bet · GT01JuU18 · 2006-03-21 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett nittiotal motionsyrkanden rörande olika frågor om våldsbrott och brottsoffer som har väckts under den allmänna motionstiden . Motionerna gäller bl.a. skilda former av stöd till brottsoffer, olika myndigheters åtgärder för att skydda och stödja brottsoffer samt skadestånd och brottsskadeersättning till brottsoffer. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Detta motiverar utskottet i huvudsak med gällande bestämmelser och pågående beredningsarbete. I ärendet finns 39 reservationer (m, fp, kd, v, c, mp) och fyra särskilda yttranden (m, fp, kd, v, c, mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänt om våldsbrott och brottsoffer avslår motionerna 2005/06:Ju248 yrkande 1, 2005/06:Ju277, 2005/06:Ju381 yrkandena 9 och 13, 2005/06:Ju410 yrkande 2, 2005/06:Ju432, 2005/06:Ju470, 2005/06:Ju483 yrkande 11, 2005/06:Ju496 yrkande 1 och 2005/06:Ju532 yrkande 26. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Mål för minskad brottslighet avslår motion 2005/06:Ju532 yrkande 2. Reservation 2 (c) avslår motion 2005/06:Ju386 yrkande 1. Reservation 3 (v) Åtgärder mot våld mot kvinnor avslår motionerna 2005/06:Ju336 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A310 yrkande 8. Reservation 4 (c) Kostnader för mäns våld mot kvinnor avslår motion 2005/06:Ju378 yrkande 1. Reservation 5 (v) avslår motion 2005/06:Ju390. Reservation 6 (c) Årlig skrivelse om åtgärder mot kvinnovåld avslår motion 2005/06:Ju537. avslår motion 2005/06:L375 yrkande 21. Reservation 7 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 15 i denna del, 2005/06:Ju483 yrkande 20 och 2005/06:Ju532 yrkande 21. Reservation 8 (m, fp, kd, c) Europeiskt samarbete för bättre skydd av brottsoffer avslår motionerna 2005/06:Ju381 yrkande 16 och 2005/06:Ju483 yrkande 24. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Hedersmord på den politiska dagordningen avslår motion 2005/06:U382 yrkande 10. Reservation 10 (kd) Utvärdering av kvinnofridsreformen m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju232 och 2005/06:Ju380 yrkande 9 i denna del. Reservation 11 (m, fp, c) Straffskalan för grov kvinnofridskränkning avslår motion 2005/06:Ju380 yrkande 9 i denna del. Reservation 12 (fp) Straffskalan vid misshandel mot kvinnor m.m. avslår motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 13 och 2005/06:Ju353. Reservation 13 (m, c) avslår motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 25, 2005/06:Ju492 och 2005/06:A370 yrkande 28. Reservation 14 (mp) Reservation 15 (m, fp, kd, c) Stärkt skydd för homosexuella m.fl. avslår motionerna 2004/05:L295 yrkande 18 och 2005/06:L291 yrkande 32. Reservation 16 (fp, kd, c) Polisens och åklagarnas insatser avslår motionerna 2005/06:Ju248 yrkande 2, 2005/06:Ju289, 2005/06:Ju306 yrkande 6 i denna del, 2005/06:Ju380 yrkande 3, 2005/06:Ju386 yrkande 5, 2005/06:Ju426, 2005/06:Ju483 yrkandena 9 och 21 samt 2005/06:Ju542. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Reservation 18 (v, mp) avslår motion 2005/06:Ju358 yrkande 10. Reservation 19 (m, c) Information till offer för hatbrott avslår motion 2005/06:L291 yrkande 30. Reservation 20 (fp) Kortare handläggningstid vid våld mot kvinnor avslår motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 4 och 2005/06:Ju532 yrkande 22. Reservation 21 (m, fp, kd, c) Kortare handläggningstid vid barnmisshandel avslår motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 12 och 2005/06:Ju483 yrkande 1. Reservation 22 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju314 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Ju483 yrkande 14. Reservation 23 (m, fp, kd, c) Gärningsmannens placering vid verkställighet avslår motion 2005/06:Ju266 yrkandena 1 och 3. Reservation 24 (m) Information om permissioner m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju266 yrkande 2, 2005/06:Ju306 yrkande 6 i denna del, 2005/06:Ju380 yrkande 6, 2005/06:Ju381 yrkande 6, 2005/06:Ju483 yrkandena 18 och 19 samt 2005/06:Ju529 yrkande 33. Reservation 25 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju380 yrkande 8. Reservation 26 (m, fp) Funktionshindrade kvinnor och flickor avslår motion 2005/06:Ju311. Reservation 27 (m, v) avslår motion 2005/06:Ju381 yrkande 12. Reservation 28 (m, fp) avslår motion 2005/06:Ju391 yrkandena 1 och 2. Reservation 29 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju379 yrkande 5. avslår motion 2005/06:Ju377 yrkande 3 i denna del. avslår motion 2005/06:Ju532 yrkandena 14, 27 och 28. Reservation 30 (m, c) avslår motionerna 2005/06:Ju427 yrkande 1, 2005/06:Ju532 yrkandena 15 och 19 samt 2005/06:L292 yrkande 9. Reservation 31 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju386 yrkande 7 och 2005/06:Ju483 yrkande 2. Reservation 32 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju306 yrkande 19 och 2005/06:Ju377 yrkande 3 i denna del. Reservation 33 (kd, c) Straffet för överträdelse av besöksförbud, m.m. avslår motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 14 i denna del, 2005/06:Ju325, 2005/06:Ju380 yrkande 13 och 2005/06:Ju428. Reservation 34 (m, fp, c) Elektronisk övervakning av besöksförbud avslår motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 14 i denna del, 2005/06:Ju306 yrkande 4, 2005/06:Ju380 yrkande 15 i denna del, 2005/06:Ju474 och 2005/06:Ju532 yrkande 25. Reservation 35 (m, fp, kd, c) Prövningen av anspråk på brottsskadeersättning avslår motion 2005/06:Ju252 yrkande 1. Reservation 36 (m, fp, kd, c) Förskottering av skadestånd m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju252 yrkande 2 och 2005/06:Ju381 yrkande 17. Reservation 37 (fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju252 yrkande 3. Reservation 38 (m, c) avslår motion 2005/06:Ju483 yrkande 13. Reservation 39 (kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlar utskottet ett nittiotal motionsyrkanden med anknytning till frågor om våldsbrott och brottsoffer. Motionerna har väckts under den allmänna motionstiden . Allmänt om våldsbrott och brottsoffer Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkanden om mer övergripande insatser i fråga om våldsbrott och brottsoffer. Utskottet föreslår, med hänvisning till genomförda reformer och pågående arbete, att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (c), 3 (v), 4 (c), 5 (v), 6 (c) och 7 (v, mp) samt särskilt yttrande 1 (c). I motion Ju248 (m) begärs införandet av en ny strategi för stödet till brottsoffer som innebär bl.a. ett tydligt samhälleligt ställningstagande för brottsoffret och emot brottslingens gärning. Enligt motion Ju277 (m) bör brottsoffrens ställning stärkas. Även i motion Ju410 (m) efterfrågas åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning, bl.a. mer information till och bättre bemötande av brottsoffer. Liknande synpunkter framförs i motionerna Ju432 (c), Ju483 (kd) och Ju496 (fp). I motion Ju532 (c) anförs att ett tydligt mål för minskad brottslighet bör införas. I samma motion betonas också vikten av en brottsofferpolitik som innebär stöd och förbättringar för brottsoffret. I motion Ju386 (v) begärs att beslut som fattas av offentliga organ i större utsträckning skall innehålla en beskrivning av konsekvenserna ur ett brottsförebyggande perspektiv. I motion Ju381 (fp) förordas att brottsoffrens perspektiv skall ägnas särskild uppmärksamhet vid utformningen av olika styrdokument för rättsväsendet och att det kommunala stödet till brottsoffer och brottsofferorganisationer bör stärkas. I motion Ju470 (kd) begärs att en brottsofferombudsman inrättas. Frågor med särskild bäring på våldsbrott mot kvinnor tas upp i flera motioner. Sålunda begärs i motion Ju336 (fp) att en nollvision i arbetet mot kvinnovåld i införs. I samma motion begärs också ett antal åtgärder i syfte att bekämpa kvinnovåld, såsom höjt straffminimum för grov kvinnofridskränkning och överträdelse av besöksförbud. Även i motion A310 (c) förordas ytterligare åtgärder för att stoppa mäns våld mot kvinnor, bl.a. ökad utbildning och forskning, ett förändrat arbetssätt och skärpt strafflagstiftning. I motion Ju378 (v) begärs en utredning i syfte att göra en nationell beräkning av kostnaderna för mäns våld mot kvinnor. I motion Ju390 (c) begärs att det skall upprättas en nationell strategi för samordning mellan myndigheter för att minska våldet mot kvinnor. Enligt motion Ju537 (s) bör regeringen i en årlig skrivelse till redovisa genomförda, pågående och planerade insatser i kampen mot våld mot kvinnor. I motion L375 (v) begärs en översyn av brottsofferjourernas HBT-kompetens. Brottsoffrens behov av skydd och stöd har varit föremål för en mängd olika utredningar och förslag. Vid behandlingen av regeringens proposition 2000/01:79 Stöd till brottsoffer, där regeringen bl.a. presenterade en strategi för det fortsatta stödet till brottsoffer, ställde sig bakom regeringens överväganden och avstyrkte motionsyrkanden liknande vissa av de nu aktuella (bet. 2000/01:JuU20, rskr. Utskottet har därefter vidhållit denna uppfattning, senast i fjolårets betänkande rörande frågor om våldsbrott och brottsoffer (bet. 2004/05:JuU18 s. 7 f.). Inte minst har det tagits flera initiativ i syfte att förbättra situationen för brottsoffer. Vissa av dessa initiativ har resulterat i ny lagstiftning eller andra åtgärder, andra är under beredning inom . Här lämnas en redogörelse för huvuddragen i detta arbete. Lagen (2002:445) om medling med anledning av brott, som trädde i kraft , innehåller bestämmelser om förutsättningar och former för medling i form av möten, anordnade av stat eller kommun, mellan gärningsman och brottsoffer inför en opartisk medlare. Syftet med medling är främst att gärningsmannen skall få ökad insikt om brottets konsekvenser och att brottsoffret skall ges en möjlighet att bearbeta sina upplevelser av brottet. Under sin behandling av lagförslaget om medling med anledning av brott välkomnade utskottet regeringens förslag och betonade att medling kan vara till nytta både för gärningsmannen och för brottsoffret (bet. 2001/02:JuU26 s. 7). I lagrådsremissen Ingripanden mot unga lagöverträdare från föreslår regeringen bl.a. att kommunerna åläggs att sörja för att medling i enlighet med lagen om medling med anledning av brott kan erbjudas när brottet har begåtts av någon som är . Proposition i ärendet har beslutats . lade regeringen fram proposition 2002/03:70 Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer. I propositionen föreslogs bl.a. ändringar i lagen (1988:688) om besöksförbud som innebar att ett besöksförbud skulle kunna avse den gemensamma bostaden samt utvidgas till ett större geografiskt område än som varit möjligt. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag och anförde bl.a. att förslaget innebar en god avvägning mellan de utsatta personernas skyddsbehov och regeringsformens krav på att inte i större utsträckning än nödvändigt inskränka enskilda människors rörelsefrihet. De nya reglerna började gälla (bet. 2002/03:JuU17, rskr. 224, SFS 2003:484). I sammanhanget finns också skäl att nämna de nya regler om en modernare rättegång i allmän domstol som beslutade om (prop. 2004/05:131, bet. JuU29, rskr. De nya reglerna kommer att utöka möjligheten för brottsoffer och vittnen att närvara genom videokonferens, om de känner påtaglig rädsla för att vara närvarande i rättssalen. lade regeringen fram proposition 2005/06:26 Europeisk brottsskadeersättning. I propositionen föreslogs nya bestämmelser i brottsskadelagen (1978:413) för att genomföra rådets direktiv /80/EG av om ersättning till brottsoffer (det s.k. brottsofferdirektivet). Syftet med brottsofferdirektivet är att ett brottsoffer som har drabbats av ett uppsåtligt våldsbrott inom Europeiska unionen skall vara tillförsäkrad viss statlig ersättning i fall då gärningsmannen inte kan identifieras eller lagföras eller saknar förmåga att ersätta den uppkomna skadan. Vid sin behandling av propositionen ställde sig utskottet bakom regeringens förslag och uttalade bl.a. att utskottet såg positivt på att det infördes en ordning som har till syfte att underlätta för brottsoffer att få ersättning i gränsöverskridande fall inom Europeiska unionen. De nya reglerna trädde i kraft (bet. 2005/06:JuU6, rskr. 57, SFS 2005:955). bedriver ett informationsarbete där ambitionen är att nå så många enskilda brottsoffer som möjligt och att öka brottsofferkompetensen inom de samhällsorgan och ideella organisationer som har kontakt med brottsoffer. Utredningen om har i sitt betänkande En översyn av (SOU 2004:61) föreslagit bl.a. att skall ges i uppdrag att ta fram ett nationellt handlingsprogram för arbetet med brottsofferfrågor på central och lokal nivå och att myndigheten får en samordningsuppgift för brottsofferfrågornas behandling i samhället. Betänkandet har bl.a. legat till grund för en ny instruktion för (SFS 2005:1032), där det framhålls att skall vara ett informations- och för brottsofferfrågor och verka för att myndigheter, andra aktörer och allmänheten får ökad kunskap om sådana frågor. Vidare har regeringen i regleringsbrevet för givit flera uppdrag, bl.a. skall myndigheten i samverkan med andra berörda aktörer ta fram ett nationellt samordningsprogram för brottsofferfrågor i enlighet med vad som föreslås i betänkandet En översyn av . Uppdraget skall redovisas . Vidare har fått i uppdrag att i enlighet med vad som föreslås i det nämnda betänkandet utarbeta en informationsstrategi. skall också upprätta en brottsofferportal där brottsoffer enkelt skall få information om bl.a. deras rättigheter och möjligheter till hjälp och stöd. De båda senare uppdragen skall redovisas . I sammanhanget kan även nämnas att Utredningen om gjorde bedömningen att det inte bör inrättas någon särskild brottsofferombudsman, bl.a. därför att redan har många av de uppgifter som skulle vara aktuella för en sådan ombudsman, såsom att ta till vara brottsoffers rättigheter, behov och intressen och att följa upp och bevaka deras situation i olika sammanhang (SOU 2004:61 s. 67). Återstoden av betänkandet bereds vidare inom (). Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att göra en samlad översyn av lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Utredaren skall enligt sina direktiv (dir. 2005:19) bl.a. klarlägga hur lagen används i förhållande till dess intentioner - att ge målsägande med störst behov av juridisk hjälp och stöd rätt till biträde under rättsprocessen. Uppdraget skall redovisas . Av intresse är också att Utredningen om kvinnofridsuppdragen i sitt betänkande Slag i luften - En utredning om myndigheter, mansvåld och makt (SOU 2004:121) har föreslagit en rad åtgärder i syfte att motverka mäns våld mot kvinnor, bl.a. att ges i uppdrag att genomföra en undersökning av de samhällsekonomiska kostnaderna för mäns våld mot kvinnor. Betänkandet bereds inom () och planeras att behandlas i en jämställdhetspolitisk proposition som är aviserad . I den propositionen planerar man att föreslå bl.a. mål för att stoppa mäns våld mot kvinnor och redovisa insatser som syftar till att motverka detta våld. När det gäller lokalt brottsofferarbete anförde regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 utg.omr. 4 s. 54) att ett viktigt tillskott till myndigheternas verksamheter är de insatser som utförs av frivilliga krafter, bl.a. brottsofferjourer, kvinnojourer och tjejjourer. Brottofferjourerna engagerar stödpersoner och har en nyckelroll i de verksamheter med vittnesstöd som har etablerats genom det regeringsuppdrag som och slutfört. De båda myndigheterna har fått ett nytt uppdrag att gemensamt verka för att vittnesstöd även framgent skall finnas vid landets domstolar (dnr Ju2004/6170/). Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition en satsning om för att bl.a. öka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn. I budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9 s. 170) föreslogs en särskild satsning för detta ändamål. satsas på kvinnojoursverksamhet. Av regeringens direktiv för fördelning av medlen för kvinnojoursverksamhet framgår bl.a. att kan kommunerna tillsammans med ideella kvinno-, tjej- och brottsofferjourer ansöka om medel hos för att utveckla omhändertagandet av våldsutsatta kvinnor och deras barn. Avsikten är också att medlen skall användas för en ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt . Utskottet har från inhämtat att det inom departementet planeras för en samlad redovisning av regeringens genomförda, pågående och planerade insatser i arbetet mot våld mot kvinnor. I budgetpropositionen för uttalade regeringen vidare bl.a. (prop. 2005/06:1 utg.omr. 4 s. 51) att det praktiska brottsofferarbetet i stor utsträckning handlar om att de som utsatts för brott skall bemötas på ett professionellt och stödjande sätt, såväl av myndigheterna i rättskedjan och av andra myndigheter som av frivilliga krafter som bistår i stödet till brottsoffer. De bärande elementen i regeringens strategi är utbildning av personal, samarbete i rättskedjan, kunskap genom forskning och utveckling samt satsningar på stöd till utsatta kvinnor, barn och ungdomar. Värt att nämna är också att regeringen i regleringsbreven för , i likhet med , har givit respektive i uppdrag att redovisa de insatser som har genomförts i fråga om bekämpning av våld mot kvinnor och barn. Redovisningen skall innehålla en sammanhållen beskrivning och analys av hur verksamheten har utvecklats och dess resultat. Utskottet har tidigare uttalat att det är av största vikt för brottsoffren att det finns ett väl fungerande rättsväsende, vilket bl.a. innebär att de som begår brott identifieras och lagförs. Vikten av att åtgärder vidtas för att klara upp fler brott får dock inte skymma det faktum att det även behövs åtgärder som är direkt inriktade på att ge brottsoffren stöd (bet. 2004/05:JuU18 s. 8). har också framhållit detta som en prioriterad uppgift och bl.a. uttalat att våld mot utsatta grupper, såsom kvinnor och barn, är något som skall uppmärksammas särskilt av polis och åklagare (bet. 2005/06:JuU1 s. 44 och s. 64). Som ovan nämnts avstyrkte utskottet i fjolårets betänkande rörande frågor om våldsbrott och brottsoffer motionsyrkanden av liknande slag som vissa av de nu aktuella. Detta motiverades med att utskottet, mot bakgrund av de åtgärder som har vidtagits på brottsofferområdet samt det beredningsarbete som pågick med dessa frågor, inte såg något behov av att skulle föreslå några åtgärder (bet. 2004/05:JuU18 s. 8). Utskottet har samma uppfattning som tidigare i dessa frågor. Utskottet välkomnar de ovan nämnda planerna på att göra en samlad redovisning av genomförda, pågående och planerade insatser i arbetet mot våld mot kvinnor. Det har enligt utskottets mening inte kommit fram något som talar för att behöver göra något uttalande i de nu aktuella frågorna. bör avslå motionerna Ju277, Ju390, Ju432, Ju470 och Ju537 samt motionerna Ju248, Ju336, Ju378, Ju381, Ju386, Ju410, Ju483, Ju496, Ju532, A310 och L375 i nu behandlade delar. Åtgärder till skydd för hotade personer Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas flera motionsyrkanden om larm och trygghetspaket för hotade personer. Utskottet föreslår, med hänvisning till pågående arbete, att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c). I motionerna Ju380 (fp) och Ju532 (c) begärs att hotade kvinnor i större utsträckning skall ges tillgång till trygghetspaket och larm. I motion Ju483 (kd) begärs att hotade brottsoffer och vittnen skall ges tillgång till skydd, exempelvis i form av trygghetspaket och larm. Det är polisens uppgift att ge skydd åt hotade och förföljda personer. Formerna för skyddet varierar. Exempelvis kan berörda personer utrustas med särskilda s.k. trygghetspaket, som polisen tillhandahåller. Det finns drygt 400 trygghetspaket i landet. Ett trygghetspaket består av en väska som innehåller bl.a. mobiltelefon och larmanordningar. Trygghetspaketen har uppgraderats. Enligt vad utskottet tidigare inhämtat har trygghetspaketen numera försetts med larmtelefoner som är kopplade till GSM-telesystemet (bet. 2004/05:JuU18 s. 10). Vid förra årets behandling av motionsyrkanden rörande frågor om våldsbrott och brottsoffer (bet. 2004/05:JuU18 s. 11) pågick upphandling av pepparsprej genom försorg i syfte att erbjuda även detta skydd i trygghetspaketen. Utskottet har inhämtat att en upphandling av pepparsprej för polisväsendets eget behov har gjorts och att avser att göra en upphandling av en mindre kraftig variant av pepparsprej som skall erbjudas i trygghetspaketen. avser även att utarbeta föreskrifter om bl.a. ett utbildningspaket för att kunna förse utsatta personer med pepparsprej i självförsvarssyfte. I sammanhanget kan nämnas att en ändring har gjorts i vapenförordningen (1996:70) som innebär att hotade personer som söker tillstånd att inneha pepparsprej inte behöver betala ansökningsavgiften (SFS 2004:616). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, (bet. 2004/05:JuU18 s. 10 f.). Utskottet kunde då bl.a. konstatera att det inom polisorganisationen finns ett ganska stort antal trygghetspaket som hotade och förföljda kvinnor kan förses med. Dessa trygghetspaket är också föremål för materiella uppgraderingar. När det gällde frågan om att förse hotade kvinnor med pepparsprej såg utskottet positivt på att hotade kvinnor fortsättningsvis erbjuds pepparsprej genom polisens försorg. Utskottet ansåg det inte finnas skäl för något uttalande i frågan. Utskottet anser inte att frågan om att förse hotade personer med trygghetspaket har kommit i något annat läge . Pågående arbete inom polisorganisationen med uppgradering av trygghetspaketen bör inte föregripas. bör avslå motionerna Ju380, Ju483 och Ju532 i nu behandlade delar. Europeiskt samarbete för bättre skydd av brottsoffer m.m. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas tre motionsyrkanden som rör arbetet med brottsofferfrågor inom EU. Utskottet föreslår, med hänvisning till det arbete som pågår inom EU, att motionsyrkandena avslås. Jämför reservationerna 9 (m, fp, kd, c) och 10 (kd). I motion Ju381 (fp) anförs att bör arbeta för att ett gemensamt EU-program för vittnesskydd och brottsoffers säkerhet inrättas. I motion Ju483 (kd) anförs att arbetet med att utveckla det europeiska samarbetet för bättre brottsofferskydd måste fortsätta. EU har vidtagit ett flertal åtgärder på brottsofferområdet; bl.a. har Europeiska unionens råd antagit rambeslut /220/RIF om brottsoffrens ställning i straffrättsliga förfaranden. Rambeslutet innebär att brottsoffer skall ha möjlighet att yrka ersättning från gärningsmannen under det straffrättsliga förfarandet. Rambeslutet medförde inte behov av några lagstiftningsåtgärder i . Innebörden av rådets direktiv /80/EG av om ersättning till brottsoffer (det s.k. brottsofferdirektivet) är bl.a. att alla medlemsstater skall införa ett system för statlig ersättning till brottsoffer. Vidare skall visst samarbete mellan myndigheterna i de olika staterna ske för att underlätta förfarandet för den som söker ersättning efter att ha drabbats av brott i en annan medlemsstat än den han eller hon normalt vistas i. Brottsofferdirektivet har föranlett införandet av vissa kompletterande regler i brottsskadelagen (1978:413). De nya reglerna, som innehåller bestämmelser om handläggningen av gränsöverskridande ersättningsfall, trädde i kraft (prop. 2005/06:26, bet. JuU6, rskr. 57, SFS 2005:955). En andra fas av EU:s Daphneprogram har inletts. Syftet med programmet är att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt att skydda våldsoffer och riskgrupper. Budgeten för programmet uppgår till totalt . Här kan även nämnas Agis, som är ett ramprogram för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Programmet skall bl.a. stödja projekt som rör samarbete mellan medlemsstater för att nå ett effektivt skydd för brottsoffrens intressen vid straffrättsliga förfaranden. Inom det europeiska samarbetet pågår även arbete på vittnesskyddsområdet. Europeiska unionens råd antog en resolution om skydd av vittnen inom ramen för kampen mot den organiserade internationella brottsligheten (95/C 327/04). Medlemsländerna uppmanas i resolutionen att garantera vittnen och deras anhöriga erforderligt skydd.