bet · GT01UbU5 · 2006-01-26 00:00:00 — Man menar att många invandrade tvingas välja bort svenskundervisning för invandrare (sfi) av ekonomiska skäl sedan timersättningen för vuxna som deltar i sådan undervisning tagits bort. Två motioner behandlar möjligheterna att erhålla studiemedel vid folkhögskolestudier. I motion 2005/06:Kr214 (fp) yrkande 4 menar motionärerna att CSN:s bedömningar om vilka utbildningar som är eftergymnasiala är för snäva, något som har betydelse för möjligheterna för studerande under att erhålla studiemedel. En genomgripande översyn bör därför göras av hur eftergymnasial utbildning vid folkhögskolor definieras och vilka kurser som skall anses som eftergymnasiala. I motion 2005/06:Kr333 (kd) yrkande 3 menar motionären att studiemedelssystemet behöver reformeras så att studenter ges ekonomiska förutsättningar att välja studier vid folkhögskola. I motion 2005/06:Kr281 yrkande 7 menar att elitidrottare måste ges bra villkor för att kunna kombinera högskolestudier med elitidrott. Motionärerna anser att elitidrottare bör kunna ges dispens för en mer långsam studietakt och ändå erhålla studiemedel liksom att studiemedel också bör kunna utgå än tolv terminer. De måste också ges möjlighet att byta studieort för att på bästa sätt kunna kombinera idrottsutövande med en god utbildning, och det s.k. ortsföreträdet bör därför återinföras. I motion 2005/06:N474 (m, fp, c, kd) yrkande 21 föreslås att svenska studenter skall kunna få stöd för att resa över om de växlar mellan ett svenskt och ett danskt universitet. I motion 2005/06:Ub272 (m) yrkas att studiemedelsbeloppet för studerande vid universitets utlandsförlagda filial bör anpassas till kostnadsläget utomlands. Motionärerna menar att de studerande på denna utbildning diskrimineras genom att de får lägre studiemedelsbelopp än de som antagits vid utländska universitet. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. fanns det inom studiestödssystemet en möjlighet att erhålla timersättning för deltagande i svenskundervisning för invandrare på grund av förlorad arbetsinkomst. I proposition 1997/98:1 (utgiftsområde 15) förslog regeringen att timersättningen skulle avskaffas. Man framhöll att nyanlända flyktingar och andra invandrare normalt oftast deltar i sfi innan förvärvsarbete blir aktuellt. För kostnader i samband med flyktingmottagandet får kommunerna ett särskilt statsbidrag. Bidraget utgör ersättning för bl.a. försörjningsstöd till flyktingarna . De invandrare som deltar i sfi och som inte omfattas av flyktingmottagandet har i många fall vistats i och borde enligt regeringen erbjudas samma studiestöd som övriga vuxenstuderande. Studier i t.ex. komvux kan i viss utsträckning kombineras med deltagande i sfi och då tillgodoräknas i studieprogrammet. Utskottet delade regeringens uppfattning (bet. 1997/98:UbU2). Utskottet anser att de skäl som angavs då den speciella timersättningen togs bort är giltiga. Frågan om studiemedel vid folkhögskolestudier behandlades i betänkande /05:UbU14. Utskottet anförde följande. Studiestöd lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar i som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (3 kap. 2 § studiestödslagen). För studierpå grundskole- och gymnasienivå kan studiestödlämnas för dem som är , dvs. från det tillfälle när eleven kan få studiehjälp. Utskottet ansåg - liksom nu - att det är en lämplig ordning, eftersom det inte är rimligt att en ung person skall skuldsätta sig för sådana studier som normalt bedrivs med studiehjälp i gymnasieskolans form och med föräldrarna som i princip ansvariga för elevens försörjning. För elever som fyllt är det möjligt att erhålla studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå i kommunala vuxenskolan. För det fall att en studerande är och antagits till en eftergymnasial utbildning vid en folkhögskola har han eller hon rätt till studiemedel om det är en godkänd utbildning. Bedömningen av kvalitet och nivå på utbildningar som bedrivs i enskild regi och där anordnaren vill få statlig tillsyn och eventuellt statsbidrag och deltagarna rätt till studiestöd görs av respektive . Utskottet är, liksom tidigare, inte berett att förorda någon annan ordning. Också motsvarande yrkande om villkoren för elitidrottare behandlades i betänkande /05:UbU14. Utskottet anser - liksom då - att idrottsutövning inte bör föranleda större skuldsättning för studenten är normalt, vilket skulle bli konsekvensen om motionärernas förslag genomförs. Ytterligare en invändning mot motionärernas förslag är att idrottsutövning på elitnivå enligt utskottets mening inte bör finansieras genom studiemedelssystemet. I fråga om ortsföreträde konstaterar utskottet att har funnit att sådant inte är förenligt med gällande bestämmelser om antagning till grundläggande högskoleutbildning. När det gäller yrkandet om resebidrag för resor över hänvisar utskottet till möjligheten att erhålla merkostnadslån (3 kap. 15 § studiestödslagen). Reglerna innebär bl.a. att det är möjligt att låna till kostnader för en tur- och returresa från till studielandet per kalenderhalvår eller till resor i ett annat nordiskt land (8 kap. 11 och 12 §§ CSNFS 2001:1). Utskottet anser inte - liksom i betänkande 2004/05:UbU14 - att det finns anledning att behandla resor över på annat sätt än andra resor som studenter gör i samband med studierna. Slutligen behandlade utskottet motsvarande yrkande vad gäller studiemedelsbeloppet för studerande vid universitets utlandsförlagda filial i betänkande 2003/04:UbU5. Utskottet ansåg inte att skulle göra något uttalande om att CSN borde ändra de regler som verket, i enlighet med av regeringen givet bemyndigande, har utfärdat. Reglerna innebär att en förutsättning för att få studiemedelsbeloppet anpassat till kostnadsläget utomlands är att man är antagen till studier vid ett utländskt universitet. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandet som avser social snedrekrytering med hänvisning till pågående insatser. I motion 2005/06:UbU579 (s) pekar motionären på att trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskar är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Motionären menar att det är viktigt att det finns ekonomiska villkor som skapar förutsättningar för studier. Utskottet föreslår att motionsyrkandet avslås. Studiemedelssystemet som infördes innehöll en rad förändringar som skulle kunna påverka rekrytering till studier genom studiemedel, bl.a. bidragets ökade andel av totalbeloppet, det högre bidraget och tilläggslån. infördes tilläggsbidrag för studerande med barn. Enligt redovisningar (Årsrapport ) har andelen studenter med arbetarbakgrund ökat från av alla nybörjare i . skulle krävas för att gruppen skulle vara representerad i samma grad bland studenterna som i befolkningen i motsvarande ålder. I propositionen 2005/06:162 Ny värld - ny högskola redovisar regeringen att arbetet med breddad rekrytering kommer att ges fortsatt stöd och att uppgifterna för Myndigheten för bör vidgas till att omfatta frågor rörande stöd för breddad rekrytering. Redan pågår en mängd aktiviteter för att bredda rekryteringen till högskolan. Många högskolor arbetar t.ex. med språkverkstäder och mentorsprojekt. I gymnasieskolan får elever kontakt med högskolestudenter via ambassadörsprojekt och läxhjälpsprojekt. Utskottet vill också hänvisa till att regeringen i nämnda proposition betonar att en aktiv studievägledning är ett viktigt inslag för att stödja studenter i deras studieval samt till det uppdrag för att stimulera fortsatta aktiviteter för breddad rekrytering som Myndigheten för kommer att få. Utskottet behandlar propositionen under innevarande . Studenter och de sociala trygghetssystemen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om trygghetssystemens anpassning till studerande och om tillsättande av en studiesocial utredning. Vidare bör yrkandena om förändringar i reglerna om studiemedel vid graviditet och sjukdom avslås. I huvudsak hänvisas till tidigare ställningstaganden och gällande regler. Jämför reservationerna 14 (kd), 15 (m, fp, kd, c, mp) och 16 (kd) samt särskilt yttrande 4 (v). har en rad yrkanden som avser trygghetssystemensanpassning till studerande. I motion 2005/06:Ub588 yrkande 2 menar man att informationen och vägledningen om de studiesociala trygghetssystemen till studerande måste förbättras och samlas i ett gemensamt forum, t.ex. kan upprätta en webbsajt tillsammans med bl.a. . Ett bättre utbyggt informationsnät och en mer enhetlig tillämpning av reglerna skulle ge ökad trygghet och rättssäkerhet för studerande och skapa förutsättningar för mer effektiva studier. I samma motion, yrkande 3, menar att studiemedlet och andra sociala trygghetssystem måste samverka så att den enskilde har möjligheter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. anser också att det är mycket angeläget att reglerna blir färre och enklare så att tillämpningen blir mer enhetlig (yrkande 7). Detta förutsätter att definitionen av studerande förtydligas och ges en enhetlig betydelse i lagar och förordningar (yrkande 6). , föreslår att en studiesocial utredning tillsätts. Partierna hänvisar till Studiesociala utredningen som lade fram sitt betänkande (SOU 2003:130) och som man menar påvisade en rad missförhållanden men som inte resulterade i några konkreta förslag. menar i motion 2005/06:Ub290 yrkande 8 att det är nödvändigt att tillsätta en ny studiesocial utredning med tydliga direktiv för framtagande av förslag som innebär förändringar och förbättringar av den studiesociala situationen för studenter. Också anser i motion 2005/06:Ub588 yrkandena 1 och 8 att den nya utredningen skall tillsättas med mandat att förutsättningslöst föreslå förbättringar och nya lösningar på de svåra problemen som det innebär att studiemedlet inte samverkar med andra sociala trygghetssystem. menar i motion 2005/06:Ub592 yrkande 3 att det är rimligt att en ny utredning tillsätts som skall föreslå lösningar på de missförhållanden som påtalades av den tidigare utredningen. Utredningen bör också göra en mer förutsättningslös analys av studenternas studiesociala situation och bör vara parlamentariskt sammansatt med ordentlig representation av studenter. vill i motion 2005/06:Ub588 yrkande 4 att reglerna för studiemedel vid sjukdom ändras. Motionärerna vänder sig mot att det är först efter den 31:a sjukdagen som studielån som betalats ut kan avskrivas, och man menar därför att den s.k. 30-dagarskarensen bör göras kortare. I motion 2005/06:Sf330 (kd) yrkande 3 menar motionären att studiemedelssystemet måste ändras så att det inte automatiskt missgynnar den som blir gravid och presterar mindre på grund av barnafödande. Det måste vidare vara möjligt att göra studieuppehåll för att man får barn. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Utskottet anser att yrkandena om trygghetssystemensanpassning till studerande bör hanteras av respektive myndighet i myndigheternas allmänna arbete med funktionen hos de trygghetssystem som finns, t.ex. i form av ökat samarbete mellan myndigheter. Det måste vara myndigheternas uppgift att prioritera mellan de förändringar som kan behöva göras. Vad gäller yrkandena om regelförbättringar menar utskottet att dessa inte är möjliga att bifalla - även om de skulle vara en fråga för - då de är alltför allmänt hållna. överlämnades betänkandet Studerande och trygghetssystemen(SOU 2003:130) till regeringen. Utredningens uppdrag var att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll. Utredningen kartlade hur gällande trygghetssystem samspelar med studiemedelssystemet och drog en rad slutsatser av det sammanställda materialet. Betänkandet ingick i förarbetena till propositionen Förstärkning av studiestödet (prop. 2004/05:111). Utskottet anser att den genomförda utredningen ger en bra bild av de studerandes ekonomiska och sociala situation att det därför inte behövs någon ny studiesocial utredning. När det gäller yrkandet om studenters villkor vid sjukdom behandladesmotsvarande yrkande i betänkande 2004/05:UbU14, varvid utskottet anförde följande. Den som studerar med studiemedel har ett särskilt försäkringsskydd. Det innebär att den studerande får behålla studiemedlen under sjukdom trots att han eller hon då inte studerar. Den tid som en studerande har rätt till studiemedel under sjukdom räknas inte in i det totala antalet veckor som han eller hon haft studiemedel och inte heller i kommande prövningar av studieresultat. Karenstidenför studenter vid sjukdom innebär att lånedelen av studiemedlet kan skrivas av vid sjukfall som varar (4 kap. 23 § studiestödslagen och 4 kap. 9-12 §§ studiestödsförordningen). Utskottet anser - liksom tidigare - att gällande regelverk i stort tillhandahåller tillräcklig ekonomisk trygghet vid sjukdom. Också motsvarande yrkande om studenters villkor vid graviditet behandlades i betänkande /05:UbU14. Utskottet anförde följande. Studiemedel utgår i princip inte under studieuppehåll. Studenter som får barn är ofta berättigade endast till föräldrapenning på grundnivån. Den som fortsätter studierna direkt efter att ha fött barn (och alltså inte gör studieuppehåll) eller drabbas av hälsoproblem under graviditeten kan åberopa dessa förhållanden vid eventuell ansökan om fortsatta studiemedel. Vid bedömningen av om en student skall få fortsatta studiemedel med hänsyn till uppnådda studieresultat tar man hänsyn till förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten (3 kap. 7 § andra stycket studiestödslagen). Som ett sådant förhållande räknas enligt CSN:s föreskrifter bl.a. egen sjukdom och vård av sjukt barn (4 kap. 2 § CSNFS 2001:1). Med hänvisning till bl.a. gällande regler och förbättringen av villkoren för studenter med barn genom det tilläggsbidrag som infördes föreslog utskottet att yrkandet skulle avslås. Utskottet har ingen annan uppfattning . Studiehjälpens storlek och omfattning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om höjning av studiehjälpen och om ändrade regler för utbetalning av studiehjälp. Jämför reservation 17 (kd) och särskilt yttrande 5 (v). föreslår i motion 2005/06:Ub554 yrkande 1 att studiehjälpen skall höjas till från . Studiehjälpen innebär en markering att gymnasiestudier är viktiga och bör uppmuntras. Två motioner tar upp frågor om utbetalning av studiehjälp. I motion 2005/06:Ub528 (s) begär motionärerna att konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader bör utredas. Motionärerna menar att kartläggningen skall kunna användas som underlag när framtida höjningar av barn- och studiebidrag diskuteras. I motion 2005/06:Ub425 (s) pekas på att övergången från barnbidrag till studiebidrag kan medföra problem. Beroende på när barnet fyller kan ett uppehåll mellan bidragen uppstå, och motionären anser att det är angeläget att frågan löses. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. När det gäller yrkandet om att höja beloppet i studiehjälpen noterar utskottet att det av statsministerns anförande i kammaren (snabbprotokoll 2005/06:57) framgår att regeringen har för avsikt att i vårbudgeten föreslå en höjning på samma sätt som barnbidraget höjdes och att det sker med retroaktivitet . Utskottet behandlade motsvarande yrkanden om utbetalning av studiehjälp i betänkande 2004/05:UbU14. Utskottet hänvisade till beredningen av betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28). I betänkandet föreslås bl.a. att barnbidragsåldern utsträcks t.o.m. den månad den unge fyller samt att studiebidrag ges till elever i gymnasial utbildning fr.o.m. månaden då den studerande fyllt . Utskottet anser att beredning av betänkandet bör avvaktas. Studiehjälp vid ogiltig frånvaro Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden som rör indragning av studiehjälp vid skolk med hänvisning till gällande regler och pågående arbete. Även ett yrkande om att skolan skall informera föräldrar till myndiga elever om skolk bör avslås. Jämför reservationerna 18 (m, fp, kd) och 19 (kd). anser i motion 2005/06:Ub343 yrkande 33 att studiemoralen i gymnasiet måste förbättras. Man föreslår därför att skolorna skall anmäla olovlig frånvaro till hemmet och också att skolorna skall bli betydligt bättre på att rapportera elevers olovliga frånvaro till CSN så att studiehjälpen kan dras in. Vidare föreslås att skall göra tillsyn av skolor som inte rapporterar elevers olovliga frånvaro till CSN. framhåller i motion 2005/06:Ub544 yrkande 3 att studiehjälpen skall tolkas som en uppmuntran till studier med ett motkrav på studieprestation. Man menar också att kraven på prestationer och kontroll av dessa bör öka. Enligt motionärerna bör ett system införas där studiehjälpen kan dras in av CSN om uppenbart skolk föreligger. I motion 2005/06:Ub544 yrkande 4 föreslår att en rätt för skolan att informera föräldrar till myndiga elever vid skolk skrivs in i skollagen, eftersom en familjs ekonomi kan drabbas hårt om studiehjälpen dras in. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Studiehjälp får lämnas endast för heltidsstudier (2 kap. 5 § studiestödslagen). Enligt CSN förutsätter heltidsstudier att eleven kontinuerligt deltar i undervisningen (2 kap. 2 § CSNFS 2001:6). Vid otillåten frånvarokan således studiehjälpen dras in av CSN. Regler om skolornas rapporteringsskyldighet finns också i CSN:s föreskrifter. För att klargöra för skolorna vilka skyldigheter de har när det gäller rapportering av frånvaro till CSN beslutade regeringen att ge i uppdrag att, i samråd med CSN, informera om denna skyldighet. lämnades rapporten kring elevers frånvaro i gymnasieskolan. I uppdraget redovisas att skolhuvudmännen och CSN har skilda ansvarsområden - skolhuvudmännen ansvarar för utbildningen och för åtgärder vid elevers olovliga frånvaro medan CSN ansvarar för utbetalningen av studiehjälp. I samband med framställandet av rapporten har framställt tre informationsblad som vänder sig till skolor, elever respektive föräldrar. Rapporten och informationsbladen har skickats till samtliga gymnasieskolor. Utskottet anser att motionsyrkandena därmed är tillgodosedda. Vad gäller yrkandet om information till föräldrar till myndiga elever vill utskottet anföra följande. En person som har fyllt bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Förvisso kan föräldrarna ha intresse av att få information om en myndig elevs förehavanden, men dennes självbestämmanderätt väger enligt utskottets mening tyngre än föräldrarnas intresse. Någon regel om en sådan rätt till information bör därför inte införas i skollagen. Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om förändrade regler dels för inackordering vid studier i en annan kommun, dels för inackordering vid studier på en friskola. Jämför reservation 20 (kd). menar i motion 2005/06:Ub554 yrkande 2 att det är bekymmersamt att CSN genom sina beslut om inackorderingstillägg kraftigt begränsar möjligheten för barn till låg- och medelinkomsttagare att fullt ut tillgodogöra sig friheten att t.ex. välja att gå på en fristående gymnasieskola. Därför menar att en översyn av CSN:s praxis bör göras när det gäller inackorderingstillägg. Ett liknande yrkande finns i motion 2005/06:Ub440 (kd). I motionerna 2005/06:Ub470 (s) och 2005/06:Ub521 (s) menar motionärerna att inackorderingstillägget borde vara detsamma om man studerar vid en skola eller en fristående skola och begär därför en översyn av tillägget. Ytterligare ett antal motionärer vänder sig mot reglerna vad gäller utbetalning av inackorderingsbidrag. I motionerna 2005/06:Ub270 (c), 2005/06:Ub316 (c) och 2005/06:Ub448 (s) pekar motionärerna på att reglerna begränsar möjligheterna för elever att söka inriktningar av nationella program på annan ort, trots att inriktningen inte finns i den egna kommunen. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Stöd till inackordering kan lämnas av hemkommunen enligt 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) till elever i gymnasieskolan i det offentliga skolväsendet som behöver inackordering till följd av skolgången. Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Inackorderingstilläggenligt studiestödslagen är till för elever utanför det offentliga skolväsendet. Enligt CSN:s föreskrifter (1 kap. 3 § CSNFS 2001:6) får en elev ett sådant inackorderingstillägg om han eller hon har en viss restid och det inte är möjligt att bo kvar i föräldrahemmet och gå en motsvarande utbildning på närmare håll. Med motsvarande utbildning menas enligt föreskrifterna program och nationell inriktning i gymnasieskolan. CSN tar inte - förutom vid vissa undantag - hänsyn till skillnader motsvarande lokala inriktningar. Utskottet har behandlat yrkanden om utvidgning av möjligheten att bevilja stöd till inackordering vid de två senaste riksmötena. I betänkandet Utveckling av gymnasieskolan (bet. 2003/04:UbU13) tog utskottet ställning till inackorderingstilläggets konstruktion i samband med behandling av regeringens förslag om att införa s.k. frisök till gymnasieskolan. Frisök innebär att en elev kan söka en utbildning på nationellt program i annan kommun även om programmet erbjuds av hemkommunen. Förslaget omfattade inte förändringar i inackorderingsstödet, eftersom detta skulle öka hemkommunernas kostnader. I betänkande 2004/05:UbU14 behandlades också yrkanden om förändrade, mer generösa, regler för inackorderade. Utskottet hänvisade då till att dessa förändringar skulle leda till ökade kostnader och menade att förändringar i stödet till inackorderade måste avvägas mot andra kostnader för studiehjälpen. Utskottet pekade också på pågående beredning av betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28) där förslag om ändrade regler för inackorderingstillägg lämnats. Utskottet har ingen annan inställning . har redovisat ett uppdrag till regeringen där man lämnat förslag avseende bl.a. programmål och nationella inriktningar för gymnasieskolan, något som kan komma att få betydelse också för möjligheten att erhålla stöd till inackordering inom nuvarande regelverk. Frågorna bereds i . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utredningar om ett förändrat studiestödssystem, punkt 1 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredningar om ett förändrat studiestödssystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub290 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Ub382 yrkande 2 och 2005/06:Ub403 yrkande 1. Vi anser att det är dags att sluta lappa och laga i ett dåligt studiemedelssystem. Därför vill vi ge en parlamentarisk utredning i uppdrag att se över hela studiefinansieringssystemet och komma med förslag till ett nytt studiemedelssystem. Det behövs politisk enighet kring ett långsiktigt, hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem. Utredningar om ett förändrat studiestödssystem, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredningar om ett förändrat studiestödssystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub382 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 3 och 2005/06:Ub403 yrkande 1. Studiemedlen tillförs studerandehushållet för att täcka levnadsomkostnader och kan utifrån detta ses som en inkomst trots att ingen skatt betalas. I förhållande till vissa andra trygghetssystem betraktas åtminstone studiebidraget som en inkomst, exempelvis vid beräkning av bostadsbidrag. Det är också pensionsgrundande. Studiemedlen är kopplade till prisbasbeloppet. Det gör att förändringarna i det allmänna prisläget leder till att studiemedlen höjs eller sänks.