigheterna. I denna ersättning ingår inte någon kompensation för avskrivningar, däremot ingår ersättning för föl- jande kostnader: del av kostnad för anläggningstillgångar och stödsystem, uttagen flygtid på Försvarsmaktens flygplan (flygtimkostnad kopplad till underhålls- och materielkostnader), övriga underhålls- och materielkostnader, personalkostnader (grundlön, övriga tillägg, hemresor m.m.), drivmedel för flygverksamhet i , overheadkostnader (lokaler, administration m.m.) samt övriga uppkomna kostnader, t.ex. basmateriel och publikationer. Det vederlag som staten erhåller för upplåtelsen disponeras av FMV. En del av intäkterna som beloppsmässigt motsvarar avskrivningskostnaderna redovisas mot inkomsttitel Övriga inkomster av statens verk- samhet. Utskottet har hållit en utfrågning med försvarsminister (bilaga B5). Vid utfrågningen framkom bl.a. följande. Kost- naden för inköp av de aktuella flygplanen har avräknats mot Försvarsmak- tens materielanslag. har därefter ingått ett avtal med , enligt vilket flygplanen har leasats ut till . För detta får ersättning som tillförs statskassan. Flygplanen tillhör dock fortfarande Sve- rige. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringen har redovisat för att materielan- slaget också avser exportansträngningar. Mot detta har inte haft Det har understrukits av att det är viktigt och betydelsefullt att så sker. Överenskommelsen mellan avser en tidsbegränsad upplåtelse av svensk statsegendom, som har anskaffats för medel anvisade har vid /02 bemyndigat regeringen att i export- stödjande syfte överlåta eller upplåta materiel som på lång sikt inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga. bemyndigande beslutat om utökade möjligheter till försäljning och uthyrning av försvarsmateriel som kan avvaras för en Av svar från framgår att de flygplan som har upplå- tits till behövs för Försvarsmaktens långsiktiga operativa för- Vad som framkommit vid granskningen kan emellertid inte läggas till grund för att slå fast att regeringen eller någon av dess företrädare för- anstaltat om en överenskommelse som, då den ingicks, varit oförenlig med de villkor som ställt upp för förfogandet över den ifrågavarande egendomen. Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande av utskottet. 1.4 Handläggningen av svenskt deltagande i projektet I en anmälan till , bilaga A1.4.1, begärs att utskottet granskar försvarsministerns handläggning av frågan om ett svenskt delta- gande i det projekt som avser framtagningen av ett obemannat stridsflyg- plan tillsammans med . I anmälan anförs bl.a. att partier inte har beretts möjlighet att bilda sig en uppfattning om svenskt deltagande i projektet är önskvärt. Till grund för granskningen har bl.a. legat två promemorior upprättade inom Försvarsdepartementet, bilagorna A1.4.2 och A1.4.3. skrivelser med tillkännagivande till regeringen har uttalat sin syn på tillkännagi- vanden av till regeringen, dvs. uttalanden av konstitutionellt icke- bindande slag. I betänkande 2002/03:KU29 anförde utskottet att det 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL förutsatte att regeringen hörsammar dessa tillkännagivanden och att den redovisar sina bedömningar om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riksdagsbe- slutet måste det enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riks- dagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till , bör den enligt utskot- tets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter (s. 20 f.). I betänkande 2003/04:KU21 upprepade utskottet sitt ställningstagande (s. 17 f.). Utskottet framhöll även vikten av att det särskilt i fråga om längre tidsutdräkter ges fullgod information om orsakerna för tidsutdräk- terna och att informationen självfallet bör kunna ges också i andra samman- hang än i den årliga skrivelsen med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (s. 20). betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 I försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 föreslog utskottet (s. 12) att skulle ge till känna för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om inflytande på materielförsörjningen. I sammanhanget hade försvarsutskottet därvid anfört bl.a. följande (s. 199). Utskottet utgår från att regeringen utvecklar redovisningar och framställ- ningar till så att inflytande över materielförsörj- ningen tillgodoses i enlighet med vad utskottet här har anfört. bör således genom formella ställningstaganden godkänna utveckling och anskaffning av viktigare materielprojekt. Som bakgrund till regeringens förslag till skall skälen till utvecklingen eller anskaffningen redovisas liksom vilka operativa behov som skall tillgo- doses. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna Vid kammardebatten med anledning av betänkan- det återförvisades ärendet till utskottet (prot. 2004/05:51). fann inte anledning att ändra de ställningstaganden som gjordes i betän- kande 2004/05:FöU4 (bet. 2004/05:FöU5). följde utskottet, vil- ket skedde genom beslut (rskr. 2004/05:143). Av protokoll (prot. 2004/05:36) från försvarsutskottets sammanträde framgår att försvarsminister och militärsakkun- ninge vid sammanträdet informerade om arbetet i Försvars- departementet med att förbättra underlaget till försvarsutskottet i materiel- frågor och om ett kommande regeringsbeslut om samarbetsavtal med andra länder om obemannad flygfarkost. Vidare anges i protokollet att ledamöter- nas frågor besvarades. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL På begäran av (), (), () och (), fogades följande anteckning till protokollet: Inför förestående regeringsbeslut om svenskt deltagande vid utveckling av den s.k. UCAV:en redogjorde försvarsminister kort- fattat för projektet. Ett enigt försvarsutskott har vid upprepade tillfällen påtalat att vikti- gare materielprojekt inom Försvarsmakten bör underställas . Så skedde inte i samband med det försvarspolitiska beslutet och ej heller . I avvaktan på att regeringen föreslår en modell för ställningstagande i denna del faller ansvaret för anskaffning och utveckling helt på regeringen själv. Att försvarsministern, någon dag före ett planerat regeringsbeslut, väljer att muntligen informera för utskottet om ett enskilt projekt och dess avsikter innebär inte på något sätt att blivit delaktig. Regeringen bemyndigade genom beslut (Fö2005/1467/MIL) Försvarsmakten att beställa utveckling av demonstra- tor av obemannad stridsflygfarkost Neuron. Kostnaden skall enligt beslutet uppgå till prisläge. Enligt beslutet skall kostnaden belasta anslag 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och tek- nikutveckling och tas inom ramen för planerad JAS 39-verksamhet. Av regeringsbeslutet framgår att tecknade en avsiktsför- (LoI) med om utveckling av en demonstrator för en obemannad stridsflygfarkost. Förhandlingar om ett bilateralt avtal (MoU) slutfördes gällande bl.a. fördelningen av arbete och kostnader mel- lan industrierna, främst och franska . Därutöver deltar i projektet även , , , och . Hemställan om att få ingå avtalet hade därefter inlämnats av För- svarets materielverk till . Vidare framgår det av beslutet att Försvarsmakten i en skrivelse till regeringen med senare gjord komplettering hemställt om bemyndigande att få beställa utveckling av en demonstrator för en obeman- nad stridsflygfarkost kallad Neuron i syfte att vidmakthålla och utveckla JAS 39 . Principen om rätt att bestämma om hur statens medel skall användas kommer till uttryck i 1 kap. 4 § regeringsformen. Statens medel omfattar pengar och andra likvida tillgångar samt kortfristiga fordringar (prop. 1973:90 s. 332). Denna princip utvecklas närmare i bestämmelser i 9 kap. Om användningen av statsmedel för skilda behov bestämmer riksda- gen enligt 2 § genom budgetreglering, som innebär att för närmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annan period bestämmer till vilka belopp statsinkomsterna skall beräknas och anvisar anslag till angivna ändamål. Besluten härom upptas i en stats- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL budget (3 §). kan dock besluta att statsmedel skall tas i anspråk i annan ordning. Här avses s.k. specialdestination, dvs. att särskilda medel, vid sidan om eller i anslutning till statsbudgeten, tas i anspråk för speci- ella ändamål. I 9 kap. 2 första stycket slås uttryckligen fast att anslagen inte får använ- das på annat sätt än har bestämt. I rätt att bestämma över användningen av statsmedel finns inga i grundlag inbyggda spärrar. är alltså oförhindrad att sätta vilka villkor den vill vid angivan- det av anslagsändamålet, dock givetvis under den förutsättningen att villko- ren står i organiskt samband med anslagsändamålet i fråga. Å andra sidan är det ingenting som hindrar att underlåta att specificera ansla- gen och i stället ge stora klumpanslag, dvs. i praktiken ge regeringen vidsträckta bemyndiganden (och , Grundla- garna med tillhörande kommentarer, 1980, s. 313). Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: Vilka åtgärder har vidtagits för att hörsamma tillkännagivandet av riks- angående inflytande på mate- rielförsörjningen (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) med avseende på det beslut som regeringen fattat ?