bet · GT01UbU9 · 2006-02-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning om osynliga handikapp. Därmed bifaller motion 2005/06:So707 yrkande 3. Undersökningar har visat hur människor med neuropsykiatriska funktionshinder oftare hamnar i sociala och ekonomiska svårigheter. Olika yrkesgrupper behöver därför kunskaper om dessa personers problem och om hur de kan hjälpa. Grundutbildningarna för läkare, sjuksköterskor, psykologer, lärare samt socionomer bör därför behandla neuropsykiatriska funktionshinder. Utbildning i hälsoinformation, punkt 5 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning i hälsoinformation. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So702 yrkande 4 och 2005/06:So709 yrkande 8. Det hälsofrämjande inslaget i vårdutbildningarna behöver stärkas. Personal i hälso- och sjukvården måste kunna informera om hälsorisker och kunna motivera patienterna. Även kunskaperna om rökavvänjning, alkoholmissbruk och andra hälsorisker behöver öka. Utbildning i psykiatri, punkt 6 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning i psykiatri. Därmed bifaller motion 2005/06:So646 yrkande 17. Grund- och vidareutbildningen för personal inom psykiatrin behöver moderniseras. Stora grupper av vårdpersonal med dagligt ansvar för psykiskt sjuka saknar utbildning. Ingen myndighet tar ett samlat grepp när det gäller utbildningen av all den personal som på olika sätt kommer i kontakt med psykiskt sjuka personer. Detta samlade grepp borde vara och lärosätenas ansvar. Myndigheterna bör genomföra analyser av aktuella utbildningar och deras innehåll samt lämna förslag om förbättringar. Vidare bör behovet av kontinuerlig vidareutbildning för viss personal undersökas. Förlängd tandhygienistutbildning, punkt 7 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förlängd tandhygienistutbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:So350 yrkande 2. Tandhygienister skulle på ett helt annat sätt än kunna bidra till att öka tandhälsan hos befolkningen. Detta kräver dock att utbildningen förlängs till . sker detta vid ett antal lärosäten, trots oklara direktiv när det gäller utbildningens längd och innehåll. Juristutbildningen, punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om juristutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 19. Juristutbildningen måste reformeras. Antalet platser bör minskas och resurserna användas till mer problembaserad inlärning, studiebesök och seminarier. Utbildningen bör även innehålla obligatoriska inslag av praktik. Betygssystemet bör endast använda betygen godkänt och underkänt. Åtgärder behövs för att öka andelen studenter med utomeuropeisk bakgrund och studenter med föräldrar utan akademisk utbildning. skall ges i uppdrag att utreda på vilket sätt frågor som rör kön och makt genomsyrar utbildningen. Entreprenörkunskap inom designutbildningar, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om designutbildningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr334 yrkande 39 och avslår motion 2005/06:Sf233 yrkande 2. Många designutbildningar förbereder inte studenterna för eget företagande eller för samarbete med företag, utan är nästan enbart inriktade på konstnärliga studier. finns en efterfrågan från företag på utbildade designer som kan bistå med produktutformning. Det behövs därför tydligare inslag av entreprenörskap och företagande i designutbildningarna. Utbildning för dramapedagoger, punkt 13 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om dramapedagogutbildning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr417 yrkande 3 och 2005/06:Ub426 yrkande 45 och avslår motion 2005/06:Ub517. Efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger markant tillgången. söker ett stort antal personer till utbildningen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över utbildningen av dramapedagoger i syfte att utöka denna. Utbildning om våld mot kvinnor, punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning om våld mot kvinnor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju422 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:So701 yrkande 4 och 2005/06:Ub537. Mäns misshandel av kvinnor i hemmet betraktas ofta som ett lindrigare brott än annan misshandel. Viss forskning menar att detta beror på ett synsätt inom rättsordningen som utgår från att det är mindre allvarligt med övergrepp mot sin egen fru, sambo eller dotter. Kunskapen om genus, makt och våld i nära relationer måste därför förbättras i juristutbildningen. Kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner i olika utbildningar, punkt 16 (fp, c) av (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L291 yrkande 18 och 2005/06:L341 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:L342 yrkande 9, 2005/06:L375 yrkande 34 och 2005/06:Ub572 yrkande 2. I många yrken är det relevant med kunskap rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner, inte minst för att undvika diskriminerande eller kränkande behandling. bör därför undersöka för vilka yrken det kan vara befogat att säkerställa att kunskaper om HBT-frågor och bemötandefrågor förmedlas och på vilket vis detta bör ske. Kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner i olika utbildningar, punkt 16 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner. Därmed bifaller motion 2005/06:L375 yrkande 34 och avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 18, 2005/06:L341 yrkande 12, 2005/06:L342 yrkande 9 och 2005/06:Ub572 yrkande 2. Kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner måste integreras i den utbildning som bedrivs vid svenska högskolor och universitet. Detta gäller i synnerhet utbildningar för psykologer, jurister, socionomer, sjuksköterskor och läkare. bör få i uppdrag att ta fram förslag till ändringar i högskoleförordningens examensordningar i syfte att integrera HBT-frågor i undervisningen. Kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner i olika utbildningar, punkt 16 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner. Därmed bifaller motion 2005/06:L342 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 18, 2005/06:L341 yrkande 12, 2005/06:L375 yrkande 34 och 2005/06:Ub572 yrkande 2. Undervisning i frågor rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner förekommer endast i begränsad omfattning vid högskolan. Vi anser att t.ex. personer som utbildar sig för arbete inom hälso- och sjukvården, polis- och rättsväsendet samt förskole- och skolväsendet bör besitta sådan kompetens. Regeringen bör därför ge i uppdrag att undersöka för vilka yrken det kan vara befogat att säkerställa att kunskaper om HBT-frågor och bemötandefrågor förmedlas samt lägga upp en plan för hur undervisningen skall kunna förbättras. Utbildning om sexuella övergrepp, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning om sexuella övergrepp. Därmed bifaller motion 2005/06:So557 yrkande 3. Grundutbildningen för alla yrkesgrupper med anmälningsplikt vid misstanke om sexuella övergrepp skall inbegripa utbildning inom området. Inte minst inom skolan är denna kunskap viktig. Skolans personal måste vara utbildad så att den kan uppmärksamma misstankar om sexuella övergrepp på elever och förskolebarn. Utbildning om funktionshinder, punkt 18 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning om funktionshinder. Därmed bifaller motion 2005/06:So706 yrkande 5. Kunskap om funktionshinder bör ingå i utbildningar för bl.a. arkitekter, byggingenjörer och lärare. Det behövs också kontinuerlig fortbildning om unga och funktionshinder för personal inom skolområdet. Utbildning om utsatta barn, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning om utsatta barn. Därmed bifaller motion 2005/06:So695 yrkande 1. Det råder ett underskott på barnkompetens hos många som arbetar med eller nära barn. har i flera rapporter påtalat brister hos den kommunala . Kommunerna måste därför ta ett långsiktigt ansvar för att utbilda sin personal. Utbildning i arbetsmiljökunskap, punkt 20 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning i arbetsmiljökunskap. Därmed bifaller motion 2005/06:A368 yrkande 4. har inslaget av arbetsmiljökunskap i olika utbildningar försämrats. Ändå fastslår högskoleförordningen att bl.a. ingenjörsutbildningar skall innehålla kunskaper om arbetsmiljön. Det behövs därför en aktionsplan för att rusta upp arbetsmiljökunskapen i utbildningar till yrken med stor betydelse för arbetsmiljön. för mediepedagogik, punkt 21 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om för mediepedagogik. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub357. Regeringen bör uppdra åt lämplig instans att utreda hur man kan inrätta ett för mediepedagogik. Utbildningen i mediepedagogik vid () har lagts ned och regeringen har ett ansvar för att se till att denna kompetens inte går förlorad. Kårobligatoriet, punkt 23 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kårobligatoriet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 7, 2005/06:Ub302, 2005/06:Ub427 yrkande 3, 2005/06:Ub557 yrkande 18 och 2005/06:Ub592 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Ub215, 2005/06:Ub314 yrkande 1, 2005/06:Ub417 och 2005/06:Ub465. Kårobligatoriet, som innebär att alla studenter tvångsansluts till en studentkår för att kunna få sina betyg, är principiellt felaktigt och bör därför i takt med att studenternas inflytande i övrigt ökar avskaffas. Även studenter bör själva få välja vilken förening de vill vara med i. För oss som tror på studenternas viktiga roll i utvecklandet av landets universitet och högskolor ter sig inte en verksamhet byggd på obligatorisk anslutning som en tilltalande lösning. Det finns dock en rad frågor som behöver lösas på vägen mot obligatoriets avskaffande. Vi vill se en noggrann genomlysning av dessa. En nödvändig förutsättning för att driva kårer och nationer är att det finns en trygg och oberoende finansiering. Detta för att den verksamhet som kårer och nationer bedriver i form av studiebevakning och social verksamhet inte skall raseras. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att utreda hur kårobligatoriet ska kunna moderniseras, utan att undersöka om kårobligatoriet i sig ska avskaffas. Vi anser att regeringen i stället bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att få en bredare förankring. Utredningen bör pröva hur studenternas inflytande skall kunna stärkas och om en reell föreningsfrihet kan genomföras. Arbetet mot diskriminering, punkt 24 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om arbetet mot diskriminering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 4. Alla studenter skall trivas i högskolan. Högskolemiljön skall vara öppen och välkomnande för alla som vill studera. Diskriminering på grund av kön eller etnicitet kan aldrig accepteras. Det krävs ett långsiktigt arbete för att motverka alla sådana tendenser. Breddning av lagen om likabehandling av studenter, punkt 25 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om breddning av lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:L291 yrkande 19 och avslår motion 2005/06:L375 yrkande 28. Lagen om likabehandling av studenter i högskolan syftar till att motverka diskriminering. Dock omfattar inte lagen studenter vid polis- och försvarshögskolorna. En översyn av lagen bör göras så att även dessa studenters rätt till likabehandling skyddas av lagstiftning. Sanktionsmöjligheter i lagen om likabehandling av studenter, punkt 26 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sanktionsmöjligheter i lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub557 yrkande 19, 2005/06:Ub588 yrkande 9 och 2005/06:Ub592 yrkande 7. Lagen om likabehandling av studenter i högskolan (2001:1286) saknar tillräckligt stöd för sanktioner mot lärosäten som bryter mot lagen. Lagen måste därför ändras så att lämpliga sanktioner kan användas när detta är påkallat. Studentkontrakt, punkt 27 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studentkontrakt. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:K320 yrkande 4. Vi menar att varje akademisk institution skall upprätta studentkontrakt som reglerar studenternas rättigheter och skyldigheter. Kontraktet skall innehålla principer för hur bl.a. rättning och betygssättning skall gå till. Studentkontrakten skall kunna variera till sitt innehåll mellan olika lärosäten. Detta gör att studenterna kan jämföra olika institutioner och högskolor innan de väljer var de vill studera. På detta sätt skapas konkurrens mellan olika utbildningsanordnare och kvaliteten kan gynnas. Studentkontrakt, punkt 27 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studentkontrakt. Därmed bifaller motion 2005/06:K320 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Ub427 yrkande 1. Universitet och högskolor skall kunna skriva s.k. studentkontrakt med sina studenter. Kontrakten kan innehålla utfästelser om bl.a. lärartäthet, undervisningstimmar, andelen disputerade lärare, principer för rättning och betygssättning. För att främja arbetet med studentkontrakt bör ges i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med studentkontrakt på fem lärosäten. Studentombudsmän, punkt 28 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studentombudsmän. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 2. Vid varje universitet och högskola skall inrättas en eller flera tjänster som studentombudsman. Till ombudsmannen skall studenter kunna vända sig om de anser att de blivit felaktigt behandlade av högskolan eller institutionen i någon fråga som rör deras utbildning. Studenters rättssäkerhet, punkt 29 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studenters rättssäkerhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub592 yrkande 6. Högskolor bedriver i flera avseenden myndighetsutövning i förhållande till studenterna. Regler som rör studieuppehåll, antagning och rätten att genomgå prov bör därför regleras i högskoleförordningen på ett tydligt sätt. Funktionshindrades studiemöjligheter, punkt 30 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om funktionshindrades studiemöjligheter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 8. Situationen för funktionshindrade studenter måste förbättras. Ytterligare insatser krävs för att öka tillgängligheten i högskolans byggnader. Vidare anser vi att rätten att ansöka om utbildningsstöd för personlig assistans bör utvidgas till att gälla även andra grupper än rörelsehindrade, däribland psykiskt funktionshindrade. Studenthälsan, punkt 31 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Studenthälsan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub588 yrkande 12 och avslår motion 2005/06:Ub382 yrkande 3. Det är angeläget att kunna mäta behov och utnyttjande av Studenthälsan i ett längre perspektiv. Sådana mätningar kan blottlägga problem inom utbildningar och inom den studiesociala miljön. Därför behövs det nationella riktlinjer för hur Studenthälsan skall bedrivas. Studenthälsan, punkt 31 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Studenthälsan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub382 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:Ub588 yrkande 12. Högskolornas ansvar för studenternas hälsa uttrycks i högskoleförordningen. Ambitioner och tillgänglighet till Studenthälsan skiftar dock beroende på studieort då det saknas riktlinjer för vilken den lägsta godtagbara nivån är. Det behövs därför en utredning rörande förtydligade regler för Studenthälsan. Mentorssystem för gymnasieelever, punkt 32 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mentorssystem. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf389 yrkande 8. Alltför få gymnasielever med invandrarbakgrund fortsätter till högre studier. För att öka rekryteringen bör högskolorna införa ett mentorssystem där gymnasielever lär känna andra invandrare som studerar eller har studerat vid högskolan. Detta system kan visa eleverna vilka möjligheter som erbjuds om man söker sig vidare i utbildningssystemet. , punkt 33 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om studie- och yrkesvägledning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub278 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:Ub282 yrkande 1. I granskning av lärarutbildningen framkommer att studievägledningen inte fungerat tillfredställande. Detta gör det påkallat att undersöka hur denna vägledning fungerar inom andra utbildningar. bör därför få i uppdrag att utvärdera studie- och yrkesvägledningen vid landets lärosäten samt lämna förslag till förbättringar. Utbildning i , punkt 35 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning i . Därmed bifaller motion 2005/06:Sf279 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:N474 yrkande 20. Utformningen av utbildningssystemet måste uppmuntra till fri rörlighet i . har arbetsgivare på båda sidor svårt att värdera det andra landets utbildningar. Tvånget på svenskt personnummer för danskar i och CPR-nummer för svenskar i bör slopas. Det behövs även insatser för att undanröja problem rörande visum och uppehållstillstånd för de utländska studenterna inom . Validering av utländsk utbildning, punkt 37 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), Axel Darvik (fp), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om validering. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 7, 2005/06:Sf383 yrkande 25 och 2005/06:N438 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 2, 2005/06:Ub278 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A258 yrkande 9. Svårigheterna med att validera utbildning gör att det är alldeles för många invandrare som utför arbeten som de är överkvalificerade för. Arbetet med att värdera nyanlända invandrares utbildning måste därför forceras. undersökning visar att av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion. Eftersom en betydande del av de utrikes födda med akademisk utbildning inte har ett arbete som motsvarar utbildningen måste valideringssystemen förbättras. Ett nytt, enklare och mer ändamålsenligt valideringssystem bör införas. I stället för jämförande pappersstudier vill vi införa tester på de faktiska kunskaper som personer besitter. Dessa tester skall genomföras på flertalet av landets lärosäten. Samma typ av validering skall även finnas för lägre utbildningsnivåer i syfte att underlätta inträde på arbetsmarknaden inom rätt yrke. Validering av utländsk utbildning, punkt 37 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om validering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub278 yrkandena 1 och 2, bifaller delvis motion 2005/06:Sf336 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 7, 2005/06:Sf383 yrkande 25, 2005/06:N438 yrkande 14 och 2005/06:A258 yrkande 9. Det utlåtande som lämnas vid validering av utländsk högskoleutbildning måste förbättras. I de fall det finns behov av komplettering bör det ges tydlig information om vad exakt som behöver kompletteras samt hur och var detta kan göras. Vidare bör det tillsättas en utredning om en möjlig överflyttning av ansvaret för validering av utländsk högskoleutbildning från till lärosätena. De senare har bäst kunskaper om olika utbildningsvägar och utbildningsalternativ. Ansvaret för validering inom olika utbildningsområden bör lämpligen delas upp mellan landets lärosäten. Utbildning för invandrade akademiker, punkt 38 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning för invandrade akademiker. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub383 yrkande 10 och avslår motion 2005/06:N438 yrkande 15. har redovisat att det fanns ca 30 000 akademiker från andra länder som var arbetslösa eller hade arbetsuppgifter som de var överkvalificerade för. Det behövs därför kurser som är speciellt inriktade mot olika kategorier av invandrarakademiker.