bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — Om åtgärder vidtagna för att uppnå andra miljökvalitetsmål sammantaget har positiv eller negativ effekt beträffande utsläppen är dock enligt regeringen omöjligt att bedöma utifrån dagens kunskapsnivå. Som framgår av propositionen har intresset för att odla grödor till energiändamål ökat . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi. Utredningen är en del i regeringens arbete med hållbar utveckling och en omställning till en ökad användning av förnybara energikällor. Av direktiven för utredningen (dir. 2005:85) framgår att en ökad användning av förnybara energikällor även bör bidra till att uppnå det nationella målet och åtagandet enligt Kyotoprotokollet. Utskottet konstaterar att kunskaperna om jordbrukets påverkan på klimatet är otillräckliga. Det finns därför enligt utskottets mening behov av bättre kunskaper om de mekanismer inom jordbruket som orsakar denna påverkan. Utskottet förutsätter att regeringen nära följer utvecklingen på området i syfte att kunna vidta ytterligare åtgärder för att minska jordbrukets klimatpåverkan. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 9, 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 10 och 2005/06:MJ48 (mp) yrkandena 18 och 19 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Utsläpp av fluorerade växthusgaser Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp) om fluorerade växthusgaser med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen. Jämför reservation 65 (mp). I motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 11 påpekas att industrins klimatpåverkan inte bara härrör från användningen av fossila bränslen utan även sker genom utsläpp av fluorerade gaser (HFC, SF6 och PFC). Dessa gaser bör enligt motionärerna regleras i linje med freonförordningen. Minskningen bör ske med administrativa och inte ekonomiska styrmedel, eftersom målet är att användningen skall avvecklas helt. Av propositionen framgår attde största utsläppen av fluorerade växthusgaser kommer från aluminiumtillverkning, kyl- och luftkonditioneringsanläggningar samt skumplasttillverkning. Utsläppen utgjorde av de samlade utsläppen av växthusgaser i . Regeringen slog i propositionen klimatstrategi 2001/02:55 fast att målsättningen för bör vara att utsläppen av de fluorerade växthusgaserna inte ökar jämfört med nivå samt att användningen bör begränsas till områden där alternativ saknas. Utskottet anser i likhet med regeringen att detta bör utgöra en central utgångspunkt för en bedömning av behovet av att, om det är lämpligt och förenligt med EG-rätten, gå vidare med nationella åtgärder som komplement till den förordning om fluorerade växthusgaser och det direktiv om minskade utsläpp från mobila luftkonditioneringssystem som antagits av rådet och . Rättsakterna beräknas träda i kraft . Enligt propositionen är några av de områden som inte omfattas av EG-förordningen och för vilka alternativ finns större kyl- och luftkonditioneringsanläggningar och viss värmepumpsutrustning, hushållskylar och mjuk polyuretanplast tillverkad med HFC. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 11 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (fp) om engagemang i FN:s klimatpanel IPCC och ett yrkande (c) om internationell klimatforskning med hänvisning till propositionen. Ett yrkande (kd) om energiforskning inom EU avstyrks med hänvisning till EU:s ramprogram för forskning. Slutligen avstyrks ett yrkande (fp) om med hänvisning till Rymdstyrelsens prioriteringar. Jämför reservationerna 66 (fp), 67 (kd) och 68 (fp). Regeringen bör undersöka hur insatser i FN:s klimatpanel IPCC kan stärkas ytterligare samt hur resultaten från arbetet kan spridas inom , anförs i motion 2005/06:MJ46 (fp).IPCC arbetar med nya modeller och diskussionerna handlar mycket om vad som kan anses vara en "säker" klimatförändring. Det är viktigt att deltar aktivt i detta arbete (yrkande 1). Enligt motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 11 bör såväl inom EU som inom andra internationella organ arbeta för att sammanhållna forskningsstrategier och ökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet. För att nå det långsiktiga klimatmålet behövs både en fortsatt hög tillväxt och standard för befolkningen i och andra länder samt en långsiktig forskningsstrategi för att minska utsläppen av växthusgaser. Enligt motion 2005/06:MJ47 (kd) yrkande 3 behöver forskning kring energiutvinning och energianvändning prioriteras starkare inom EU, både för att åstadkomma teknikgenombrott och för att sänka kostnaderna. Ett intensivprogram för forskning och innovation bör genomföras inom EU. I motion 2005/06:MJ46 (fp) framhålls att viktig klimatforskning och bevakning av sköts genom satelliten . Motionärerna anser att fortsättningen för är bekymmersam på grund av omprioriteringar inom rymdforskningen. Regeringen bör därför utreda effekterna på klimatforskningens område av en eventuell nedläggning av och, om projektet bedöms vara viktigt, anvisa medel för fortsatt finansiering (yrkande 29). Som anförs i propositionen är såväl naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling som samhällsvetenskaplig forskning av avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen på klimatområdet och för att nå klimatmålen. Forskningen ger värdefullt underlag för både det nationella och det internationella klimatarbetet. Kunskap och resultat från klimatforskningen behövs även som underlag vid internationella förhandlingar, bedömning av samhällets sårbarhet för klimatförändringar och för att kunna vidta relevanta åtgärder för att reducera utsläppen av växthusgaser och minska klimatpåverkan. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att länken mellan klimatforskningen och klimatpolitiken bör utvecklas. En framgångsfaktor i de internationella klimatförhandlingarna är som regeringen framhåller tillgången till relevanta, tillförlitliga och aktuella underlag från forskning. Även för det nationella klimatarbetet är det väsentligt med tillgång till relevant forskning. Det är därför mycket viktigt att den omfattande kunskap som byggs upp inom ramen för nationella och internationella forskningsprogram verkligen utnyttjas. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att samordningen av klimatforskningen behöver effektiviseras för att forskningsresultaten skall komma till användning i det praktiska klimatarbetet. Åtgärder som syftar till att minska klimatförändringarnas effekter och anpassningen till de oundvikliga förändringarna bör, som regeringen påpekar, i betydligt högre utsträckning än bygga på vetenskapliga slutsatser. För att stärka och effektivisera arbetet med syntes och sammanställning av nationella och internationella forskningsinsatser bedömer regeringen att samordningen av klimatrelaterad forskning bör stärkas vid . Uppgiften är att stärka länken mellan klimatforskningen och klimatpolitiken genom en rad åtgärder, såsom att stimulera och bidra till att svenska klimatforskare i ökad utsträckning deltar i olika nationella och internationella program och samarbeten, bygga upp kompetens som kan utnyttjas i internationella klimatarbete samt bistå med underlag för svenska positioner i klimatpolitiska frågor för internationella sammanhang. Utskottet konstaterar att regeringen således verkar för att stärka engagemang i IPCC och forskningens roll i klimatarbetet. Utskottet föreslår därför att motionerna 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 1 och 2004/05:MJ507 (c) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller energirelaterad forskning inom EU vill utskottet anföra följande.EU:s nuvarande ramprogram för forskning innehåller energiforskning. diskuteras det kommande, sjunde ramprogrammet, i vilket det finns ett särskilt forskningsområde om energi (KOM[2005] 119 Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration [2007-2013]). Utskottet har från inhämtat att detta område är inriktat mot att omvandla det nuvarande fossilbränslebaserade energisystemet till ett mer hållbart system. Bland annat diskuteras framställning av förnybar el och förnybara bränslen. Ramprogrammet kommer sannolikt att beslutas . Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ47 yrkande 3 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. I fråga om har utskottet inhämtat följande information från Regeringskansliet.Odin är en satellit som har utvecklats av Rymdbolaget på uppdrag av Rymdstyrelsen. Medfinansiärer och deltagare i projektet är även organisationerna CSA i , Tekes i samt CNES i . , som sändes upp , är Rymdstyrelsens femte satellitprojekt. Satelliten levererar huvudsakligen data inom astronomi och atmosfärsforskning i linje med dess två uppdrag: att studera atmosfären och undersöka rymden. Mätningar gjorda från rymden mot atmosfärsranden skall ge information om kemiska, fysikaliska och dynamiska processer i den övre atmosfären för att ge kunskap om bl.a. ozonuttunningen och växthuseffekten. De astronomiska mätningarna avser främst det interstellära mediet (gasen mellan stjärnorna) och områden där stjärnor bildas. Rymdstyrelsen har planerat för en ny satellit som skall efterträda när denna har slutat fungera . Styrelsens rådgivande kommittéer för forskning och fjärranalys har prioriterat olika projektförslag. Det högst rankade avser en svensk forskningssatellit för atmosfärsstudier, Steam. En satsning på Steam kräver investeringar på . Rymdstyrelsen har även haft diskussioner med den kanadensiska rymdorganisationen (CSA) om deltagande i deras nästa satellit. En sådan investering blir billigare och ger samma vetenskapliga resultat men ger ett mindre utbyte för svensk industri. För att möjliggöra för Rymdstyrelsen att delta i ett nytt satellitprojekt tillförs myndigheten och ytterligare , dvs. sammantaget en anslagsökning om . Närmare användning av medlen bestäms av Rymdstyrelsen. Enligt senaste information från denna kommer högre prioritet att ges till att öka finansieringen av nationella forskningsprojekt, snarare än till ett satellitprojekt. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att föreslå något särskilt uttalande av med anledning av motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 29. Motionen avstyrks i berörd del. Strategi för anpassning till klimatförändringar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (fp, c, mp) om effekterna av klimatförändringarna med hänvisning till den pågående utredningen på området. Jämför reservationerna 69 (fp, kd, mp) och 70 (mp). Motion 2004/05:MJ368 (fp) framhållerbehovet av att redan nu ta fram strategier för att minska effekterna av klimatförändringarna. Det är uppenbart att vissa klimateffekter är oundvikliga och att dessa effekter kan förväntas bli allt tydligare . måste därför arbeta för att minska de negativa effekterna av ett nytt klimat (yrkande 14).Regeringen bör verka för att även myndigheter utanför miljö- och klimatområdet arbetar mer aktivt med kunskapsuppbyggnad kring klimatförändringarna, anförs i motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 34. Exempelvis behöver bygga upp kunskap kring de medicinska effekterna av klimatförändringar och kartlägga vilka krav detta ställer på samhället. Enligt motionens yrkande 37 bör höja sin kompetens vad gäller växthuseffektens påverkan på de areella näringarna. De areella näringarna är starkt beroende av naturgivna förhållanden och kommer med all säkerhet att påverkas av klimatförändringar, framhåller motionärerna. Kunskapen behövs för att tidigt uppmärksamma förändringar.Motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 33 och 2005/06:MJ531 (fp) yrkande 8 tar upp kommunernas behov av en samlad information för att kunna göra anpassningar. Hänsyn till de effekter som ett varmare klimat kan orsaka bör enligt motionärerna tas med t.ex. i översiktsplaner. För att kunna göra detta behöver kommunerna tillgång till samlad information från statliga myndigheter såsom , , , och (). En myndighet, förslagsvis , bör få i uppgift att samordna arbete, som bör bedrivas i nära samarbete med kommuner och landsting.Enligt motion 2005/06:MJ46 (fp) yrkande 35bör regeringen genomföra förändringar i lagstiftningen så att klimatanpassningsfrågor behandlas i de kommunala översiktsplanerna. I planerna bör frågor som rör exempelvis extrema väderlägen, vattenförsörjning och erosion behandlas. I motion 2005/06:MJ342 (c) föreslås att det bör bli möjligt att via kostnadsfritt få observationer och MHO-data (meteorologisk, hydrologisk och oceanografisk) som är av betydelse för befolkningen i dess beslut om skydd mot väderrelaterade skador. Enligt motion 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 21 kommer det att behövas medel till en nationell klimatfond för att täcka framtida klimatrelaterade naturkatastrofer. Som regeringen anför är klimatförändringarna en realitet och även med kraftfulla och omedelbara åtgärder kommer klimatet att förändras. Förändringar i klimatet kan få stora effekter på samhället, t.ex. på byggnader, elförsörjning, telekommunikationer, vägar och järnvägar. Naturmiljön kan också skadas allvarligt. Effekterna av klimatförändringarna kan därför bli en svår påfrestning för samhället. Hur sårbart samhället är för klimatförändringar beror delvis på hur stora dessa blir. Men sårbarheten kan som regeringen påpekar också påverkas genom planering och att hänsyn tas till de förväntade klimatförändringarna. Sårbarheten är även beroende av vilken beredskap samhället har för de förväntade förändringarna. Det senare gäller särskilt eftersom extrema väderhändelser, t.ex. stormar och omfattande nederbörd, kan förväntas bli vanligare . För att kunna bygga upp en god beredskap för anpassningsåtgärder krävs enligt regeringen kunskap om de förväntade klimatförändringarna. En kartläggning av samhällets, näringslivets och de naturliga ekosystemens sårbarhet för sådana förändringar är en förutsättning för en effektiv planering för hur samhällets sårbarhet kan reduceras. Regeringen har därför beslutat att en särskild utredare skall kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar (dir. 2005:80). Av särskilt intresse är att belysa sårbarheten för i) infrastrukturen, bebyggelsen och elförsörjningen, ii) de areella näringarna, turismen och den biologiska mångfalden samt iii) vattenförsörjningen, avloppssystemen och hälsan. Utredaren skall även bedöma kostnader för skador som klimatförändringar kan ge upphov till och föreslå åtgärder som kan minska samhällets sårbarhet. När det gäller de , och , men även andra områden där konsekvenserna kan bli stora vid översvämningar, skall utredaren redovisa både översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter samt föreslå åtgärder och finansiering för att komma till rätta med eventuella problem. Frågor som berör försäkringsskydd skall också redovisas. Utredaren skall redovisa sitt slutbetänkande . Utskottet är i avvaktan på utredningens slutredovisning inte berett att föreslå något särskilt uttalande från med anledning av motionerna 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 14, 2005/06:MJ46 (fp) yrkandena 33-35 och 37, 2005/06:MJ48 (mp) yrkande 21, 2005/06:MJ342 (c) och 2005/06:MJ531 (fp) yrkande 8. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Strategier för samtliga växthusgaser, punkt 1 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behovet av strategier för andra växthusgaser än koldioxid. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ368 yrkande 13 och 2005/06:MJ46 yrkande 26. Fokus har framför allt varit på utsläppen av koldioxid, men det finns flera andra gaser som också bidrar till växthuseffekten. Det är dags att ta fram tydliga strategier för hur klimateffekten skall minskas också av dessa växthusgaser. Vi förordar gemensamma regler inom EU. Regeringen bör presentera för vilka strategier man tänker sig för att minska dessa utsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. Användning av fossila råvaror, punkt 2 (m, fp, kd, mp) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om användning av fossila råvaror. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ46 yrkande 19. Plast är ett exempel på problemet att fossilgas och olja är viktiga råvaror för flera produkter. Minskade tillgångar på olja och gas kommer att öka kostnaden för dessa produkter och deras användning kommer förr eller senare att leda till utsläpp av koldioxid eller metan. Därför behöver en utveckling stödjas som leder bort från beroendet av fossila råvaror. måste i en långsiktig klimatstrategi även ta med frågor som rör användningen av fossila råvaror, både för att skydda de områden där sådana råvaror inte kan ersättas och för att få fram alternativ där så är möjligt. Detta bör ges regeringen till känna. Kolsänkor, punkt 7 (fp, kd, mp) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kolsänkor. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ368 yrkande 3, 2004/05:MJ434 yrkande 47, 2005/06:MJ46 yrkande 3 och 2005/06:MJ449 yrkande 56 och avslår motionerna 2004/05:MJ429 och 2005/06:MJ579. Kunskaperna kring skogens förmåga att fungera som långvarig kolsänka är långt ifrån fullständiga. Skog fungerar ibland som sänka och ibland som avgivare av koldioxid, metan och partiklar. Det är angeläget med beskogning framför allt av vissa med stor skogsskövling. Skälen är dock ofta andra än dessa skogars effekt på klimatet. är risken med resonemanget kring kolsänkor att dessa framför allt kommer att användas av i-länder för att motivera fortsatta omfattande egna utsläpp. Om så blir fallet kommer det även att resultera i en hämmad utveckling av ny teknik. Regeringen bör därför arbeta för en bättre kunskapsnivå om kolsänkor. Vidare anser vi att och EU inte bör använda sig av sänkor för att uppnå målen i Kyotoprotokollet. Principen fungerar inte fullt ut eftersom kretsloppet för koldioxid bundet i träd är betydligt kortare än det som rör koldioxid från fossila bränslen. Denna typ av åtgärder senarelägger endast de åtgärder som behövs för att uppnå ett hållbart samhälle vad avser växthuseffekten. Dessutom påverkar det inte alla andra problem som användning av fossila bränslen orsakar. Vad som ovan anförts om kolsänkor bör ges regeringen till känna. Mekanismen för ren utveckling, punkt 8 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hållning när det gäller mekanismen för ren utveckling. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ368 yrkande 2, 2004/05:MJ498 yrkande 12, 2005/06:MJ46 yrkande 4 och 2005/06:MJ596 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:MJ48 yrkandena 25 och 27. Mekanismen för ren utveckling bör användas restriktivt. En nackdel med denna mekanism är att kostnaderna för de nödvändiga utsläppsminskningarna minskar i de mest industrialiserade länderna. Därigenom kan de ekonomiska incitamenten för att utveckla alternativ teknik bli mindre än vad som annars blivit fallet. Ett annat problem är att fastställa att de åtgärder som vidtas inte skulle ha vidtagits utan mekanismen för ren utveckling. Det finns också frågetecken kring hur de långsiktiga effekterna av investeringarna skall säkerställas. Vi anser att bör verka internationellt för att så många länder som möjligt gör kvantitativa åtaganden. bör även verka för att möjligheterna för att tillgodoräkna sig utsläppsminskningar genom mekanismen för ren utveckling begränsas. Det vore rimligt om dessa länder får tillgodoräkna sig utsläppsminskningar via mekanismen som uppgår till maximalt av deras totalt tillåtna utsläppsmängd enligt åtagandet i Kyotoprotokollet. För ett land som skall minska utsläppen skulle detta alltså innebära att maximalt en fjärdedel av dessa minskningar får genomföras genom mekanismen för ren utveckling. bör redan nu sätta ett lågt tak för i vilken grad vi som land skall tillåta oss att använda mekanismen. Här anser vi att det är bättre att göra sådana projekt inom ramen för det vanliga biståndsarbetet och att avstå från att räkna in dessa i de egna åtagandena vad avser att minska utsläppen av växthusgaser. För sådana projekt inom ramen för mekanismen som trots en stor grad av restriktivitet genomförs anser vi att riktlinjer skall finnas med minst samma krav på utvecklingseffekt, miljögranskning och deltagande som om det hade rört sig om ett svenskt biståndsprojekt. Former för att ta till vara Sidas och expertis och erfarenhet i projektbedömningarna måste också etableras. Detta bör ges regeringen till känna. Mekanismen för ren utveckling, punkt 8 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hållning när det gäller användningen av mekanismen för ren utveckling. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ48 yrkandena 25 och 27 samt avslår motionerna 2004/05:MJ368 yrkande 2, 2004/05:MJ498 yrkande 12, 2005/06:MJ46 yrkande 4 och 2005/06:MJ596 yrkande 7. Kritik har framförts mot mekanismen för ren utveckling. Bland annat har framhållits att få projekt genomförs i de minst utvecklade länderna, projekt för förnybar energi och energieffektivisering endast får en liten del av investeringarna, utvecklingseffekten av industrigasprojekten är försumbar eller ingen alls och att tekniköverföring inte är framträdande i flertalet av projekten. Det är troligt att det är både mer ändamålsenligt och kostnadseffektivt att minska klimatutsläpp genom åtgärder och satsningar genom andra kanaler än mekanismen för ren utveckling. Exempelvis kan projekt genom de multilaterala utvecklingsbankerna och stödet från exportfrämjande instanser som bidra till att öka eller minska klimatutsläpp. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av alla de olika kanaler genom vilka bidrar eller kan bidra till energiinvesteringar, energianvändning och energiforskning i . I utredningens uppdrag bör även ingå dels att göra en översyn av mekanismen för ren utveckling, dels göra en utvärdering av hur mekanismen faktiskt fungerar. Innan nämnda utredning gjorts bör avstå från att satsa offentliga medel i projekt inom ramen för mekanismen för ren utveckling när pågående projekt är genomförda. I stället bör vi öka vårt klimatbistånd. utgångspunkt bör vidare vara att avstå ifrån deltagande i projekt inom ramen för mekanismen för ren utveckling efter första åtagandeperioden. Därtill bör redan nu besluta sig för att avstå från att sälja eller använda utsläppsrätter förvärvade genom mekanismen för att fullgöra sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet eller uppfylla det nationella klimatmålet efter den första åtagandeperioden. Skälen är följande. Det är uppenbart att merparten av de nedskärningar av drivhusgaser som behövs för att undvika klimatkatastrofer måste göras där de sker, i i-länderna. Det är de rika länderna som skapat problemet och det är de rika länderna som historiskt sett dragit nytta av fossila bränslen för sin ekonomiska utveckling. Det är även de rika länderna som har resurser att utveckla ny teknik och nya metoder för att minska utsläppen. Att avstå från att utnyttja utsläppsminskningar som åstadkommits genom mekanismen för ren utveckling ger oss större trovärdighet och därmed tyngd i framtida internationella klimatförhandlingar i olika forum, både inom och utanför EU. Det visar även på en högre ambitionsnivå. Detta bör ges regeringen till känna.