bet · GT01SoU30 · 2006-05-09 00:00:00 — Det gäller både att skapa grundläggande förutsättningar för IT - dvs. harmonisera lagar och andra regler, skapa en enhetlig informationsstruktur och en utbyggd teknisk infrastruktur - och att skapa förbättringar av de IT-stöd som används i vårdarbetet och i kommunikationen mellan patienterna och vården. I IT-strategin har behoven av förbättringar strukturerats i sex insatsområden som beskriver vad som måste göras för att förverkliga IT-strategins intentioner. Där betonas också att det är angeläget att alla landsting, kommuner, privata vårdgivare och andra aktörer inom sektorn medverkar i det nationella samarbetet inom samtliga insatsområden. Utskottet delar denna bedömning. I avvaktan på resultatet av det samarbete som inletts bör inte ta några initiativ med anledning av motionerna So31 (m) yrkande 1 och So33 (kd) yrkandena 2-5. Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion So31 (m) yrkande 2 om att IT är viktigt som ett medel för att stärka patienternas rättigheter. Det är vidare viktigt att sjukvårdens journalsystem m.m. tekniskt klarar att, på ett för patienterna säkert sätt, förmedla information mellan olika vårdgivare, vilket anförs i motion So32 (fp) yrkande 1. Det finns, som anförs i motion So34 (c) yrkande 2, även ett behov av förslag på hur man kan öppna kvalitetsregistren samt länka dem till IT-strukturen. När det gäller dessa frågor kan utskottet konstatera att (tilläggsdirektiv 2004:95) arbetar med en översyn av den lagstiftning som reglerar informationshanteringen inom hälso- och sjukvårdens område. skall utredningen redovisa den del av uppdraget som gäller frågan om en sammanhängande lagstiftning för all behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården, frågan om en sammanhängande patientjournal, kvalitetsregisterfrågor samt sekretessfrågor med anledning av dessa uppgifter. Utskottet noterar att regeringen ger uttryck för en förväntan att utredningsarbetet utmynnar i förslag som löser nuvarande problem. Även andra utredningar och översyner pågår för att anpassa den rättsliga regleringen (skrivelsen s. 22). arbete bör dock inte föregripas. Utskottet kan också konstatera att det inom ramen för verksamhet pågår ett projekt med en nationell patientöversikt. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna So31 (m) yrkande 2, So32 (fp) yrkande 1 samt So34 (c) yrkande 2. Något riksdagsinitiativ bör heller inte tas med anledning av vad som anförs i motion So32 (fp) yrkande 2. I motion So34 (c) yrkande 1 begärs att IT-strategin kompletteras med förslag till åtgärder för att använda IT i det förebyggande och hälsostärkande arbetet, t.ex. i form av ett individuellt elektroniskt "hälsopass". I det fortsatta arbetet med IT-strategin är några av de prioriterade frågorna att göra det enkelt att hitta olika vårdtjänster samt nationell och lokal information om vård och hälsa via en gemensam portal samt att skapa möjligheter för att ta del av information om sin egen vård- och hälsosituation via samma gemensamma ingång. Enligt utskottet är detta en väl avvägd prioritering. Någon komplettering i enlighet med vad som framförs i motionen är därför inte nödvändig. När det gäller rätten till IT-utbildning oavsett ålder kan utskottet konstatera att detta ligger i linje med regeringens mål för IT-politiken för att skapa ett hållbart informationssamhälle för alla. Utskottet utgår ifrån att regeringen fortsätter att aktivt arbeta med dessa frågor och särskilt uppmärksammar så att inga grupper riskerar att hamna utanför informationssamhället. Motion So33 (kd) yrkande 6 avstyrks i den mån det inte tillgodoses med det anförda. Finansiering av den nationella IT-strategin Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om finansieringen av den nationella IT-strategin. Det påbörjade arbetet bör inte föregripas. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). Den nationella IT-strategin innebär att en rad frågor måste hanteras och lösas på nationell nivå för att IT-användningen skall få avsedda effekter och fungera över verksamhetsmässiga och administrativa gränser och geografiska avstånd. Det finns även ekonomiska och andra skäl för att landstingen och kommunerna skall samarbeta om IT-relaterade frågor på nationell nivå. Stora delar av kostnaderna för IT-samarbetet på nationell nivå måste finansieras av huvudmännen själva. I skrivelsen anges att det under arbetet med den nationella IT-strategin inte har varit praktiskt möjligt att beräkna omfattningen av och kostnaderna för det arbete som bör ske på nationell nivå på IT-området. De beror på i vilka former och i vilken takt arbetet utförs. Därför måste arbetets omfattning och finansiering bli föremål för överväganden och ställningstaganden inom och mellan landstingen och kommunerna. Det är också nödvändigt att komma överens om formerna för beslut och om hur resultaten skall omsättas i konkret handling. Dessa frågor kommer därför att behandlas i en andra etapp av arbetet med den nationella IT-strategin. Grundprincipen i vårt decentraliserade vårdsystem är att huvudmännen - kommunerna och landstingen - har det fulla ansvaret för utvecklingen och finansieringen av sina verksamheter. Men huvudmännen är beroende av skatter och statsbidrag för finansieringen, vilket förutsätter fortlöpande diskussioner mellan staten och huvudmännen. Staten skall också kompensera de ekonomiska effekterna om man beslutar om åtgärder som innebär ökade åtaganden eller höjd ambitionsnivå för kommunerna och landstingen inom de obligatoriska verksamheterna. I de fall åtgärderna medför samhällsekonomiska fördelar eller förbättringar för medborgarna även i andra avseenden kan det motivera att staten medverkar till finansieringen. I statsbudgetens ramanslag för kommunalekonomisk utjämning (48:1) ingår medlen från det generella statsbidraget. Anslagets syfte är att bidra till att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget fungerar även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. För att möjliggöra att servicenivån och kvaliteten i kommunsektorn skall kunna upprätthållas har anslaget förstärkts med betydande medel, och ytterligare förstärkningar har aviserats. De huvudpunkter som ligger till grund för den nationella IT-strategin innebär att IT skall användas för att utveckla, förbättra och anpassa vården till nya förhållanden i samhället. Vården måste kunna fungera utan hinder av huvudmannaskapsgränser, verksamhetsmässiga indelningar och geografiska avstånd. Trots att en rad IT-anknutna frågor av skilda slag måste lösas på nationell nivå för att vården skall fungera, har huvudmännen det grundläggande ansvaret för utförandet, utvecklingen och finansieringen av sina verksamheter. Det innebär att huvudmännen till stor del gemensamt måste finansiera det arbete som behöver utföras på nationell nivå. I de fall staten vill att utvecklingen och förändringarna i vården skall gå längre eller snabbare än vad som huvudmännen finner motiverat eller har möjlighet att realisera uppstår helt naturligt en situation där det kan bli fråga om förhandlingar om statliga stimulansmedel. Den andra etappen i arbetet med att införa den nationella IT-strategin innebär att Kommuner och Landsting kommer att inleda överläggningar med kommunerna och landstingen efter beslut i styrelserna för och . Överläggningarna gäller omfattningen och finansieringen av samt beslutsformerna för det arbete som behöver utföras på nationell nivå. Det handlar inte enbart om sådant arbete som följer av den nationella IT-strategin, utan även om sådant IT-anknutet arbete i vården som bör ske på nationell nivå av ekonomiska eller andra skäl. I denna andra etapp kommer också förutsättningarna för statliga stimulansmedel för att skynda på eller på annat sätt påverka arbetet på nationell nivå att behandlas. På grundval av resultatet av etapp 2 kommer den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg att överväga planeringen, genomförandet och finansieringen av det fortsatta arbetet med IT-frågorna på nationell nivå. En avrapportering skall ske . I motion So31 av m.fl. (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om finansieringen av strategin för IT i vården. Motionärerna vill se en tidplan, finansiering och en tydlig organisation när det gäller användningen av IT i vården. Staten bör, enligt motionärerna, tillskjuta resurser för att finansiera utvecklingen av en nationell standard för informationsteknik i vården. I motion So33 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om tydligare krav på landsting och regioner och mer långsiktiga investeringar för att bygga ut och samordna register och IT-system inom sjukvården. Staten bör tillskjuta medel och få till stånd en motsvarande satsning från landstingens och regionernas sida. Även i motion So34 av m.fl. (c) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av en tydligare strategi för hur resurser till IT-strategins förverkligande skall kunna mobiliseras. Motionärerna instämmer med det som sägs i skrivelsen om att en renodlat statlig finansiering knappast kan vara aktuell, men det behövs en tydligare strategi för hur resurserna till detta gemensamma projekt skall kunna mobiliseras. Enligt motionärerna krävs sannolikt också att en ny aktör skapas som kan stå som huvudman för de gemensamma investeringar som behöver göras etc. I yrkande 4 begärs därför ett tillkännagivande om en PPP-lösning (offentlig-privat partnerskap) för drift och utveckling av delar av det nationella hälsonätet. Utskottet konstaterar att den andra etappen med att införa den nationella IT-strategin bl.a. omfattar överläggningar om omfattningen och finansieringen av samt beslutsformerna för det arbete som behöver utföras på nationell nivå. Detta arbete inleds . Senast skall den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg, på grundval av resultatet av etapp 2, avrapportera planeringen, genomförandet och finansieringen av det fortsatta arbetet med IT-frågorna på nationell nivå. Enligt utskottet bör detta arbete inte föregripas. Motionerna So31 (m) yrkande 3, So33 (kd) yrkande 1 samt So34 (c) yrkandena 3-4 avstyrks. Utskottet anser att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nationell styrning av IT i vården, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So31 yrkande 1 och 2005/06:So33 yrkandena 2-5. Enligt vår mening bör staten kunna ställa krav på att de IT-system som används i landstingen kan kommunicera med varandra. I takt med att sjukvården internationaliseras ställs även krav på möjligheten att kommunicera med sjukvårdssystem i andra länder. Staten bör av dessa, och många andra skäl, ha möjlighet att ställa krav på landstingen att tillämpa en nationell standard för IT. Utan sådana möjligheter kommer regeringens IT-strategi aldrig att kunna förverkligas. Enligt vår mening behövs tydliga direktiv så att en gemensam informationsstruktur kan skapas. Tydliga direktiv bör också kombineras med att staten premierar de landsting och regioner som gör snabba framsteg i anslutningen till den nationella IT-strukturen. Det behövs vidare ett gemensamt branschråd med en formaliserad struktur där vårdpersonalens organisationer, tillsammans med patientorganisationer och aktörer på marknaden, arbetar för en nationell och internationell samordning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT ur ett patientperspektiv, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So31 yrkande 2, 2005/06:So32 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:So34 yrkande 2. IT är enligt vår mening viktigt som ett medel för att stärka patienternas rättigheter. Införandet av patienträttigheter och öppna kvalitetsredovisningar måste följas av förbättrad dokumentation av det som utförs i vården. Handfasta förslag på att öppna kvalitetsregistren samt länka dem till IT-strukturen måste enligt vår mening skyndsamt utarbetas. Vidare måste sjukvårdens journalsystem och liknande informationssystem tekniskt klara att på ett säkert sätt för patientens personliga integritet förmedla information mellan olika vårdgivare som har tillgång till patientinformation genom särskilda behörighetskoder. Ansvaret för kommunikation och samordning skall ligga hos patientens fasta läkarkontakt. Den fortsatta processen mot en säker och samordnad IT-användning i vården måste utgå från denna tanke om kontinuitet och trygghet för patienten. I detta sammanhang vill vi påpeka vikten av att också de privata vårdgivarna är delaktiga i utvecklingen av kommunikationssystem. Det är vår uppfattning att det går att förena kravet på personlig integritet med behovet av nödvändig information för en god och säker vård. Men det handlar om att vara mycket observant och ha en hög medvetenhet om de fällor som lurar i den informationsteknologiska utbyggnaden, på grund av önskan att öka effektiviteten. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT i det förebyggande hälsoarbetet, punkt 3 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So34 yrkande 1. Enligt min mening saknas det i skrivelsens analys och förslag en insikt om att ett välfungerande IT-stöd kan ha en stor betydelse för att mobilisera individernas intresse och möjligheter att förebygga hälsoproblem. En av hälsonätets viktigaste funktioner är ett bra och användarvänligt gränssnitt för medborgaren och patienten. har presenterat en idé om ett individuellt elektroniskt hälsopass. Hälsopasset är en personlig hemsida - som kan liknas vid gränssnittet för en Internet-bank - och bör innehålla tillgång till lämpliga journaluppgifter och möjligheter att kontakta och kommunicera med sina vårdgivare. Där bör finnas en lättbegriplig ingång till kvalitetsregister och hälsoinformation. Genomförda vaccinationer och värden från hälsoundersökningar m.m. skall självfallet också föras in på den personliga sidan och i den elektroniska journal den hänger samman med. Det är viktigt att IT-strategin kompletteras med förslag till åtgärder för att använda IT i det förebyggande och hälsostärkande arbetet, exempelvis i form av ett individuellt hälsopass. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT-utbildning, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So33 yrkande 6. IT är för många äldre en svårförståelig kommunikation mellan teknik och människa. Men ingen är för gammal att lära sig. Äldre människor som har en önskan att få kunskap skall ges möjlighet till detta och inte bli åldersdiskriminerade. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Finansiering av den nationella IT-strategin, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So31 yrkande 3, 2005/06:So33 yrkande 1 och 2005/06:So34 yrkandena 3 och 4. Vi vill se en tidplan, finansiering och en tydlig organisation när det gäller användningen av IT i vården. Enligt vår mening bör staten, utöver landsting och regioner, tillskjuta resurser för att finansiera utvecklingen av en nationell standard för informationsteknik i vården. Ett ambitiöst förverkligande av IT-strategin förutsätter investeringar som kan uppgå till mångmiljardbelopp. En renodlat statlig finansiering kan knappast vara aktuell, men det behövs en tydligare strategi för finansieringen än de resonemang som föreligger. Det behövs en tydligare strategi för hur resurser till detta gemensamma projekt skall kunna mobiliseras. Det krävs sannolikt också att en ny aktör utanför de befintliga landstingen skapas som kan stå som huvudman för de gemensamma investeringar som behöver göras, samla teknisk och annan kompetens samt driva arbetet framåt. Till exempel kan en PPP-lösning (private-public-partnership) vara en lösning för att skapa ett nationellt hälsonät. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg. 2005/06:So31 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nationell styrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT ur ett patientperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansieringen av strategin för IT i vården. 2005/06:So32 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av hänsyn till den personliga integriteten och patientens rättigheter till information. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ansvaret för kommunikation och samordning av elektroniska journaluppgifter skall handhas av patientens husläkare. 2005/06:So33 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare nationella krav på landsting och regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga direktiv för att skapa en gemensam informationsstruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att premiera de offentliga myndigheter som snabbast implementerar IT-direktiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen genom tydliga direktiv skapar gemensamma gränssnitt utifrån etablerade standarder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett gemensamt branschråd för nationell och internationell samordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge äldre rätt till IT-utbildning oavsett ålder. 2005/06:So34 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att IT-strategin kompletteras med förslag till åtgärder för att använda IT i det förebyggande och hälsostärkande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av handfasta förslag på hur man kan öppna kvalitetsregistren samt länka dem till IT-strukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en tydligare strategi för hur resurser till IT-strategins förverkligande skall kunna mobiliseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en PPP-lösning (offentlig-privat partnerskap) för drift och utveckling av delar av det nationella hälsonätet.