bet · GT01UbU13 · 2006-04-20 00:00:00 — Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub203, 2005/06:Ub342 yrkandena 14 och 15, 2005/06:Ub532 yrkandena 8 och 9 samt 2005/06:Ub593 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Ub421 och 2005/06:Ub540. De fristående skolorna skall inte vara skyldiga att delta i kommunernas skolutvärderingar. I stället skall kommunerna vara skyldiga att erbjuda de fristående skolorna att delta i de kommunala utvärderingarna och kvalitetsredovisningarna. Det ligger i de allra flesta fristående skolors egenintresse att delta, och därför behövs inte ett statligt krav. har tidigare ställt sig bakom denna förändring (bet. 2002/03:UbU15 Fristående skolor) och gjort ett tillkännagivande till regeringen. Regeringen har dock fortfarande inte genomfört den begärda lagändringen. Därför upprepar vi kravet. Det är inte acceptabelt att kommunerna som själva driver egna skolor har insyns- och granskningsrätt i de fristående skolorna. Alla tillsyns- och utbildningsinspektioner skall skötas av . Eftersom alla skolor skall behandlas lika, bör staten godkänna alla skolor och bör också kunna dra in tillståndet - och rätten till bidrag - för skolor som inte uppfyller de grundläggande kvalitetskraven. Den nationella tillsynen och kvalitetsgranskningen av skolväsendet är avgörande för att garantera likvärdiga förutsättningar för elever i hela landet. tillsyn skall vara likvärdig för alla skolor oavsett huvudman. Det är inte rimligt att de fristående skolorna granskas hårdare än skolor som har huvudman. Brister i skolverksamheten är lika allvarliga var de än förekommer. De konfessionella skolorna skall kvalitetsgranskas på samma sätt som alla andra skolor. De fristående skolor som motsvarar specialskolan är en viktig del i den mångfald som vi eftersträvar. Normalt är tillstånds- och tillsynsmyndighet för de fristående skolorna men regeringen har beslutat att styrelsen för skall vara tillståndsmyndighet för fristående skolor för funktionshindrade.Detta är ett exempel på en helt oförklarlig särbehandling av de funktionshindrade. Vi anser att bör vara tillstånds- och tillsynsmyndighet för alla fristående skolor, men självklart i samråd med . Individuella program vid fristående skolor, punkt 19 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed avslår motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 5, 2005/06:Ub317 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkande 39, 2005/06:Ub532 yrkande 13 och 2005/06:Ub555 yrkande 21. motsätter sig att fristående skolor får rätt att erbjuda det individuella programmet på gymnasieskolan av flera anledningar. Vi menar att det kommer att leda till att segregeringen ökar. Valet av skola och de fristående skolorna kommer att ha samma segregerande effekt på individuella programmet som det har haft på det övriga skolväsendet. Dessutom kan man befara att skolor kommer att start som endast erbjuder individuella programmet vilket i sig skapar segregering. Det innebär dessutom att den naturliga och nödvändiga kontakten till gymnasieskolans övriga program saknas. Detta kan ha negativ inverkan på elevernas motivation och motverka syftet att eleverna skall bli behöriga att söka till ett nationellt eller specialutformat program. Frågan uppstår också vilket incitament den fristående skolan och dess huvudman har för att eleverna skall gå vidare till ett nationellt program. För den heterogena grupp som går individuella programmet krävs anpassning till varje individs förutsättningar, intresse och behov. Det kan handla om allt från att med olika insatser öka motivationen till långtgående specialpedagogiska och ämnesmetodiska insatser. En förutsättning för att kunna genomföra detta är hög lärartäthet och att lärarna har pedagogisk utbildning. De fristående skolorna har stora brister på dessa områden med få lärare och en låg andel av dem som är behöriga. Inte sällan saknas även andra pedagogiska resurser vid de fristående skolorna, t.ex. skolbibliotek. Det finns därför anledning att tro att de fristående skolorna inte har förutsättningar att kunna erbjuda eleverna på individuella programmet en tillräckligt bra utbildning. Det räcker dock inte med pedagogiskt stöd. Många av eleverna har dessutom andra problem, exempelvis sociala eller psykiska, som ställer stora krav på en väl utbyggd elevhälsa med utbildad personal, något som saknas i många av de fristående skolorna. Därför är det av största vikt att de resurser som ställs till förfogande kommer eleverna till del. I fristående skolor där eventuell vinst kan betalas ut till ägarna riskerar eleverna att gå miste om resurser. Det finns också en risk att vissa skolor väljer billiga lösningar för utbildningen, såsom praktik eller studiebesök, framför lärarledd undervisning, eftersom individuella programmet endast skall ge utbildning på heltid och inte undervisning på heltid. Bristen på insyn i de fristående skolorna är ytterligare en anledning till att dessa skolor inte bör bedriva en verksamhet där det är oerhört viktigt att kvaliteten upprätthålls. Det är vanligt att eleverna vid individuella programmet kommer från socialt utsatta miljöer och har problem, t.ex. i hemmet eller med droger, som skolan ensam inte kan lösa. Många av dem kan därför behöva stöd och stimulans även utanför skolan vilket förutsätter ett samarbete mellan skolan och andra institutioner och verksamheter. För att kommunen skall ha optimala möjligheter att planera och samordna detta bör endast kommunala skolor kunna erbjuda individuella programmet även i fortsättningen. Lägsta antal elever, punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub532 yrkande 5 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub342 yrkande 13. En fristående skola skall ha minst 20 elever för att få bidrag. Vi anser att möjligheten att få undantag från regeln om minst 20 elever bör öka. Om det finns finansieringslösningar och om övriga krav uppfylls, skall inte det exakta elevantalet vara avgörande för om en skola ges tillstånd att verka. Ökade dispensmöjligheter skulle framför allt få betydelse för fristående skolor för funktionshindrade elever och fristående skolor i glesbygd. Vuxenutbildning, punkt 21 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 20, 2005/06:Ub383 yrkande 9, 2005/06:Ub426 yrkande 40 och 2005/06:Ub532 yrkande 14. Vi anser att vuxenutbildningen liksom andra utbildningsformer gynnas av etableringsfrihet. Möjlighet måste därför finnas för fristående skolor att bedriva vuxenutbildning. Det är också viktigt att eleven får en möjlighet att välja utbildningsanordnare inom vuxenutbildningen. Eleven kan välja själv och inte låta kommunen välja åt sig. Fristående skolor för vuxenutbildning måste tillåtas, då med samma förutsättningar och regelverk som gäller dagens fristående gymnasieskolor. Vi föreslår därför att det i den nya vuxenutbildningslagen skrivs in ett kapitel om fristående enheter - en motsvarighet till vad som föreslås i skollagen för och gymnasieskolan. Det bör vara som prövar ansökningar om att få inrätta en fristående enhet. Villkoren bör vara desamma som för grundskolor och gymnasieskolor i form av krav på rektor, behöriga lärare och att följa lagar, förordningar, läroplaner och kursplaner. Dessa fristående enheter får då också rätt att sätta och utfärda betyg. Bidraget till den fristående enheten skall motsvara genomsnittskostnaden för motsvarande utbildning. Övriga utbildningar, t.ex. dyrbara yrkesutbildningar, får regleras i särskilda avtal. Lärare vid fristående skolor, punkt 22 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 11 och 2005/06:Ub532 yrkande 10. Vi anser att samma behörighetskrav som gäller för kommunala skolor också skall gälla för fristående skolor och undervisning som sker på entreprenad. De fristående skolorna har en betydligt lägre andel behöriga lärare i jämförelse med de kommunala, att jämföra i de kommunala skolorna. Vi anser att de fristående skolorna måste ta ett större ansvar för att anställa behörig personal och erbjuda vidareutbildning för anställd personal. Samma behörighetskrav som gäller för kommunala skolor skall gälla för friskolor samt eventuell skolundervisning på entreprenad. Kommuner och skolhuvudmän som bryter mot behörighetsbestämmelserna skall kunna åläggas sanktioner, t.ex. böter eller skadestånd. Utbildningstolkning, punkt 23 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 38. Hörselskadade elever måste också ha möjlighet att välja att gå i fristående skolor. finns det inte möjlighet för friskolorna att få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för de hörselskadade, utan skolorna måste betala detta själva. Detta skiljer sig mot folkhögskolor, universitet och högskolor som kan få statligt stöd till utbildningstolk. Vi anser därför att friskolorna bör få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för hörselskadade elever. Skolskjuts, punkt 24 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 7 och 2005/06:Ub532 yrkande 12. Skollagen ger kommunerna möjlighet att neka en elev skolskjuts om eleven valt en annan skola än den som kommunen anvisat. I kommuner som gör så kan elevers möjlighet att aktivt välja skola därmed kraftigt begränsas. Skolskjuts skall inte styras av skolans huvudmannaskap då detta kan leda till kraftigt begränsade valmöjligheter för eleverna. Vi föreslår därför att kommunen skall vara skyldig att bekosta skolskjuts även till en fristående skola eller annan skola, så länge det inte innebär en merkostnad för kommunen. Om t.ex. en elev, som får busskort för att åka till den närmaste kommunala skolan, börjar på en fristående skola dit han eller hon kan åka på samma busskort, skall detta inte dras in, vilket sker . Vid val av annan skola än den närmast belägna anser vi det vara rimligt att kommunen står för resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola. Resterande delen av kostnaden får bekostas av eleven. Nationell skolpeng, punkt 4 (m) (), () och () anför: Satsningarna på skolan skiljer sig mellan olika kommuner. Skillnaderna är så stora att det inte längre går att tala om en likvärdig skola eftersom detta får tydliga återverkningar på hur väl eleverna når målen. Vi anser därför att staten skall ta över ansvaret för skolans resurser. En nationell finansiering skulle öka likvärdigheten. Nationell skolpeng, punkt 4 (fp) () och () anför: Satsningarna på skolan skiljer sig mellan olika kommuner. Skillnaderna är så stora att det inte längre går att tala om en likvärdig skola, eftersom detta får tydliga återverkningar på hur väl eleverna når målen. anser därför att staten bör ta över ansvaret för skolans resurser. En nationell finansiering av skolan skulle öka likvärdigheten och vi anser därför att en nationell skolpeng bör införas . Den nationella skolpengen skall ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd genom att en fjärdedel av resurserna för undervisning skall öronmärkas till detta ändamål. Betydelsen av fristående förskolor och skolor, punkt 5 (v) () anför: För att kunna utveckla demokratin och motverka intolerans och fördomar är det viktigt att skapa mötesplatser för människor med olika social och etnisk bakgrund. Skolan skall vara en sådan mötesplats. För att uppnå detta vill att regelverket skall utformas så att alla elever garanteras en likvärdig utbildning, oavsett huvudman. Kommunen har ansvar för att planera och fördela resurser inom skolväsendet. Vid etablering av en ny skola är det därför viktigt att kommunens arbete inte försvåras. Det är som fattar beslut om en fristående skola skall beviljas bidrag. Besluten fattas utifrån en helhetsbedömning, men kommunens yttrande, som också skall innehålla en konsekvensbeskrivning, skall ha en avgörande betydelse. har inga möjligheter att avslå en ansökan som kommunen har tillstyrkt. Vi anser att det behövs en ändring av skollagen som innebär att alltid skall avslå en ansökan som utifrån en helhetsbedömning innebär påtagliga negativa följder för elever och skolväsende, även om kommunen har tillstyrkt ansökan. Av de fristående skolor som fick tillstånd att starta var det som verkligen startade. Orsaken är ofta orealistiska, och ibland även oseriösa, bedömningar och beräkningar av elevunderlag och kostnader. Det bör införas en särskild avgift för prövning för att begränsa mängden oseriösa ansökningar, men även för att bidra till finansieringen av statens merkostnader för prövningen. Skolan kan inte lösa problemet med den sociala och etniska segregeringen i samhället, men effekterna av den kan motverkas genom skolan. skall vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas, men det fria skolvalet och de fristående skolorna har bidragit till en ökad social segregering. I första hand skall varje elev gå i en skola så nära hemmet som möjligt. Geografisk närhet skall ge företräde om fler elever önskar gå i skolan än det finns plats för. Kommunerna måste också ta hänsyn till boendesegregationen när de konstruerar skolornas upptagningsområden. utgår från att de av oss förordade förändringarna kommer att beaktas i arbetet med en ny skollag och har därför inga yrkanden . Beräkning av ersättningen till fristående skolor, punkt 13 (v) () anför: Oavsett hur många elever som går i fristående skolor är det alltid kommunen som har ansvar för att garantera alla elevers skolgång. När som helst skall kommunen, utan dröjsmål, kunna erbjuda elever plats i skolan. I de kommunala skolorna måste det därför finnas en överkapacitet för att kunna möta oförutsedda elevtillströmningar, som att en fristående skola går i konkurs och lägger ned verksamheten. Denna kommunens beredskap kostar givetvis pengar i form av s.k. skolpliktskostnad. Huvudmännen för de fristående skolorna delar inte detta ansvar och har därigenom inte samma kostnader som kommunerna. De kostnaderna bör därför inte ingå i bidragen till de fristående skolorna. Redan nu är det många kommuner som inte räknar med skolpliktskostnaden i bidragen till de fristående skolorna, men för att förtydliga kommunernas ansvar och helt säkert undvika att det utgår felaktiga ersättningar bör det stå tydligt i skollagen att skolpliktskostnaderna inte skall ingå i bidragen till de fristående skolorna. utgår från att denna fråga kommer att behandlas i arbetet med en ny skollag och har därför inget yrkande . Tillsyn av fristående skolor, punkt 18 (v) () anför: Som med all offentlig verksamhet som övergår i privata händer, finns det en risk att demokratin ställs åt sidan. Allmänhetens insyn i de fristående skolorna är begränsad till deras ekonomiska redovisning, som knappast säger någonting om undervisningens kvalitet och liknande. Den begränsade insynen utgör också ett problem i kommunernas kvalitetsarbete för skolväsendet, eftersom de fristående skolorna ej är skyldiga att delta i kommunens uppföljning och utvärdering. De fristående skolorna bör vara skyldiga att lämna sådan information om sin verksamhet att insynen kan garanteras. De bör även vara skyldiga att delta i kommunernas uppföljning och utvärdering, likaväl som kommunerna bör ha en skyldighet att inkludera de fristående skolorna i detta. utgår från att denna fråga kommer att behandlas i arbetet med en ny skollag och har därför inget yrkande . Lärare vid fristående skolor, punkt 22 (v) () anför: Tillgång till utbildade lärare är en förutsättning för att garantera en likvärdig undervisning av god kvalitet och pedagogisk utveckling. Andelen behöriga lärare i skolan har dock sjunkit . Sämst ställt med lärarbehörigheten är det vid de fristående skolorna. Endast hälften av lärarna i fristående gymnasieskolor har en pedagogisk högskoleutbildning. Oavsett huvudman skall det krävas utbildning för att kunna tillsvidareanställas som lärare. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K398 av Skånberg m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inte skall inrättas en ny skolform för konfessionella friskolor. 2005/06:Sf336 av m.fl. (v): begär att regeringen återkommer med förslag om ändring i skollagen i enlighet med vad i motionen anförs om vetorätt vid godkännande av en ny fristående skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör avslå ansökan om bidrag till fristående konfessionella skolor. 2005/06:Sf432 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra fri etableringsrätt i barnomsorgen. 2005/06:Kr376 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra villkoren för fristående skolor och införa en nationell skolpeng för ökad likvärdighet mellan kommuner. 2005/06:Ub203 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av friskolor. 2005/06:Ub233 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet. 2005/06:Ub238 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra villkoren för fristående skolor. 2005/06:Ub273 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställa etableringsfriheten för förskolor med etableringsfriheten för skolor och sålunda tvinga kommuner att ge medel även till alternativa förskolor. 2005/06:Ub283 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolor skall tillåtas driva det individuella programmet. 2005/06:Ub303 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolor får rätt att få bidragen prövade av allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. 2005/06:Ub312 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentlig finansiering till konfessionella skolor. 2005/06:Ub317 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen bör ändras så att fristående skolor ges rätt att anordna individuella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående huvudmän som anordnar individuellt program skall kunna överklaga ersättningsnivån genom förvaltningsbesvär. 2005/06:Ub319 av och (båda mp): tilllkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka rätten att etablera en enskild förskola. 2005/06:Ub326 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt att vid bedömningar av ansökningar att starta friskolor speciellt beakta hur undervisningen i ämnen som ställer särskilda krav på lokaler och utrustning är tänkt att bedrivas, inklusive hem- och konsumentkunskap. 2005/06:Ub329 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn av konfessionella fristående skolor. 2005/06:Ub342 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för skolor oavsett huvudman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas beräkningsunderlag för ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalkostnader vid beräkning av ersättning till fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners användning av plan-, bygg- och lokalfrågor för att hindra etablering av fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolskjuts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i skollagen för att få till stånd rättvisa bidragsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra riksprislistan för gymnasieutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en riksnorm för ersättningsnivån till fristående grundskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa rimliga villkor för fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om godkännande av fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna inte skall ha insyns- och granskningsrätt i de fristående skolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetsgranskning av skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunalt veto mot friskoleetableringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors frihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begreppet fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors rätt att tillhandahålla och få ersättning för fritidsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors rätt att bedriva vuxenutbildning. 2005/06:Ub343 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala skolor och fristående skolor skall arbeta under likvärdiga villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas möjligheter att inverka negativt på en friskolas ansökningsprocess skall försvinna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att "riksprislistan" bör återinföras i väntan på ett system med nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. 2005/06:Ub344 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala skolor och fristående skolor skall arbeta under likvärdiga villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas möjligheter att inverka negativt på en friskolas ansökningsprocess skall försvinna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att "riksprislistan" bör återinföras i väntan på ett system med nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. 2005/06:Ub345 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samma behörighetskrav som gäller för kommunala skolor också skall gälla för fristående skolor och undervisning som sker på entreprenad. 2005/06:Ub352 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en organisationsform för kommunala friskolor. 2005/06:Ub353 av ():