bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — Regeringen har aviserat att enskilda utbildningsanordnare av vuxenutbildning ska få möjlighet att sätta betyg. Vi tar för givet att denna möjlighet även kommer att gälla folkhögskolorna. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr411 (kd) yrkande 2. Kulturverksamhet, punkt 9 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kulturverksamhet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr39 yrkande 5 och 2005/06:Kr411 yrkande 3, bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motion 2004/05:Kr287 yrkande 1. Folkbildningen är en av de viktigaste aktörerna för amatörkulturen i . Det bör därför finnas ett långtgående samarbete mellan studieförbunden och amatörkulturorganisationerna. I det arbetet har studieförbunden ett stort ansvar. Det är glädjande att propositionen går till mötes på den punkten. Regeringens förslag är att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer kan vara en lokal och regional drivkraft för den folkliga kulturen. är det regeringens bedömning att amatörkulturen spelar en central roll ur både ett delaktighetsperspektiv och ett demokratiperspektiv och att samspelet med den professionella kulturen är av stor betydelse. För sin fortsatta utveckling behöver amatörkulturens centrala organisationer ett starkare statligt stöd. Jag noterar vidare en skillnad i de begrepp som används i propositionen. Både begreppen "folklig kultur" och "amatörkultur" används, begrepp som sinsemellan har helt olika innebörd. En folklig kultur kan bedrivas av professionella kulturarbetare, vilket strider mot tanken att stödja amatörkulturen. Av det skälet anser jag att statens stöd till folkbildningen i stället ska bidra till att dess organisationer kan vara en lokal och regional drivkraft för amatörkulturen, och inte för den folkliga kulturen. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motionerna Kr39 (kd) yrkande 5 och Kr411 (kd) yrkande 3 samt avslå motion 2004/05:Kr287 (c) yrkande 1. Personer med funktionshinder, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om personer med funktionshinder. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr38 yrkande 4 och bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del. I betänkandet Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30) av SUFO 2 påpekas att personer med funktionshinder inte har ett reellt inflytande över folkbildningens verksamhet eftersom de inte är representerade i tillräckligt hög grad i styrelser eller som anställda i studieförbund och folkhögskolor. Orsaken till det kan enligt vår uppfattning vara att lokalerna inte är anpassade till dessa gruppers förutsättningar och behov samt att det inte finns tillräckliga resurser till tekniska hjälpmedel. anser att det är en rättvise- och jämlikhetsfråga att även personer med fysiska och psykiska funktionshinder har möjlighet att delta i studiecirklar och folkhögskolekurser. De statliga bidragen till lokalanpassning och tekniska hjälpmedel bör därför öka både inom ramen för folkbildningsanslaget och inom ramen för för särskilt utbildningsstöd (Sisus). Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del med tillägg för vad som sägs i motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 4. Ökad samverkan och enhetliga regler för funktionshindrade, punkt 11 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökad samverkan och enhetliga regler för funktionshindrade. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr41 yrkandena 2 och 3. Jag anser att det finns skäl att lyfta fram funktionshindrades bristfälliga möjligheter att påbörja folkhögskolestudier. Det finns inte något enhetligt regelverk och ingen bra samverkan mellan myndigheter för att lösa boendebehov, assistentbehov och behov av olika hjälpmedel. Ökad samverkan och enhetliga regler för funktionshindrades möjligheter att följa folkhögskolestudier är därför angeläget. Jag välkomnar att regeringen vill öka människors insikt om vikten av ändrade värderingar och levnadsvanor. Ambitionerna måste dock också omsättas i praktiken. En läkare bör t.ex. kunna ordinera en kurs vid en folkhögskola eller en studiecirkel som rehabilitering till en patient. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion Kr41 (c) yrkandena 2 och 3. Särskild uppmärksamhet på personer med funktionshinder vid bidragsgivning, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskild uppmärksamhet på personer med funktionshinder vid bidragsgivning. Därmed bifaller motion 2004/05:Kr287 yrkande 2. Jag anser att folkbildningen spelar en strategisk roll för människors hälsa. Självförtroende, självbild och självkännedom är viktiga för människors förutsättningar att möta nya situationer. Folkbildningen bidrar i hög grad till personlig utveckling. Inte minst har några av studieförbunden och många av folkhögskolorna en mycket stor betydelse för människor med funktionshinder och för deras intresseorganisationer. Denna målgrupp måste betonas vid bidragsgivningen även . Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion 2004/05:Kr287 (c) yrkande 2. Kvalitetsarbete, punkt 14 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetsarbete. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr38 yrkandena 5 och 6 samt avslår motion 2005/06:Kr385. anser att en god uppföljning som säkerställer att medlen inte används på ett oansvarigt sätt är en given förutsättning när staten använder medel som skattebetalare skjuter till. Vi anser vidare att det är förvånande att regeringen knappt behandlar de problem med bidragsfusk som uppmärksammats på flera håll. anser vi att det är värt att uppmärksamma den vidare utformningen av de kvalitativa kriterierna. De studieförbund som har större möjlighet att stå för en god kvalitet är de med historiskt väl fungerande verksamhet. I nuvarande statsanslag, som bygger på en historisk fyraårsperiod, är det enligt vår uppfattning de folkbildningsorganisationer som har en sjunkande volym som gynnas ekonomiskt eftersom de får ett anslag som är högre än den aktuella volymen. Folkbildningsorganisationer som expanderar måste göra det underfinansierat i dagens system, vilket gör att de riskerar att inte nå en kvalitet som står i proportion till verksamhetens omfattning. Det är inte rimligt om kvalitetsaspekter knyts till kvantitetsaspekterna, vilket dessutom har en konserverande effekt på både folkbildningens struktur och innehåll. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkandena 5 och 6. Fusk med bidrag, punkt 15 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fusk med bidrag. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr37 yrkande 5. Det har visat sig att vissa studieförbund ägnat sig åt bidragsfusk genom att ersättning har betalats ut bl.a. för kurser som inte ägt rum eller för kurser där ett felaktigt antal deltagare uppgetts. Sådana företeelser skadar allvarligt studieförbundens trovärdighet. Vi bedömer att regeringens förslag om att låta utarbeta metoder som möjliggör kvalitetsjämförelser inte kommer att förebygga fusket inom bidragsgivningen. Regeringen borde ha tagit upp problemet på ett tydligare sätt. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr37 (m) yrkande 5. Etiska råd, punkt 16 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om etiska råd. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr41 yrkande 5. Jag anser att studieförbunden har ett gemensamt ansvar för kvalitet och etik i verksamheten. Därför föreslår jag att etiska råd ska tillsättas och att riktlinjer för det tas fram i samarbete med . Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion Kr41 (c) yrkande 5. - dess roller, uppdrag och befogenheter, punkt 17 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om - dess roller, uppdrag och befogenheter. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr38 yrkandena 7 och 8 samt avslår motion 2004/05:Kr246. anser att myndighetsroll bör förstärkas ytterligare. På så sätt skulle folkbildningen få en tydlig myndighet som företrädare. En myndighet skulle enligt vår uppfattning kunna hävda folkbildningens roll inom området vuxnas lärande och ta ett stort ansvar för uppföljning. uppgifter såsom att främja kvalitetsarbete och pedagogisk verksamhet, flexibelt lärande genom IT och distansverksamhet samt internationell verksamhet bör enligt vår mening i större utsträckning lämnas till folkbildningens egna intresseorganisationer. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkandena 7 och 8 samt avslå motion 2004/05:Kr246 (s). Uppföljning, utvärdering och forskning, punkt 18 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppföljning, utvärdering och forskning. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr37 yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2005/06:192 punkt 2. Vi vill betona vikten av att det görs regelbundna och oberoende utvärderingar av folkbildningens verksamhet. Utvärderingarna måste vara av hög kvalitet så att de ger konkret information om hur de statliga medlen till folkbildningen bäst används och kommer till nytta. Vidare måste utvärderingarna visa i vilken grad folkbildningen verkligen bidrar till att människor i utanförskap utbildar sig och får arbete. Det är även angeläget att de medel som tillskjuts från kommuner och landsting utvärderas i större omfattning än . Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla proposition 2005/06:192 punkt 2 med tillägg för vad som sägs i motion Kr37 yrkande 2. Uppdragsverksamhet, punkt 23 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppdragsverksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr38 yrkande 9. Uppdragsutbildning är en viktig uppgift för både studieförbund och folkhögskolor. Uppdragsutbildning innebär emellertid att studieförbunden inte är så fria och oberoende som vi anser vara eftersträvansvärt. menar därför att det är viktigt att bevaka utvecklingen framöver så att uppdragsutbildningen i realiteten utgör ett tillskott till folkbildningen. Det måste också klargöras att studieförbund och folkhögskolor tydligt måste särskilja uppdragsutbildningen från den folkbildande verksamheten som finansieras med statsbidrag, bl.a. för att undvika illojal konkurrens. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 9. Det statliga stödet, punkt 24 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 21 om det statliga stödet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr40 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Kr287 yrkande 5, 2004/05:Kr345 yrkande 4, 2004/05:Kr369 yrkande 9, 2004/05:Kr370 yrkande 2, 2005/06:Kr214 yrkande 2, 2005/06:Kr222, 2005/06:Kr331 yrkande 1, 2005/06:Kr357, 2005/06:Kr406 yrkande 4 och 2005/06:Ub259 yrkande 7. Vi delar regeringens uppfattning att amatörkulturen har en stor betydelse. Amatörkulturen bör dock enligt vår mening växa underifrån som ett komplement till den professionella kulturen. Därför behöver den lokala och regionala kulturverksamheten förstärkas. Vi motsätter oss därför att de centrala amatörkulturorganisationerna ska få ökade statliga bidrag. Vi föreslår i stället att bidragen till regionerna förstärks så att de får möjlighet att tillsammans med kommunerna och folkbildningen utveckla amatörkulturen. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr40 (fp) yrkande 1 samt avslå motionerna 2004/05:Kr287 (c) yrkande 5, 2004/05:Kr345 (s) yrkande 4, 2004/05:Kr369 (fp) yrkande 9, 2004/05:Kr370 (fp) yrkande 2, Kr214 (fp) yrkande 2, Kr222 (fp), Kr331 (v) yrkande 1, Kr357 (s), Kr406 (s) yrkande 4 och Ub259 (fp, m, kd, c) yrkande 7. Det statliga stödet, punkt 24 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 22 om det statliga stödet. Därmed bifaller motion 2004/05:Kr287 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:Kr345 yrkande 4, 2004/05:Kr369 yrkande 9, 2004/05:Kr370 yrkande 2, 2005/06:Kr40 yrkande 1, 2005/06:Kr214 yrkande 2, 2005/06:Kr222, 2005/06:Kr331 yrkande 1, 2005/06:Kr357, 2005/06:Kr406 yrkande 4 och 2005/06:Ub259 yrkande 7. I utvärderingen av SUFO 2 i betänkandet Folkbildningen i en brytningstid (SOU 2004:30) liksom i betänkandet Vem får vara med? (SOU 2004:51) konstateras att studieförbunden har en bra kontakt med ungdomar och att många ungdomar också vill delta i studieförbundens verksamhet. Studieförbunden erbjuder arenor för tusentals ungdomar som vill ägna sig åt bl.a. musik, teater, dans och hantverk. Utvärderingen av SUFO 2 pekar dock på nödvändigheten av att studieförbunden på ett bättre sätt också når unga kvinnor. Det är angeläget att studieförbunden tar denna fråga på allvar. Med ett ökat anslag till folkbildningen anser jag att det kan förväntas att studieförbunden prioriterar studiecirklar och kulturarrangemang för ungdomar liksom för grupper med särskilda behov, främst människor med funktionshinder. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion 2004/05:Kr287 (c) yrkande 5 samt avslå motionerna 2004/05:Kr345 (s) yrkande 4, 2004/05:Kr369 (fp) yrkande 9, 2004/05:Kr370 (fp) yrkande 2, Kr40 (fp) yrkande 1, Kr214 (fp) yrkande 2, Kr222 (fp), Kr331 (v) yrkande 1, Kr357 (s), Kr406 (s) yrkande 4 och Ub259 (fp, m, kd, c) yrkande 7. Stöd till forskning, punkt 25 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till forskning. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr40 yrkande 2. Vi delar regeringens uppfattning att det är viktigt med en ökad forskning om folkbildningen och om vuxenutbildningen över huvud taget. Den kartläggning som gjorde omkring visade att forskning om vuxenutbildningen var underdimensionerad i jämförelse med övrig pedagogisk forskning. Den som fanns handlade huvudsakligen om utbildning i arbetslivet och högskolan. Vi anser emellertid att folkbildningsanslaget inte ska användas till forskning. Av de resurser som universitet och högskolor disponerar för forskning bör en ökad andel användas till forskning om folkbildning och vuxenutbildning. Vi vill värna om forskningens frihet och kvalitet. Därför bör inte en statlig myndighet som ha inflytande över vilken forskning som ska bedrivas. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr40 (fp) yrkande 2. Digital teknik, punkt 26 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om digital teknik. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr41 yrkande 6 och avslår motion 2005/06:Kr42. Jag är positiv till att får i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att förbättra möjligheterna att använda modern teknik. Jag anser emellertid att regeringens syn på frågan är alltför snäv. Kunskapsklyftan mellan de personer i som har tillgång till IT och de som inte har det blir allt djupare. Det är inte acceptabelt. Utbyggnaden av bredband får dock inte belasta folkbildningens anslag utan måste lösas med andra resurser. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion Kr41 (c) yrkande 6 och avslå motion Kr42 (s). , punkt 29 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om punktskrift. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr282 yrkande 1. är det nästan omöjligt för personer som blir gravt synskadade som vuxna att få lära sig att använda punktskrift utöver alfabetet och enklare ord för t.ex. märkning av kryddburkar. Den enda riktigt omfattande utbildningen för vuxna nysynskadade i detta var Punktintensiven, som drevs av . Det var ett projekt som finansierades av Allmänna arvsfonden. Enligt vår uppfattning är det ödesdigert för personer som blir gravt synskadade i vuxen ålder om inte den verksamhet som bedrevs av Punktintensiven finns. Enda möjligheten som vi ser är att statliga medel anvisas för en permanentning av verksamheten. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr282 (m) yrkande 1. Tydligare uppdrag och minskat stöd till folkbildningsområdet, punkt 30 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tydligare uppdrag och minskat stöd till folkbildningsområdet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr391. Folkbildningen finansieras till stor del genom stöd från stat, regioner och kommuner. Ett grundläggande skäl till samhällets stöd har varit att folkbildningen bidrar till en demokratisk utveckling av samhället. Studieförbunden har också haft ett ansvar för att bredda kulturintresset i samhället och att främja individers personliga utveckling genom såväl bildning som i viss mån utbildning. Den traditionella folkbildningen och studieförbunden är dock i många stycken tämligen stillastående. På vissa områden har mycket hänt, på andra egentligen ingenting. Studieförbundens roll har kommit att ändras . En hel del av folkbildningsuppdraget har övergått till mer hobbybetonade verksamheter och studiecirklar som i praktiken påminner om intresseföreningar inom hobby-, kultur- och fritidssektorn. Vår mening är att dessa cirklar borde kunna bära sina egna kostnader i stället för att inskränka på andra samhällsnyttiga funktioner som rimmar bättre med mer direkt folkbildning. Vi anser att offentliga medel till folkbildningen ska inrikta sig på just folkbildning. Övrig verksamhet som erbjuds genom bildningsförbundens regi ska bekostas fullt ut av deltagaren. sker fördelningen av statsbidragen bara utifrån timvolym i verksamheten. Folkrörelserna ser inte ut som förr, därför behöver även folkbildningen enligt vår mening förändras. Det förefaller som om studieförbunden behöver diskutera hur de bättre ska nå nya deltagare, använda sig av nya arbetsformer och våga utveckla sin verksamhet. Sammanfattningsvis menar vi att de offentliga bidragen till studieförbunden kan minskas utan att folkbildningsuppdraget behöver försämras. Tvärtom kan detta stärkas om uppdraget, som följer bidragen för folkbildning, blir tydligare. Sådana delar av studieförbundens verksamheter som inte är att beteckna som folkbildning ska inte finansieras med skattemedel. Därmed kan vårt förslag om en minskning av det statliga stödet till studieförbunden i högsta grad motiveras. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr391 (m). Definition av folkbildningsbegreppet, punkt 31 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om definition av folkbildningsbegreppet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr37 yrkande 1. Vi efterlyser ett bredare och djupare resonemang kring vad folkbildning egentligen är. I propositionen skriver visserligen regeringen att folkbildning också handlar om bl.a. verksamheter som folkbiblioteken, , länsmuseerna och Utbildningsradion. Men regeringen drar inga slutsatser av denna bredare definition av vad som ska betraktas som folkbildning. Det beklagar vi. I där människor möts av många nya intryck och ges i det närmaste oändliga möjligheter att lära sig nya saker, fördjupa sig och hämta in ny kunskap behövs enligt vår mening ett vidare resonemang om definitionen av folkbildning och vilka avtryck den sätter i samhället och i människors liv. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr37 (m) yrkande 1. Samarbete med de baltiska länderna och , punkt 32 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samarbete med de baltiska länderna och . Därmed bifaller motion 2005/06:Kr381 yrkande 37. Vi anser att folkhögskolorna ofta fyller upp nischer som det offentliga utbildningsväsendet inte kan eller ska fylla. Vi föreslår därför en uppvärdering av folkhögskolornas roll. Vi anser vidare att denna roll kräver stärkta resurser. Vi vill även betona behovet av finansiering av ett fortsatt samarbete mellan svenska folkhögskolor och deras motsvarigheter i de baltiska länderna och eftersom vissa finansieringsmöjligheter genom t.ex. , och upphört efter de aktuella ländernas medlemskap i . Vi anser därför att det finns starka skäl för en utredning om finansiering av samarbetet mellan svenska folkhögskolor och motsvarande utbildningar i de baltiska länderna och . Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion Kr381 (fp) yrkande 37. Det livslånga lärandet, punkt 6 (kd) () anför: I gymnasieskolan finns ett ökat behov av insatser för elever i åldrarna som deltar i individuella program (IV). Folkhögskolan behöver ett tydligare uppdrag för denna grupp eftersom folkhögskolan kan vara en positiv kraft. Det finns också skäl att klargöra den ekonomiska uppgörelsen mellan gymnasieskola och folkhögskola så att gråzoner och avsaknad av reglerade belopp undviks. Jag har dock avstått från att yrka bifall till förslaget i motion Kr333 (kd) om att folkhögskolan ska ges ett tydligare uppdrag att fylla en aktiv roll för IV-deltagare i gymnasieskolan. Jag utgår i stället från att frågan kommer att beaktas inom ramen för det fortsatta arbetet på folkbildningsområdet. Stöd till idrottens utbildningsverksamhet, punkt 19 (c) () anför: I enlighet med vad som framhålls i motion Kr41 (c) anser jag att det är anmärkningsvärt att regeringen inte haft överläggningar med Svensk Idrotts Studie- och , , innan propositionen lades fram. Idrottsrörelsen behöver en långsiktig lösning för att säkerställa att de är garanterade pengar från regeringen och även för kompensation för uteblivna pengar från kommunerna. Min uppfattning är att när vi kräver kvalitet från studieförbunden måste det också kunna krävas kvalitet i hanteringen av frågorna hos regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:192 Lära, växa, förändra Regeringens folkbildningsproposition: Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om syftena med statsbidraget till folkbildningen och verksamhetsområden som utgör motiv för bidraget (avsnitt 5). Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om statens utvärdering av folkbildningen (avsnitt 6.4). 2005/06:Kr37 av m.fl. (m):