bet · GT01KU28 · 2006-03-16 00:00:00 — Sekretessen gäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. har i en promemoria redogjort för bestämmelser om skolans arbete med droger. I promemorian erinras om att i takt med ett barns stigande ålder och utveckling vårdnadshavarna och skolan skall ta allt större hänsyn till barnets egna synpunkter och önskemål och att det innebär att vårdnadshavarna inte alltid har rätt att ta del av sekretesskyddade uppgifter som rör barnet. Vidare påpekas att i gymnasieskolan de flesta elever blir myndiga och att detta betyder att man inte utan vidare från skolans sida kan lämna ut sekretessbelagda uppgifter om elever till föräldrarna. För elever som fyllt krävs antingen ett samtycke från eleven eller att skolan kommit fram till att det inte skulle vara till men för eleven att föräldrarna fick del av uppgifterna. Uppgifter om elevens närvaro är i regel offentliga. Vidare hänvisas till ett beslut av JO, där JO uttalat att det självfallet kan förekomma situationer, t.ex. sjukfall, där anhöriga till en person måste kontaktas utan att frågan om personens myndighetsålder får tillmätas någon som helst betydelse. tog i betänkande 2005/06:UbU5 ställning till en motion om rätt för skolan att informera föräldrar till myndiga elever vid skolk. Utskottet hänvisade till att en person som fyllt själv bestämmer om sina personliga förhållanden och uttalade att förvisso kunde föräldrarna ha intresse av att få information om en myndig elevs förehavanden, men elevens självsbestämmanderätt vägde enligt utskottets mening tyngre än föräldrarnas intresse. Någon regel om en sådan rätt till information borde därför enligt utskottet inte införas i skollagen. Frågan om utbyte av uppgifter mellan brottsbekämpande myndigheter bereds inom . Utskottet hänvisar till denna beredning och avstyrker motion 2005/06:Fi230 (c) yrkande 2. Ansvaret för att myndigheterna och deras anställda har tillräcklig kunskap om gällande rätt, såsom sekretesslagens bestämmelser, bör enligt utskottets mening i första hand ligga på myndigheterna själva. Utskottet anser inte att bör göra något sådant tillkännagivande som begärs i motion 2005/06:K265 (fp). Som utbildningsutskottet uttalat vid behandlingen av en motion om information från skolan till myndiga elevers föräldrar bestämmer en person som fyllt själv om sina personliga förhållanden. Utskottet avstyrker med hänvisning till utbildningsutskottets ställningstagande motion 2005/06:K460 (s). Statens kärnkraftsinspektions (SKI) säkerhetskrav I motion 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande för regeringen om att sekretessen skall upphävas kring vilka säkerhetskrav Kärnkraftinspektionen har ställt på de olika kärnkraftsreaktorerna, när dessa säkerhetsförbättringar skall vara genomförda och till vilket belopp de kostnadsbedömts. Enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen gäller sekretess, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i statlig myndighets verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt, för uppgift om bl.a. enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretess som har föreskrivits med stöd av denna bestämmelse, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift hos eller en myndighet under tillkommer motsvarande befogenhet enligt 11 kap. 3 § sekretesslagen i stället . Bestämmelser om sekretess finns också i sekretessförordningen (1980:657). I 2 § föreskrivs att sekretess gäller i den utsträckning som anges i bilagan till förordningen i statliga myndigheters verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt, för uppgifter om bl.a. en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgifterna röjs. I punkten 9 i bilagan anges verksamhet som består av utredning, planering, tillståndsgivning, tillsyn och stödverksamhet hos bl.a. (). I samband med att styrelsen för SKI beslutade om nya föreskrifter om konstruktion och utförande av kärnkraftsreaktorer samt allmänna råd, antog styrelsen en konsekvensutredning avseende föreskrifterna och de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser. upprättades med utgångspunkt i uppgifter som reaktorinnehavare lämnat till SKI. I bilagor till utredningen redovisas, enligt vad som inhämtats från SKI, för varje reaktor de åtgärder som reaktorinnehavarna behöver vidta med anledning av de nya föreskrifterna med kostnadsberäkningar för varje åtgärd. En begäran om att få ut dessa uppgifter har avslagits av SKI med hänvisning till att de redovisar förhållanden som kommer att ha stor betydele för reaktorinnehavarnas affärsförhållanden med framtida leverantörer och att, eftersom det kan antas att de berörda reaktorinnehavarna skulle komma att lida skada om uppgifterna lämnades ut, sekretess gäller enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen och 2 § sekretessförordningen punkten 9 i bilagan. i övrigt finns tillgänglig på SKI:s hemsida. Beslut av annan än regeringen eller att inte lämna ut en handling får överklagas (2 kap. 15 § TF, 15 kap. 7 § sekretesslagen). Sådana beslut av SKI överklagas hos kammarrätten. Beslutet att inte lämna ut bilagan till konsekvensutredningen har enligt uppgift från SKI överprövats av och fastställts av kammarrätten, medan Regeringsrätten inte meddelat prövningstillstånd. Beslut om utlämnande av en handling fattas normalt av den myndighet där handlingen finns. Beslut av en myndighet att inte lämna ut handlingar överklagas i allmänhet hos domstol. Nya framställningar om att få ut handlingar kan också göras till myndigheten själv. Om förhållandena ändrats, vilket kan inträffa bara genom den omständigheten att ytterligare tid har gått, kan myndigheten göra en annan avvägning mellan insyns- och sekretesskyddsintressena och därigenom komma till ett annat beslut. Regeringen har som redovisats ovan möjlighet att för särskilt fall förordna om undantag från sekretess som har föreskrivits med stöd av 8 kap. 6 § sekretesslagen. möjlighet att förordna om undantag avser uppgifter som finns hos eller någon av dess myndigheter. Utskottet, som inte finner skäl att förorda någon ändring av sekretesslagen i nu aktuellt avseende, avstyrker med det anförda motion 2005/06:N338 (mp, -) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om arkivfrågor med hänvisning till pågående beredning och vidtagna åtgärder. Jämför reservation 4 (mp). Två motioner avser arkivering av digitaliserat material. I motion 2005/06:Kr382 av m.fl. (mp, -) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande för regeringen om att en ny lag om hantering av allmänna handlingar skall genomföras. Motionärerna hänvisar till det förslag som Osek lagt fram i delbetänkandet Ordning och reda bland allmänna handlingar (SOU 2002:79). I motion 2005/06:K261 av () begärs ett tillkännagivande för regeringen om att den offentliga sektorn skall lagra de digitala dokument som omfattas av offentlighetsprincipen eller på annat sätt är viktiga i arkivsyfte i öppna filformat. Som anges ovan bereds Oseks delbetänkande Ordning och reda bland allmänna handlingar alltjämt i tillsammans med kommitténs huvudbetänkande. lämnades två propositioner till som behandlade frågor om handlingar i digital form. I proposition 2004/05:175Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället finns ett avsnitt om gemensamma grundfunktioner i statsförvaltningen. I avsnittet framhålls att, i takt med att den offentliga förvaltningen utvecklas till att bli mer integrerad, kraven också ökar på att system och rutiner fungerar tillsammans. Det innebär att vissa typer av grundfunktioner måste utvecklas gemensamt och i form av öppna och gemensamma standarder. Vidare finns ett avsnitt om öppen programvara och öppna standarder i offentlig förvaltning. Regeringen bedömer där att användningen av öppna standarder och öppna programvaror bör främjas och utvecklingen på området för öppna programvaror och öppen källkod följas upp löpande. Myndigheternas användningsområden för sådana produkter bör också utvärderas samt för- och nackdelar för offentlig förvaltning med att använda öppna programvaror och lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU angående användning av öppna programvaror utredas. I avsnittet hänvisas till en kartläggning som Statskontoret gjort (Öppen programvara, 2003:8) och som visat att den offentliga förvaltningen inte var någon stor användare av öppen programvara. Regeringen bedömde att användning av öppna programvaror och öppna standarder kunde vara ett sätt för offentlig sektor att minska kostnaderna för IT-användning och beroendet av proprietära programvaror samt pekade på att programvarutillverkningen inom vissa områden dominerades av stora tillverkare med avsevärd marknadsmakt som till stor del orsakas av s.k. nätverksfördelar. Användningen av öppna programvaror och öppna standarder ökade möjligheterna att integrera olika datasystem med varandra. Möjligheten att underlätta integrering av nya system genom att använda öppna standarder borde vara av intresse för den offentliga sektorn överlag och främja konkurrensen på programvaruområdet. Användning av öppna programvaror borde dessutom enligt propositionen kunna vara ett sätt att främja utvecklingen av elektronisk ärendehantering genom att säkerställa tillgänglighet för alla utan krav på att allmänheten har tillgång till viss proprietär programvara, förbättrad säkerhet genom att myndigheten fick full kännedom om programvaran och förbättrade möjligheter för arkivering. Vidare anfördes i propositionen att Statskontorets arbete avseende öppna programvaror borde följas upp. Eftersom det behövdes kunskap om för- och nackdelar med att använda öppna programvaror i den offentliga förvaltningen samt en analys av kostnaderna, skulle ett uppdrag lämnas att utreda dessa frågor. Därvid skulle praktiska tillämpningar av sådana programvaror i offentlig förvaltning i och utomlands studeras särskilt samt lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU angående användning av öppna programvaror pekas ut. Enligt regeringen borde utvecklingen på området för öppna programvaror och öppen källkod följas upp, och det borde utvärderas vilka användningsområden för sådana produkter som kunde finnas hos myndigheterna. Man borde även stimulera användningen av öppna standarder genom att använda gemensamma grundfunktioner. I betänkande 2005/06:TU4 över propositionen avstyrkte trafikutskottet motioner i ämnet och ansåg i likhet med regeringen att användningen av öppna standarder och öppna programvaror borde främjas och att utvecklingen på området för öppna programvaror och öppen källkod löpande borde följas upp. Utskottet såg det som ett angeläget arbete att myndigheternas användningsområden för sådana produkter utvärderades samt hänvisade till att regeringen aviserat att för- och nackdelar för offentlig förvaltning med att använda öppna programvaror samt lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU angående användning av öppna programvaror borde utredas. Utskottet utgick ifrån att många av de frågor som aktualiserats i motionsförslag skulle komma att tas upp till diskussion och analyseras i det sammanhanget och ville inte föregripa detta beredningsarbete. Det nyinrättade Verket för förvaltningsutveckling (Verva) har enligt sin instruktion (SFS 2005:860) till uppgift bl.a. att främja användningen av enhetliga kvalitetskrav och riktlinjer för användningen av informationsteknik och utveckla användbarheten av och tillgängligheten till elektronisk information och elektroniska tjänster. Verva skall arbeta med IT-strategiska frågor. Regeringen lämnade också en proposition till om arkivfrågor (prop. 2004/05:124). I propositionen framhölls att förutsättningarna för arkivverksamhet,en förändrats, till stor del som en följd av bl.a. den tekniska utvecklingen. Mot den bakgrunden bedömde regeringen det vara angeläget att arkivmyndigheterna på olika sätt deltar i utvecklingsarbetet och samarbetar med bl.a. andra arkiv- och arkivbildande myndigheter om frågor om långsiktigt bevarande och tillhandahållande av digital information. och landsarkiven borde fortsätta sitt aktiva arbete inom digitaliseringsområdet såväl nationellt som internationellt. Regeringen framhöll att den elektroniska förvaltningen ställer nya och större krav på arkivmyndigheterna och att det är en grundförutsättning för den framtida nätverksförvaltningen och utvecklingen mot 24-timmarsmyndigheten att det skapas hållbara tekniska och organisatoriska förutsättningar för bevarandet och tillhandahållandet av elektroniska handlingar. Det är av stor betydelse, anförde regeringen vidare, att och andra arkivmyndigheter finns med i ett så tidigt skede som möjligt i detta arbete, bl.a. för att skapa förutsättningar för att finna lösningar som är gemensamma över institutions- och sektorsgränserna och det är viktigt att arbetet med dessa frågor sker i samarbete med arkivbildande myndigheter och myndigheter med särskilda uppgifter när det gäller elektronisk förvaltning, som Statskontoret. Av propositionen framgår att medverkar i bl.a. (e-nämnden) som inrättades . Mot bakgrund av att frågan om framtida tillhandahållande och tillgängliggörande inte var minst viktig hade regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa de åtgärder som var nödvändiga för att på lång sikt säkra tillgången till allmänna handlingar i digital form. Redovisningen skulle fokusera på vad som krävs för att tillgodose rätten att ta del av allmänna handlingar, skyddet för allmänna handlingar, behovet av information för rättskipningen och förvaltningen samt forskningens behov. Den digitala arkivbildningen borde enligt regeringen ses i ett bredare samhällsperspektiv, och regeringen pekade på att förutsättningarna för ett långsiktigt bevarande av det digitala kulturarvet även skulle komma att belysas av regeringens IT-politiska strategigrupp, som tillsattes . behandlade tillsammans med propositionen om arkivfrågor motioner om strategier för att bevara digitalt material (bet. 2004/05:KrU9). Utskottet konstaterade att frågan om långsiktigt digitalt bevarande var komplex, att de problem som svenska arkivmyndigheter har fanns även i andra länder som en följd av digitaliseringen och att en rad insatser för långsiktigt digitalt bevarande hade påbörjats, initierade av regeringen och av . Några av dem hade redovisats, t.ex. det uppdrag som regeringen gett till och som syftade till att säkra tillgången till digitala handlingar. Med hänvisning till dessa insatser ansåg utskottet det inte motiverat att tillstyrka motionsförslag om en nationell strategi för långsiktigt bevarande av digital information. Beredningen inom av Oseks förslag om en ny lag om hantering av allmänna handlingar har ännu inte kunnat avslutas. Utskottet hänvisar till denna beredning och avstyrker motion 2005/06:Kr382 (mp, -) yrkande 23. Regeringens synes enligt utskottets uppfattning vara väl medveten om de problem som aktualiseras i motion 2005/06:K261 (fp) och vidtar åtgärder för att de skall lösas. Utskottet avstyrker motionen. Motioner behandlade i förenklad ordning Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till tidigare ställningstaganden att avslår motionsyrkanden som behandlats tidigare . De under denna punkt upptagna motionsförslagen rör frågor som utskottet har behandlat och avstyrkt tidigare under innevarande mandatperiod, senast i betänkandena /05:KU8, 2004/05:KU12 och 2004/05:KU17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Generell integritetsskyddslagstiftning, punkt 1 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i denna reservation. Därmed bifaller motionerna 2005/06:K306 yrkande 2, 2005/06:K371 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:K399 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:K306 yrkande 1. I lagstiftningen saknas en enhetlig definition av vad som menas med uttrycket integritet. Jag anser det viktigt att ett helhetsgrepp tas och att de hot som finns mot integriteten definieras. Ett skydd för integriteten bör uttryckas och, som anges främst i motion 2005/06:K371, ges skydd i grundlagen. Jag anser vidare, såsom anförs i samma motion, att en lösning borde sökas som innebär att varje ny reglering som innebär en kränkning av integriteten i någon form borde föregås av en integritetskonsekvensbeskrivning. Utgångspunkten för en sådan beskrivning av konsekvenserna för den personliga integriteten bör tas i de tre grundläggande principerna ändamålsprincipen, behovsprincipen och proportionalitetsprincipen. En integritetskonsekvensbeskrivning behövs inte minst inför sådan lagstiftning som avser lagring av elektronisk kommunikation. Det anförda bör ge regeringen till känna som sin mening. Teknikoberoende integritetslagstiftning, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i denna reservation. Därmed bifaller motion 2005/06:T500 yrkande 16. I motion 2005/06:T500 yrkande 16 framhålls att den tekniska utvecklingen steg för steg ökar möjligheterna att blicka in i medborgarnas privatliv och att det finns ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utformning. Vi anser med hänvisning till detta att regeringen bör tillsätta en utredning om en generell teknikoberoende integritetslagstiftning. bör ge regeringen det anförda till känna som sin mening. Åtgärdskrav för kärnkraftsreaktorer, punkt 7 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i denna reservation. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:N338 yrkande 13. En följd av höjda säkerhetskrav för kärnkraftsreaktorer är att kostnaden för fortsatt drift ökar. Detta kan leda till att några reaktorer tas ur drift tidigare än om den nuvarande nivån behålls. Vid en bedömning av kostnaden för och rimligheten av fortsatt drift av olika reaktorer är uppgifter om vilka krav som ställs för att driften skall få fortsätta av väsentligt intresse. Sådana uppgifter bör därför inte vara belagda med sekretess och undanhållas den allmänna debatten. Regeringen bör beakta det nämnda intresset och verka för att det kan tillgodoses, om så erfordras genom att föreslå ändring i sekretesslagen. Ny lag om hantering av allmänna handlingar , punkt 8 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i denna reservation. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr382 yrkande 23. I modern offentlig förvaltning är alltmer material digitaliserat. Utvecklingen går allt snabbare fram inom detta område, liksom även utvecklingen av den offentliga förvaltningen i stort. Bland annat mot denna bakgrund är det av stor vikt att Oseks lagförslag i delbetänkandet Ordning och reda bland allmänna handlingar genomförs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K216 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sekretessregler för IVPA-verksamheten. 2005/06:K234 av (): begär en noggrann översyn av gällande lagstiftning och dess tillämpning kring sekretess och handlingars offentlighet, särskilt vad gäller medicinsk forskning. begär att översynen utmynnar i förslag till åtgärder som tydliggör undersökningspersoners rätt till sekretess, omfattande talerätten i dessa mål, i förhållande till vikten av handlingars offentlighet. 2005/06:K253 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av lagstiftningen bör göras i syfte att stärka hyresgästens integritetsskydd. 2005/06:K261 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den offentliga sektorn skall lagra de digitala dokument som omfattas av offentlighetsprincipen eller på annat sätt är viktiga i arkivsyfte i öppna filformat. 2005/06:K265 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tydliggöra för myndigheter att samtycke från den enskilde bryter sekretessen och möjliggör en fungerande samverkan. 2005/06:K306 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att följa och utvärdera hur människors integritet och privatliv åsidosatts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagändringar med syfte att stärka den personliga integriteten, den fria tanken och det rörliga och öppna samhället . 2005/06:K322 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om offentlighetsprincipen missbrukas i syfte att planera och begå brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram förslag för att stoppa eventuellt missbruk av offentlighetsprincipen. 2005/06:K371 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en generellt tillämplig integritetsskyddslagstiftning, definierad och uttryckt i grundlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det vid varje integritetspåverkande lagstiftningsåtgärd skall göras en integritetskonsekvensbeskrivning för att fastställa de konsekvenser en ny reglering kan komma att ha för den personliga integriteten. 2005/06:K399 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en integritetskonsekvensutredning inför beslut om lagring av elektronisk kommunikation. 2005/06:K460 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att meddelandeplikten skall gälla oavsett ålder, . 2005/06:K465 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka integritetsskyddet för hyresgäster i allmännyttan. 2005/06:Fi230 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av sekretesslagstiftningen i syfte att effektivisera jakten på ekonomiska brottslingar. 2005/06:Kr382 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny lag om hantering av allmänna handlingar genomförs. 2005/06:T500 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd för den personliga integriteten. 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall upphäva sekretessen kring vilka säkerhetskrav Kärnkraftinspektionen ställt på de olika kärnkraftsreaktorerna, när dessa säkerhetsförbättringar skall vara genomförda och till vilket belopp de kostnadsbedömts.