bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — Svenskt jord- och skogsbruk ger således samhällsnyttor i form av god djuromsorg, säker mat, öppna landskap och god miljöhänsyn, som skall ersättas från samhällets sida. Detta bör ges regeringen till känna. Nationell jordbrukspolitik, punkt 51 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den nationella jordbrukspolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ448 yrkandena 1 och 4 samt avslår motionerna 2004/05:Sk405 yrkande 6, 2004/05:MJ297 yrkandena 4 och 5, 2004/05:MJ430, 2004/05:MJ437 yrkande 1 i denna del, 2004/05:MJ497 yrkande 1, 2004/05:MJ527, 2005/06:MJ441 yrkande 6, 2005/06:MJ524 yrkande 1 och 2005/06:MJ525 yrkande 2. Ett mål för den svenska jordbrukspolitiken måste antas. Detta mål skall syfta till en hållbar landbygdsutveckling där uppfyllande av miljökvalitetsmålen står i fokus och där produktionen bidrar till en hög självförsörjningsgrad när det gäller baslivsmedel. Jordbruket bör vara decentraliserat med verksamhet inom såväl traditionella som nya näringar, t.ex. produktion av ekosystemtjänster, för att nå målet om en hållbar landsbygdsutveckling. Vidare måste den ekologiska produktionen och behovet av nya mål för denna uppmärksammas. antog mål för den ekologiska produktionens utveckling fram . Det är nu hög tid att nya mål fastslås. skall av åkerareal odlas ekologiskt, av mjölkkor respektive av övriga nötkreatur, av lammen, av hönsen och av grisarna skall vara ekologiskt hållna . Vidare skall av åkerareal ha certifierad ekologisk odling, och den certifierade ekologiska djurhållningen skall minst omfatta av mjölkkorna, av slaktnöt, av lammen, av hönsen och av grisarna. Vidare bör ett mål för offentlig konsumtion av livsmedel från certifierad ekologisk produktion upprättas, inklusive mål för statlig konsumtion av livsmedel från certifierad ekologisk produktion. skall av den offentliga konsumtionen av livsmedel utgöras av livsmedel från ekologiskt certifierad produktion. Detta bör ges regeringen till känna. Jordbrukets betydelse för övergödningen, punkt 52 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om MTR-reformens betydelse för övergödningen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 29. Enligt vår mening är det en nödvändighet att uppmärksamma MTR-reformens betydelse för övergödningsproblematiken. Med en 10-procentig minskning av spannmålsarealen samt en motsvarande ökning av vall torde läckaget ha minskat. Resultatet av halvtidsöversynen vad gäller påverkan på övergödningsproblematiken måste således analyseras ordentligt samt ligga till grund för eventuella åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa tvärvillkor, punkt 54 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om gemensamma regler för jordbruksföretag. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 7 och 2005/06:MJ594 yrkande 6. Det är viktigt att det finns gemensamma regler för vilka krav som skall ställas på jordbruksföretagen för att erhålla de nya EU-stöden. De krav som anges i direktiv och förordningar till följd av jordbruksministrarnas överenskommelser bör gälla som grund för kontroll, sanktioner och utbetalning av frikopplade ersättningar. Överträdelser av svensk lagstiftning där den går utöver EU:s krav bör hanteras av svenskt rättsväsen. Detta bör ges regeringen till känna. Konkurrensvillkor, punkt 58 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att svenskt jordbruk skall ha villkor likvärdiga med konkurrentländernas. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ208 yrkande 2 och 2005/06:MJ233 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:MJ297 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ355, 2004/05:MJ363, 2004/05:MJ437 yrkandena 1 i denna del, 6 och 7, 2004/05:MJ508 yrkande 5, 2004/05:MJ531, 2004/05:N401 yrkande 10, 2004/05:N403 yrkande 17, 2005/06:MJ423 yrkande 1, 2005/06:MJ441 yrkandena 1 och 4, 2005/06:MJ463 yrkande 1 och 2005/06:MJ524 yrkande 2. Svenska lantbrukare har som enskilda företagare utnyttjats för att klara utgiftstaket i den nationella budgeten. Det saknas långsiktiga spelregler som stimulerar investeringar eftersom staten helt utan förvarning kan ändra de ekonomiska förutsättningarna och tvinga företagare att ta lån för att klara löpande utgifter m.m. Spelreglerna måste vara tydliga, långsiktiga och förutsägbara. Svenska lantbrukare måste få rimliga och förutsägbara villkor jämbördiga med konkurrentländernas. Detta bör ges regeringen till känna. Jordbruket i norra , punkt 60 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om referensersättningsnivån för nationellt stöd. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkandena 26 och 27 samt 2005/06:MJ594 yrkandena 22 och 23 samt avslår motionerna 2004/05:MJ450 yrkande 1 och 2005/06:MJ271 yrkande 1. Merkostnadsersättningen till jordbruket i består av tre delar, varav en del har nationell finansiering. Stödet regleras i förordningen (1996:93) om stöd till jordbruket i norra . Den totala nationella ersättningen har legat under den referensersättningsnivå på som, enligt kommissionsbeslut 97/557/EG, tjänar som högsta nivå för det nationella stöd som tillåts ge. Därutöver tillkommer visst stöd till potatisodling, som ligger utanför anslutningsavtalet. utbetalades , år , år , år och år . Som princip bör gälla att de budgeterade medlen betalas ut i största möjliga utsträckning. Produktionen i norra minskar , vilket tyder på att lönsamheten är sämre än på andra håll i landet. Norra stora avståndshandikapp gör att kostnaderna för produktion av exempelvis mjölk, kött och ägg är högre än på andra håll i landet, som kostnaderna för uttransport av livsmedel genom befolkningsglesheten och många små butiker är höga. En höjd intransportersättning skulle sannolikt leda till ökad stabilitet och framtidstro. Införandet av kadaverinsamlingen i norra har medfört att jordbruket i norr drabbats av högre kostnader än i . Kostnaderna för kadaverinsamlingen var ej medräknade när referensersättningsnivån fastställdes. Nivån är inte heller indexreglerad. Referensersättningsnivån för nationellt stöd till jordbruket i norra bör omförhandlas. Stödet bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa rennäringsfrågor, punkt 63 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om markfrågor kopplade till rennäringen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 21 och avslår motion 2005/06:MJ449 yrkande 50. Det är angeläget att markfrågan och andra frågor kopplade till rennäringen får en snar lösning. Det är viktigt att de frågor som direkt och indirekt berör renskötseln och renskötselrätten utgår från en fastlagd statlig same- och rennäringspolitik. Lokala samrådsgrupper mellan direkt berörda är oftast den bästa lösningen. När detta inte räcker finns behov av att lösa markkonflikterna genom en rättsprocess. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa rennäringsfrågor, punkt 63 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om markfrågor kopplade till rennäringen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ449 yrkande 50 och avslår motion 2005/06:MJ519 yrkande 21. Regeringen bör utreda hur renskötande samer skall kunna ges ökad delaktighet när det gäller olika ingrepp i renbetesmarkerna. Genom ökat samrådskrav förbättras möjligheterna att kunna motverka och minska konflikter. Vidare förbättras skogsbrukets och rennäringens möjligheter att kunna verka sida vid sida. Skogsvårdslagen bör ändras så att samrådsplikt skall gälla för större markägare inom hela renskötselområdet. Vid vilken typ av ingrepp i skogsbruket samrådet skall gälla bör utredas . Detta bör ges regeringen till känna. Parlamentariskt beredningsorgan, punkt 64 (kd, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett beredningsorgan för rennärings- och samefrågor. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ527 yrkande 1. Det är knappast aktuellt med någon samlad proposition om rennäringen och samepolitiken förrän 2006. I mellantiden behövs någon form av politisk kontinuitet i form av ett beredningsorgan av parlamentarisk karaktär. Detta beredningsorgan bör göra en samlad bedömning av politikområdet, lämna förslag på möjliga delreformer, följa pågående utredningsarbete samt bereda underlag för en samlad proposition så att denna kan presenteras möjligt 2006. Ett parlamentariskt beredningsorgan för rennärings- och samefrågorna bör således tillsättas. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 65 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektivare handläggning m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Sk405 yrkande 9 och avslår motion 2004/05:MJ508 yrkande 10. Stödbyråkratin är ofrånkomlig, men den måste medföra så lite extraarbete för företagaren som möjligt. Snabbare handläggningstider vad gäller etablering av nya eller utökade verksamheter är viktigt. Tillämpningen av miljöregler och djurhållningsregler måste förenklas. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 65 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förändrad myndighetsorganisation. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ508 yrkande 10 och avslår motion 2004/05:Sk405 yrkande 9. Enligt vår mening går vi mot ett paradigmskifte i synen på stöd till jordbruket, bort från direktstöd och mot ett system där samhället betalar för de nyttigheter som jordbruket producerar i form av miljö- och kulturvärden. I detta läge borde regeringen se över myndighetsstrukturen inom jordbruksområdet och övriga areella sektorer i riktningen att verka för en sammanhållen landsbygdspolitik. bör omvandlas till en effektiv enhet, Verket för landsbygden och de areella näringarna (), med fokus på en bred landsbygds- och kustutveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Utbetalning av stöd i euro, punkt 66 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbetalning av stöd. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ594 yrkande 5. Enligt vår mening skall den jordbrukare som så önskar kunna få utbetalningen av jordbruksstöd i euro. Detta bör ges regeringen till känna. Hållbarhetscertifiering m.m., punkt 68 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om certifiering av lantbruksföretag. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 2. Gårdar skall kunna hållbarhetscertifieras eller miljöcertifieras efter de riktlinjer som man arbetar med i exempelvis Greppa Näringen och Odling i Balans. En sådan certifiering garanterar ett miljömässigt hållbart brukande och har stort fokus på att minimera kväve- och fosforläckage. Denna certifiering skulle kunna användas i marknadsföringssammanhang för lantbruksföretaget men också ställas som krav för LBU-medel vid gårdar belägna nära känsliga och belastade områden. Detta bör ges regeringen till känna. Jämställdhetsarbete, punkt 70 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhet inom jord- och skogsbrukssektorn. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N407 yrkande 4 och 2005/06:MJ447 yrkande 1. Jord- och skogsbrukssektorn har halkat efter den allmänna utvecklingen inom jämställdhetsområdet. För att motverka denna trend har man inom börjat utarbeta en särskild jämställdhetsplan för jord- och skogsbrukssektorn i enlighet med vad som föreslagits i departementsskrivelsen 2004:39. En sådan jämställdhetsplan bör vara konkret och innehålla verkningsfulla åtgärder för att öka antalet kvinnor i jord- och skogsbruksnäringarna. Det är då nödvändigt att företrädare för näringarna deltar fullt ut i utformandet av jämställdhetsplanen. Detta bör ges regeringen till känna. Konsekvensanalyser m.m., punkt 71 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 71 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en konsekvensanalys av det svenka jordbrukets betydelse. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 2 och 2005/06:MJ594 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:MJ507 yrkande 17 och 2005/06:MJ423 yrkandena 2 och 3. Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levande landsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc. Detta är inte minst angeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrens och många, framför allt mindre jordbruk, tvingas läggas ned. Inhemskt jordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörande transporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samt för att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. I konsekvensanalysen bör det också belysas hur det svenska jordbrukets skattebelastning, höga krav på djurskydd och livsmedelssäkerhet m.m. påverkat konkurrenskraften. Regeringen bör således återkomma till med en sådan konsekvensanalys som underlag för det fortsatta beslutsfattandet. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet. 2005/06:MJ15 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alltid beakta att användning av statliga stödpengar, såsom LBU-medel, inte stör fungerande marknader genom att snedvrida konkurrensen mellan olika företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även åtgärder som syftar till en bättre livskvalitet på landsbygden bör vara en del av det svenska programmet, framför allt inom insatsområde 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de stödformer som tas fram inte skall fungera som ett indirekt stöd till icke lönsam produktion med låg grad av kollektiva nyttigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera insatsområde 2 högst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioritering mellan insatsområde 1 och insatsområde 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att insatserna bör utformas lokalt och inte via ett generellt miljöstöd om syftet i huvudsak är att stärka tillväxt eller arbetsmarknad i ett område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att renodla syftena med LBU-medlen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiomställningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska jordbrukets oljeberoende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att insatser inom insatsområde 1 till skogliga näringen vad avser utbildning och informationsinsatser i huvudsak skall användas till företag som är en kombination av skogs- och jordbruksfastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koncentrera sig på vissa frågor som rör det aktiva jordbruket och landskapsvård och att andra miljöinsatser, t.ex. stöd till Natura 2000-områden, som inte är direkt kopplade till generella ersättningar, t.ex. betesstöd, i stället bör stödjas via statliga sektorsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målen i insatsområde 2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur arbetet med landskapsplaner samordnas med LBU-programmen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte använda LBU-medel för att uppnå mål för ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bedömning av målen för insatsområde 3 bör överensstämma med det som föreslagits av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera insatser för att stärka infrastruktur och lokal service. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda LBU-medel för att förbättra tillgången till finansiellt kapital på landsbygden, t.ex. genom kreditgarantier eller mikrolån. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att besluten om programmen speciellt under insatsområde 3 i huvudsak skall ske regionalt med ett stort lokalt inflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över i vilken utsträckning det finns hinder för en fungerande delaktighet i programmen på lokal nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samernas valda organisationer skall ha ett stort inflytande över hur LBU-medel används inom deras områden. 2005/06:MJ16 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att landsbygdsutveckling kräver en rad grundförutsättningar, såsom en sund näringspolitik och en god infrastruktur, för att stöden genom LBU-programmet skall ge optimalt resultat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av snabba besked avseende totalnivån för LBU-medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att eftersträva enkla och tydliga regler för de företagare som genomför åtgärder inom LBU-programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skapa en långsiktigt stabil och bärkraftig marknad för bioenergi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att satsa på LBU-åtgärder som når en bredare och större del av odlingslandskapet och betesmarkerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogspolitiken även fortsättningsvis skall vara en nationell fråga och att EU-medel inte skall tillföras skogsnäringen. 2005/06:MJ17 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om landsbygdspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringsstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om startstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättningarna för odling av energigrödor skall utformas så att de stimulerar till ökad odling av energigrödor och skapar förutsättningar för lönsamhet för den som övergår från odling för livsmedelsproduktion till odling av energiändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser inom skogsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild stödinsats som motiveras utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i skogs- och mellanbygder i syfte att bl.a. bidra till öppna landskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frikostigare regler för utdelande av miljöstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till vallodling och betesmark. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en långsiktig satsning bör göras på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samexistera inom samma företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de regionala miljöersättningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nya landsbygdsprogrammet behöver ta särskild hänsyn till det småskaliga jordbruket i skogs- och mellanbygden, glesbygden och fjälljordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fäbodbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra myndigheternas roll vid tillhandahållande av olika tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsningar på exempelvis etanolfabriker bör uppmuntras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landsbygdsprogrammet bör stödja lokala initiativ som syftar till att fånga upp det ökade intresset för turism i den svenska landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fiskevårdande insatser för att stödja fisketurismen i dess olika former bör ingå i landsbygdsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landsbygdsprogrammet bör vara en möjlig väg att finansiera uppfödarpremier och olika utbildningsinsatser inom hästområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättningarna för ett höjt och breddat djurkopplat vall- och betesmarksstöd också bör komma hästnäringen till del. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landsbygdsprogrammet bör kunna användas för bidrag till anställning av nyckelpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU-medel inte skall ersätta utgifter som rätteligen skall bekostas av stat och kommuner som en del av deras ordinarie arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nya landsbygdsprogrammet för del bör tillskjutas ytterligare medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en parlamentarisk förankring av programmet bör ske. 2005/06:MJ18 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fullt ut skall dra nytta av LBU-stöden, vilket kräver full medfinansiering från svensk statsbudget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att LBU-stöden skall adderas till nationella stöd och ersättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att LBU skall ha sin tyngdpunkt i stöd till vallodling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inriktningen på stöden i det nya programmet bör vara att de skall gå till aktivt livsmedelsproducerande företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att LBU-programmet inte skall användas för att särskilt gynna alternativt producerade livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnader för att uppnå de nationella miljömålen skall finansieras genom nationella medel, inte med gemenskapsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsning av branscher som får del av LBU-stöden.