bet · GT01KU20d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Jag behöver ju inte inför konstitutionsutskott erinra om att det är regeringen som styr riket, inte det socialdemokratiska partiet. Det är regeringen som har distribuerat den aktuella broschyren i fråga. I motsats till tidigare broschyrer som har distribuerats från nämns inte partier över huvud taget, utan det är en beskrivning av regeringens politik, den regering som åtnjuter stöd. (): Herr ordförande! Jag vill tacka finansministern för att ni tar er tid att komma hit . Vi har också till utskottet fått svar på en del frågor som vi har ställt skriftligen. Jag har bara några små frågor som jag skulle vilja få ett klarläggande av. Enligt information som vi har fått hade , som är informationschef, haft kontakt med . Jag antar att kan anses representera apoteksledningen i den frågan. Är det så? Finansminister : Ja, det är uppenbarligen en person som tecknar firma i det här avseendet för bolaget. (): Vet finansministern om det fanns några betänkligheter hos när de fick den här förfrågan? Finansminister (): Inte såvitt jag fått mig berättat från informationsavdelningen. (): Jag vill ställa en annan kort fråga bara för ordnings skull. Enligt anmälaren har utfört de här uppdragen från FINANSMINISTER B2 2005/06:KU20 regeringshåll, och enligt de svar vi har fått var det . Vet finansministern vad det är som gäller? Finansminister : Jag ska titta i mina papper så att det här blir rätt. har distribuerat motsvarande broschyr likaså 2001. 2003 har gjort det, 2004 och 2005 . (): Det är alltså som det gäller. Då har jag inga fler frågor. (): Jag har en närmast retorisk fråga, nämligen om man kan se den här broschyren som förebyggande hälsovård eller som en sjukvårdsprodukt. Men vad jag skulle vilja veta är om inte finansministern som finansminister och även som regeringsledamot ytterst har ett ansvar för informationspolicy. Är det inte så? Finansminister : Som chef för har jag naturligtvis det ansvaret. (): Jag har bara två frågor. Den första frågan är nog indirekt besvarad, men för tydlighetens skull kanske den ändå kan ställas igen. Låg det, enligt finansministerns uppfattning, inom kompetens att tacka ja eller nej till önskemålet om att man skulle distribuera broschyren? Finansminister : Herr ordförande! ställde en snarlik fråga. Det ankommer inte på mig att göra den bedömningen, utan den frågan ska riktas till . (): Okej. I det brev som gick ut till de enskilda apoteken tillsammans med 70 exemplar av den här broschyren står det: Enligt överenskommelse med på bifogar vi med detta utskick 70 exemplar etcetera. Är det eller finansministerns uppfattning att det förelåg ett juridiskt bindande muntligt avtal mellan regeringen och Posten, ett avtal som var bindande för de enskilda postkontoren, om att distribuera broschyren? Jag menar förstås . Finansminister : Jag måste vända mig till expeditions- och rättschefen för att få en rimlig bedömning. Expeditions- och rättschef : Ja, såvitt jag kan bedöma bör det ha gjort det, men jag känner inte närmare till vilka diskussioner som förevar mellan informationsavdelningen och , så jag kan inte kommentera detta exakt. (): Känner departementet till om något enskilt apotek avstod från att exponera broschyren? Finansminister : Vi har inte den kunskapen. (): Eftersom frågan om ansvar redan är utklarad statsrådet säger sig vara ansvarig även för informationen från och dess spridning skulle jag vilja fråga: Varför begränsa sig till just Posten, och ? Det finns ju många fler bolag. Har fler efterfrågats? Finansminister : Herr ordförande! Nej, såvitt jag förstår har man inte diskuterat med fler statliga bolag. Däremot har ju den aktuella broschyren distribuerats via en mängd andra kanaler: ambassader, utländska ambassader, myndigheter, informationsansvariga på myndigheter, bibliotek, länsstyrelser, pensionärsorganisationer, högstadieskolor, studieförbund, landsting och så vidare, men några ytterligare bolag har inte varit aktuella såvitt jag har fått mig berättat. (): Har det i de berättelserna framgått i vad mån man har efterfrågat och eventuellt fått nej från andra bolag? Finansminister : Såvitt jag har förstått har man inte fått nej någonstans ifrån, och man har heller inte frågat någon annanstans ifrån än från dem som har varit aktuella. (): Har inte heller andra aktörer på den privata marknaden tillfrågats om de skulle vara intresserade av att sälja den möjligheten? Finansminister : Jag tror att det på informationsavdelningen har förevarit en diskussion om att sprida en liknande typ av broschyr via bankerna, men det är det enda som jag känner till. (): Herr ordförande! Borde enligt regeringens mening det här hanterandet av broschyren ha skötts enligt lagen om offentlig upphandling? Finansminister : är expert på allt som gäller offentlig upphandling. Expeditions- och rättschef : Det är en fråga som vi faktiskt inte har diskuterat, men jag kan inte se att det hade varit aktuellt. (): Är det en upphandling som har skett av tjänsten att exponera broschyren till å ena sidan Posten och å andra sidan , även om det i det senare fallet inte kostade någonting för ? Finansminister : Det är som expeditions- och rättschefen sade: Vi har över huvud taget inte reflekterat i de termerna. Det här är ju ett förfarande som har pågått . Om inte rättschefen, som är ansvarig för upphandlingsfrågor, över huvud taget har kommit i kontakt med den här frågan så har jag än mindre gjort det. (): Jag har en annan fråga, herr ordförande. När man sprider budgetpropositionen finns det ju så att säga två delar i den, så klart. Den ena delen är en upplysning till medborgarna om hur den budget som de lever och agerar under och tar del av ser ut och vart de pengar de betalar in i skatt går. Den andra delen är ju argumentationen om varför pengarna går precis dit de går. Det är ju alltid väldigt svårt att dra en gräns för vad som är en argumentation och vad som är en upplysning. FINANSMINISTER B2 2005/06:KU20 I diskussionerna runt det här och i den här hanteringen, funderade man någonsin på på om man möjligen skulle göra framtagandet i samarbete med för att också få in synpunkter från dem som egentligen ville att pengarna skulle fördelas på ett annat sätt? Finansminister : Herr ordförande! Det tror jag inte att man gjorde. Regeringens informationsavdelningar informerar om regeringens beslut. Ett av regeringens viktigaste beslut är överlämnandet av den årliga budgetpropositionen till . (): Förelåg det aldrig i statsrådets tankevärld att det faktum att ni valde den här vägen för att informera gjorde att det skulle kunna uppfattas som en vänlig handling att vara regeringen behjälplig i detta hänseende och att det skulle kunna skapa en misstanke om otillbörlig påtryckning? Finansminister : Nej, eftersom jag inte var varse de distributionskanaler som informationsavdelningen använt sig av under de senaste fem sex åren har det över huvud taget inte föresvävat mig. (): Men , när statsrådet är varse detta, vad föresvävar statsrådet då i den här delen? Finansminister : Jag tycker att informationsavdelningen ska fortsätta att försöka sprida ljus över regeringens beslut på bästa möjliga sätt. Det är upp till dess goda omdöme att välja samarbetspartner. Jag tänker inte lägga mig i den typen av detaljer i fortsättningen heller. (): var inne på den känsliga frågan om att det finns två delar i detta. Dels finns det ett antal basfaktum och så finns det naturligtvis ett antal värderingar när det gäller hur regeringen väljer att fördela pengar i budgetpropositionen. Hade det mot den bakgrunden inte varit mer rimligt att regeringen hade gått ut med den här informationen för att säga som , att informera om vilka regler man lever under efter det att hade fattat sitt beslut? Kan man inte se det faktum att man inom citationstecken informerar om regeringens budgetproposition då processen i pågår som ett led i opinionsbildningen egentligen, och är det då verkligen en uppgift för de statliga bolagen att hjälpa regeringen med politisk opinionsbildning? Finansminister : Herr ordförande! Det är regeringens sak att informera om regeringens beslut. Jag anser att det är sak att informera om beslut. Det är upp till att välja former och distributionskanaler för att kommunicera med allmänheten vilka beslut som fattas i det här huset. (): Jag skulle också vilja fråga om en annan sak. Den här verksamheten har ju pågått , . Kommer den här verksamheten nu att fortsätta som planerat, eller kommer den här verksamheten att utökas? Är det fler statliga bolag som framöver kommer att distribuera regeringens budgetproposition? Finansminister : Vi har inte diskuterat den frågan. Den får väl övervägas i ljuset av bland annat den här diskussionen. Jag vill bara erinra om något: Den aktuella situationen med distribution via statliga bolag har som sagt pågått under ett antal års tid, men det är ju inte nytt att regeringar producerar informationsmaterial. Det är heller inte nytt att publicerar informationsmaterial. Eftersom valda delar av utskottet, och framför allt anmälaren, tycker att det här är ett så flagrant exempel på partipolitisk propaganda har jag grävt lite i arkivet på . Bland annat har jag hittat den lilla skrift jag visar här, Fakta om regeringens ekonomiska politik 1994, som är en historiskt intressant publikation i ljuset av hur man kunde beskriva det ekonomiska läget då. Det finns meningar av typen: Efter 80-talets misstag var det dags att ta itu med bördan Mig veterligen publicerades den här pamfletten under just den tid då anmälaren själv var statssekreterare i . (): har inte anmälaren chansen att replikera på finansministern, så vi kanske ska undanbe oss den här typen av kommentarer här . Finansminister (): Jag är väl medveten om det, men att han råkade vara närvarande är inte mitt fel, om man så säger. (): Nej, men det ger inte finansministern rätt att apostrofera honom på det sättet, menar jag. Finansminister : Jag tror säkert att herr ordförande kan rätta mig om jag överträder några etikettsregler här. Jag vill också erinra om den lilla broschyr jag visar , Den svenska finanskrisen Uppsummering från . Här är en bild på dåvarande skatteministern, en ung . Han har skrivit ett förord, men det är inte i hans förord utan i löptexten som man kan läsa följande: Den dåvarande socialdemokratiska regeringen bär ett tungt ansvar för att spekulationsekonomin tilläts (ohörbart) (): Får jag fråga om den här har spritts på apotek och postkontor? Finansminister (): med en slapp finanspolitik och en oförmåga (ohörbart) (): Finansministern, har detta spritts på postkontor och apotek? Finansminister : Herr ordförande! Får jag tala till punkt, eller? Ordföranden: Ja, men det är onödigt att läsa hela broschyren. Poängen har nog redan gått fram. Finansminister (): Jag förstår att herr ordförande tycker det, men för övriga utskottet och framför allt för eftervärlden är det kanske intressant att veta hur man producerade politiska pamfletter i . FINANSMINISTER B2 2005/06:KU20 Om jag då får avsluta: med en slapp finanspolitik och en oförmåga att genomföra nödvändiga strukturer skapades en ekonomisk miljö som gav förödande effekter. Var och en har möjlighet att ta del av den här broschyren och jämföra graden av partipolitisk argumentation mellan de här två produkterna. (): Men, herr ordförande, det är faktiskt distributionen och spridningen som vi är intresserade av, inte exakt vad som står i olika texter, när de tillkom och i vilka sammanhang de tillkom. Det som vi är intresserade av är distributionen, hur detta har spridits, och huruvida det är rätt och riktigt enligt de regler och principer som gäller. Att ha den här charaden här nu är inte, tycker jag, att behandla KU:s granskning av detta på ett värdigt sätt, för att återvända till en replik som jag tidigare haft . Jag vill avsluta med en fråga som däremot rör granskningsärendet. I många av de svar som finansministern har gett här under utfrågningen har finansministern sagt att de konkreta besluten fattades av olika tjänstemän, att besluten har legat på tjänstemannanivå. Har finansministern inget eget ansvar över huvud taget för det som har förevarit i förhållande till Posten och ? Är det finansministerns uppfattning? Finansminister : Jo, jag har ansvaret för , inklusive dess informationsavdelning. Jag kan inte se att informationsavdelningen har gjort något som helst fel i det här fallet. (): var inne på en intressant frågeställning om detta med upphandlingen. Enligt regelverket var ersättningen som begärde så låg att den låg under kraven för direktupphandling. När det gäller de andra, och så vidare, talas det om . Men det framgår inte hur många veckor det handlar om. Är det bara som det handlar om generellt sett? Finansministern kanske inte vet det, men kanske vet expeditionschefen om man sammanlagt kom upp i en kostnad som översteg kravet för direktupphandling. Expeditions- och rättschef : Enligt de uppgifter som jag har är det ungefär som den har varit ute. (): Det mesta är väl klarlagt kring det här. Möjligen skulle man önska att det ginge att klarlägga distributionen av de broschyrer som finansministern refererade till från . Men det är möjligt att det inte leder oss fram i den konstitutionella världen särskilt mycket. Jag vill ställa en annan fråga. har i varje fall betalat , om det nu var eller flera. Det är alltså ett affärsförhållande. En fråga som är intressant är: Upplåter , och sina lokaler för annan distribution mot ersättning? Det är väl den riktigt intressanta frågan, därför att om utgångspunkten är att man politiskt kan bestämma vad de statliga företagen ska göra, är det väl nästan lite smålarvigt att betala för det dessutom. Finansminister : Alla vi som går på apotek och postkontor vet ju att där finns olika typer av information. Men, återigen, exakt vilka relationer som finns är en fråga som ska ställas till Posten och . Ordföranden: tackar finansministern med bisittare. Därmed är sammanträde avslutat. Granskningsärende 12 Statsrådet agerande i samband med målöversyn av och 19 Statsrådet agerande i fråga om organisation Då återupptar sitt sammanträde. Vi har varit i farten sedan kl. 8. kommer vi in på den offentliga utfrågningen med skolminister , som vi hälsar välkommen till utskottet. Statsrådet : Tack så mycket. Ordföranden: har förstått att du som bisittare har , expeditions- och rättschef i . Ni är båda varmt välkomna. Som skolministern väl känner till har vi en ordning för hur sådana här utfrågningar går till. Den innebär att skolministern har möjlighet att komma med någon kort inledning. Jag vet inte om du vill göra det med båda ärendena på en gång. Vi håller sedan isär de två ärendena i själva utfrågningen. Statsrådet : Herr ordförande! Om det går bra tar jag dem gärna i tur och ordning. Ordföranden: Då tar vi ärende 12, Målöversyn av . Statsrådet : Herr ordförande! I den aktuella KU- anmälan från den moderata riksdagsledamoten hävdas att regeringens uppdrag till , att föreslå omedelbara förtydliganden och justeringar av vissa av kursplaner, skulle ha försenat översyn med . Som tydligt framgår av departementets svar till KU är detta i sak helt fel. KU-anmälan måste i denna del bygga på ett missförstånd. Regeringens uppdrag syftade tvärtom till att påskynda och tidigarelägga justeringar av vissa kursplaner. Bakgrunden var att självt som uppföljning av resultaten i verkets utvärdering av och internationella studier påvisat för regeringen behovet av en omprövning och utformning av kursplaner. Regeringen underströk i uppdraget att det kan finnas behov av en samlad och långsiktig översyn av hela mål- och uppföljningssystemet för vari en översyn av samtliga kursplaner kan bli aktuellt. I avvaktan på dessa långsiktiga åtgärder ansåg regeringen att rapporten om resultaten i krävde också vissa omedelbara insatser som kunde ge effekt på kort sikt. Därför fick i uppdrag att redovisa dels vilka prioritering- 2005/06:KU20 BILAGA B3 SKOLMINISTER ar verket avsåg att göra inom sin verksamhet, bland annat vad gäller provsystemet och utbildningsinspektionen, för att på kort sikt öka måluppfyllelsen, dels redan till november föreslå vissa justeringar av kursplaner i de ämnen där behoven var störst. Alla som vet något om kursplanearbete inser att det är ett svårt och komplicerat uppdrag att göra genomgripande förändringar av kursplanerna. Re- geringen ansåg dock egna rapporter vara så allvarliga att det var motiverat att försöka få till stånd förändringar snabbt. Dessvärre återkom till regeringen och konstaterade att man inte klarade att justera kursplanerna till och begärde därför förlängd tid till , det vill säga om knappt en månad. Det var alltså enligt omöjligt att klara justeringen av kursplanerna redan till november. Regeringens uppdrag kan då givetvis inte ha försenat arbetet utan snarare ytterligare påskyndat en översyn som verket självt ansåg angelägen men som enligt verket måste ta för att bli framgångsrikt. Ordföranden: Då går vi in på utfrågningen. Den följer den gängse traditionen där anmälande partiet inleder och sedan kommer partierna i storleksordning. (): Herr ordförande! Inledningsvis utan varje insinuant tanke eller vilja att vara dum vill jag ställa frågan: Visst är det så att statsrådet anser att är ett lojalt och väl fungerande verk? Statsrådet : jobbar på regeringens uppdrag och har ca 70 uppdrag antingen i form av regleringsbrev eller särskilda uppdrag. Det är en grannlaga uppgift. Det svenska skolsystemet, skolväsendet, är naturligtvis omfattande. En viktig del av den uppgiften handlar om att inspektera samtliga 6 000 skolor i vårt land och också att rapportera om styrkor och svagheter. Detta är en uppgift som gör med bravur. Jag har ingen anledning att ytterligare kommentera lojalitet eller inte. Det lyder, precis som alla andra myndigheter, under regeringen och gör sitt jobb på bästa sätt efter de resurser och den förmåga som finns. (): Det är en sak som förbryllar den som betraktar relationerna. i sitt budgetunderlag talade om att man med hänsyn till de utredningar som har gjorts, en internationell och en nationell, som visar på dåliga resultat i den svenska skolan, ämnade att framlägga förslag till förändringar i en egen utredning. Men efter det att vi hade haft vår förra utfrågning med statsrådet beslutade regeringen att ändå tillsätta en ny utredning som inte ska redovisas förrän . Vad är bakgrunden till detta? Statsrådet : Först och främst är det i sak inte korrekt. Regeringen har inte tillsatt en utredning . Däremot har vi under denna vår, , tillsatt en expertgrupp som ska gå igenom hela mål- och resultatstyrningssystemet för den svenska skolan i syfte att förtydliga målen. Det är uppenbart att vi har en viss målträngsel. Detta har också Skol- SKOLMINISTER B3 2005/06:KU20 verket tidigare upprepat, och det kan vi också konstatera i vårt umgänge med den svenska skolan. Detta arbete ska redovisas . Sedan var det frågan om det aktuella uppdraget. Det var efter ett flertal rapporter, till exempel nulägesutvärdering , 2003, det vill säga stora utvärdering och jämförelse, och också som kom , som vi blev varse att det här kanske behöver omedelbara justeringar. Det är en sak med de långsiktiga. Det tar tid och är omfattande. Vi ville gärna ha det jobbet gjort så fort som möjligt. Vi på departementet gjorde bedömningen att snabbast möjliga skulle kunna vara till den nulägesbedömning som gör . visade det sig att det inte var möjligt. kom tillbaka och begärde att få ett ytterligare halvår på sig. Det fick de av regeringen. Det viktigaste är att arbetet görs på ett bra sätt, att vi får tydligare kunskapsmål i det här fallet handlar det framför allt om svenska och matematik. (): Hur såg departementet på den aviserade genomgång som hade annonserat skulle komma , som uppenbarligen enligt mening var klar ? Vem förankrade i och i dess ledningsgrupp? Statsrådet : Herr ordförande! Det är viktigt att hålla sig till det sakliga. Det sakliga var inte att hade färdiga kursplaner att lägga fram utan att man skulle föreslå en åtgärd om att man skulle behöva göra justeringar i kursplaner. Hade det funnits färdiga kursplaner hade man naturligtvis lagt fram dem. var det inte möjligt att göra det ens till , utan man begärde och fick uppskov ända till . Det förstår var och en som vet hur kursplanerna är uppbyggda att det är en grannlaga uppgift. Jag hade hoppats att vi hade kunnat skynda på arbetet till . var det tyvärr inte möjligt. Det kan tyckas tråkigt, men det är ändå bättre att det blir gjort på ett bra sätt. Därför fick man uppskov av regeringen till . (): Anser statsrådet att var förhindrat att offentliggöra det material som fanns ? Statsrådet : Inte det minsta. Dessutom har , mig veterligt, också presenterat detta arbetsmaterial som ledamoten hänvisar till. Det är både välkänt och det har debatterats och diskuterats som sig bör. (): Det verkar som om ledning hade uppfattat det som att man var förhindrad att publicera eftersom det skulle göras i samband med framläggandet av underlaget . Statsrådet : Vad baseras det på? (): Tidningsuppgifter. Statsrådet : Tidningsuppgifter i? (): Skolvärlden. Statsrådet : Jag har ingen anledning att kommentera enskilda tidningsuppgifter. Det jag kan konstatera är att 2005/06:KU20 BILAGA B3 SKOLMINISTER återkom och ville ha på sig. Det kan omöjligen vara så att det fanns färdiga kursplaner att lägga fram . Därför ter sig både det som står i anmälan och hela diskussionen som ett ganska stort missförstånd om vad avsåg att göra. Jag har förstått att ämnade lägga fram förslag till åtgärder, inte justeringar. Vad regeringen ville var att få omedelbara justeringar i kursplanerna för att förtydliga kunskapsmålen i matematik och svenska. Vi ville gärna ha detta färdigt redan till nulägesbedömningen som sker . var det tyvärr inte möjligt, och fick ytterligare på sig. (): Jag tackar skolministern för en god genomgång av ärendet och informationen. Jag tycker att vi har det underlag vi behöver för att ta ställning i ärendet. Därmed har jag inga frågor. (): Herr ordförande! har som sagts i samband med budgetunderlaget inför budget 2005 presenterat material som talar om att kursplanerna behöver omprövas. Med anledning av de olika studier som det har hänvisats till tidigare hade man för avsikt att lägga fram förslag som handlade just om omprövning av kursplaner med koppling till måluppfyllelse. Materialet skulle presenteras . beslutade regeringen om ett uppdrag till i linje med vad självt hade sagt inför budgeten 2005. Vad var skälet till regeringens uppdrag till ? Statsrådet : Herr ordförande! Jag har visserligen redan svarat på den frågan, men jag kan göra det igen. Vi var angelägna om att få dessa justeringar till stånd så fort som möjligt, det vill säga få tydligare kunskapsmål i svenska och matematik i . Vi ville gärna ha detta klart till . visade sig detta inte vara möjligt. Förhoppningsvis får vi dem först efter det att har begärt uppskov. Då kan det omöjligen vara så att hade färdiga kursplaner att lägga fram . Vad skulle ha gjort , vilket man också senare gjorde, var att lägga fram förslag till åtgärder där en av åtgärderna skulle vara att göra justeringar i kursplanerna. Jag och regeringen var angelägna om att detta skulle ske så fort som möjligt. gick det inte så fort som vi skulle vilja, och det är tråkigt. Men det är en grannlaga uppgift, och det kan behövas lite . Det är bättre att det blir bra gjort än att det går snabbt. (): Enligt de uppgifter som vi har täckte förslag ett bredare fält än det uppdrag som regeringen gav. Här upplever jag det som att uppfattningarna går isär. Hur är det med saken egentligen? Statsrådet : Var och en kunde ta del av det arbetsmaterial som redovisade, som också har sagts också behandlades av dess styrelse. Det täckte ett flertal olika områden. Regeringens uppdrag handlade om de omedelbara justeringarna av kursplanerna. Vi gjorde bedömningen då att detta var praktiskt möjligt att göra på kort sikt, det vill säga fram till SKOLMINISTER B3 2005/06:KU20 visade sig att så inte var fallet tyvärr. De kommer i stället .