bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — Utskottet anser att regeringens förslag och överväganden i fråga om förutsättningarna för personer med funktionshinder att delta i studier och att påverka utformningen av verksamheten är väl avvägda och att övervägandena ligger i linje med motionärernas önskemål. Motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 4 bör därför inte föranleda någon åtgärd från sida utan avstyrks. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer är öppna för personer med funktionshinder och att alla deltagare erbjuds lika möjligheter till studier och att påverka utformningen av verksamheten. Ökad samverkan och enhetliga regler för funktionshindrade Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om ökad samverkan och enhetliga regler för funktionshindrade inom folkbildningsområdet avstyrks med hänvisning till att det i allt väsentligt tillgodosetts. Jämför reservation 13 (c). I propositionen slås fast att det vilar ytterst på kommunerna att se till att verksamheter för funktionshindrade, som de har ansvar för, inte förs över till folkhögskolor eller på så sätt flytta kostnader och utnyttja folkbildningsanslaget. Regeringen framhåller att utbildning kan vara ett led i en rehabilitering och att samverkan mellan ansvariga för rehabiliteringsinsatser och företrädare för folkbildningen därför är viktig. Enligt regeringens uppfattning i propositionen bör finansieringsfrågan vara löst innan utbildningen startar. Ansvaret för samordning av rehabiliteringsinsatser bör, enligt regeringen, inte ligga hos folkbildningen. har i motion Kr41 pekat på behovet av ökad samverkan samt enhetliga regler för funktionshindrade när det gäller folkhögskolor (yrkande 2). I motionen anförs att det inte finns något enhetligt regelverk och inte heller någon bra samverkan mellan olika myndigheter för att lösa boendebehov, assistentbehov och olika hjälpmedel när det gäller funktionshindrades möjligheter att påbörja studier på en folkhögskola. I samma motion föreslås även att läkare ska kunna ordinera en kurs på folkhögskola eller en studiecirkel (yrkande 3). Utskottet anser att regeringens förslag och överväganden i fråga ökad samverkan och enhetliga regler i allt väsentligt tillgodoser motionärernas krav och därför inte kräver någon åtgärd från sida. Motion Kr41 (c) yrkandena 2 och 3 avstyrks därför. Särskild uppmärksamhet på personer med funktionshinder vid bidragsgivning Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om vikten av att särskilt uppmärksamma personer med funktionshinder vid bidragsgivningen avstyrks med hänvisning till att det i allt väsentligt tillgodosetts. Jämför reservation 14 (c). I motion 2004/05:Kr287 av och () framhålls folkbildningens betydelse för människor med funktionshinder och deras intresseorganisationer (yrkande 2). Motionärerna anser att det är viktigt att även särskilt uppmärksamma personer med funktionshinder vid bidragsgivningen. Utskottet anser att regeringens förslag om att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer är öppna för personer med funktionshinder och att alla deltagare erbjuds lika möjligheter till studier och att påverka utformningen av verksamheten i allt väsentligt tillgodoser förslaget i motion 2004/05:Kr287 (c) yrkande 2. Yrkandet avstyrks därför. Folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Regeringen föreslår att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer medverkar till bättre folkhälsa, till hållbar utveckling och till global rättvisa genom att öka människors insikt om vikten av förändrade värderingar och levnadsvanor. Värdet i folkbildningens verksamhet för att främja och på olika sätt underlätta arbetet på väsentliga och helt grundläggande områden kan inte nog framhållas. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om att folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens uppfattning att kvalitativa element måste tillföras modeller för uppföljning och utvärdering av verksamheten samt att rådet bör utarbeta metoder som möjliggör jämförelser i kvalitet mellan olika verksamheter. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om vikten av ett ökat kvalitetsarbete med hänvisning till att yrkandena får anses tillgodosedda genom bedömningarna i propositionen. Jämför reservation 15 (m, fp, kd, c). Regeringens bedömning är att ett systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på såväl administration som verksamhetsformer och innehåll behöver utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. Regeringen framhåller att kvalitativa kriterier behöver tillföras de modeller för fördelning av statsbidrag som tillämpas på olika nivåer inom folkbildningen och att former för fristående granskning av verksamheterna bör introduceras. Regeringen utvecklar i propositionen bedömningen på följande sätt. Inom folkbildningen, liksom i varje annan verksamhet, utgör det dagliga arbetet med och medvetenheten om kvalitetsfrågorna på lokal nivå grunden för kvalitetssäkring av verksamheten. Det är önskvärt att ett mer systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på såväl administration som verksamhetsformer och innehåll utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. Detta arbete bör givetvis utgå från folkbildningens egna mål och de kvalitetskriterier som man själv utvecklar, men inbegripa en bred syn på kvalitetsbegreppet. Kvalitetsarbetet bör inte utföras av , utan av studieförbunden och folkhögskolorna själva. Det måste dock vara en prioriterad uppgift för rådet att medverka till att arbetet kommer till stånd. Förutom att fördela statsbidraget till folkhögskolor och studieförbund har rådet till uppgift att följa upp och utvärdera verksamheten. I detta ligger att i kvalitativa och kvantitativa termer följa, beskriva och analysera den statsbidragsfinansierade verksamheten. Detta material utgör grunden för rådets återrapportering till regering och riksdag. Det utgör också underlag för rådets egen fördelning av statsbidrag och annan myndighetsutövning. Det är angeläget att rådet drar operativa slutsatser av den information som samlats in. Det handlar då om att väga samman kvalitativa bedömningar och kvantitativa data. Det är rimligt att rådets modeller för fördelning av statsbidraget inte uteslutande baseras på kvantitativa data, utan att värderande, kvalitativa element tillförs modellerna. Regeringen framhåller vidare att ett utvecklat kvalitetsarbete skulle kunna förebygga t.ex. den typ av felaktigt utnyttjande av statsbidraget som av och till uppdagas i studiecirkelverksamheten. Utöver ett lokalt förankrat kvalitetsarbete finns anledning att pröva om olika former av fristående granskning av verksamheterna skulle kunna introduceras inom folkbildningen. I fyrpartimotion Kr38 (m, fp, kd, c) betonas vikten av att ett kvalitetsarbete införs för att säkerställa ett tillbörligt nyttjande av statsanslaget (yrkande 5). Motionärerna anser att man i det sammanhanget också bör uppmärksamma utformningen av kvalitativa kriterier i statsanslaget (yrkande 6). Motionärerna lyfter fram vikten av en god uppföljning av användningen av de statliga medlen. De anser att utformningen av de kvalitativa kriterierna för studieförbund att få bidrag måste uppmärksammas. Enligt deras mening är det inte är rimligt om kvalitetsaspekterna knyts till kvantitetsaspekterna och det får konserverande effekter på folkbildningens struktur och innehåll. I motion Kr385 av och () vill motionärerna gynna och lyfta fram det specifikt folkbildningsmässiga och unika, och tona ned det resultatinriktade och kvantitativt mätbara. Utskottet anser att regeringen tagit till sig den kritik mot bidragsmodeller som framförts bl.a. i betänkandet Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30) och att det på ett välavvägt sätt poängteras i propositionen att kvalitativa element måste tillföras rådets modeller för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Regeringen framhåller också att bör utarbeta metoder som möjliggör jämförelser i kvalitet mellan olika verksamheter. Utskottet ser vidare positivt på det som sägs i propositionen om att ett utvecklat kvalitetsarbete även skulle kunna förebygga den typ av felaktigt utnyttjande av statsbidraget som emellanåt upptäcks i studiecirkelverksamheten. Utskottet anser att motionärernas förslag om vikten av ett ökat kvalitetsarbete får anses tillgodosedda och avstyrker därför motionerna Kr38 (m, fp, kd, c) yrkandena 5 och 6 samt Kr385 (s). Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att ett utvecklat kvalitetsarbete kan förebygga ett felaktigt utnyttjande av statsbidraget. Utskottet ser inte något behov av ytterligare behandling av frågan. Ett motionsyrkande av innebörd att frågan borde ha behandlats på ett tydligare sätt i propositionen avstyrks därför. Jämför reservation 16 (m). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr37 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fusk med bidrag till studiecirklar (yrkande 5). Motionärerna är kritiska till att regeringen inte behandlat frågan på ett tillräckligt tydligt sätt. Som nämns ovan sägs i propositionen att ett utvecklat kvalitetsarbete även skulle kunna förebygga den typ av felaktigt utnyttjande av statsbidraget som emellanåt upptäcks i studiecirkelverksamheten. Utskottet ser inte något behov av ytterligare behandling av frågan om fusk med bidrag än den som regeringen gör i propositionen. Utskottet avstyrker därför motion Kr37 (m) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet bedömer att det inte finns något behov av ytterligare åtgärder för att öka nivån på kvalitetsarbetet än de som regeringen för fram i propositionen. Ett motionsyrkande om att tillsätta etiska råd avstyrks därmed. Jämför reservation 17 (c). Regeringen gör i propositionen bedömningen att systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på såväl administration som verksamhetsformer och innehåll behöver utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. Därutöver uttalar regeringen bl.a. att utöver ett lokalt förankrat kvalitetsarbete finns anledning att pröva om olika former för fristående granskning av verksamheterna skulle kunna introduceras inom folkbildningen. föreslår i motion Kr41 att etiska råd ska tillsättas och att man i samarbete med tar fram riktlinjer för detta (yrkande 5). Förslaget motiveras med att studieförbunden har ett gemensamt ansvar för kvalitet och etik i verksamheten. Utskottet bedömer att det inte finns något behov av ytterligare åtgärder för att öka nivån på kvalitetsarbetet än de som regeringen för fram i propositionen. Utskottet avstyrker därför motion Kr41 (c) yrkande 5. - dess roller, uppdrag och befogenheter Utskottets förslag i korthet Utskottet ser inte skäl att förändra den organisatoriska strukturen på folkbildningsområdet utöver de bedömningar som regeringen gör om att stärka rådets myndighetsroll. Motionsyrkanden med denna innebörd avstyrks därför. Utskottet avstyrker även ett yrkande om ytterligare lagreglering på området. Jämför reservation 18 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att den nuvarande ordningen där utgör en ideell organisation som har både myndighets- och medlemsuppdrag bör bestå. myndighetsroll bör stärkas genom att det ges rätt att återkalla statsbidrag till verksamhet som inte uppfyller statens villkor. Rådet bör vidare ges rätt att omfördela medel som återkallats. Regeringen avser att ändra förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen i enlighet härmed. I propositionen hänvisar regeringen till utvärderingen av SUFO 2 i betänkandet Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30) som visar att i allt väsentligt klarat att hantera sin dubbla roll som ideell organisation med både myndighets- och medlemsuppdrag. Regeringen påpekar dock att rådets uppgifter alltmer integrerats i varandra och att det är avgörande hur rådet klarar att hantera balansgången framöver. Regeringen anger i avsnittet om kvalitetsarbete att ett utvecklat kvalitetsarbete bör kunna förebygga t.ex. den typ av felaktigt utnyttjande av statsbidraget som av och till uppdagas i studiecirkelverksamheten. Därutöver anser regeringen att bör ges befogenhet att återkalla och därefter omfördela statsbidrag som betalats ut till ett studieförbund eller en folkhögskola i det fall verksamheten inte är förenlig med statens syften med statsbidraget. I fyrpartimotion Kr38 (m, fp, kd, c) föreslås att myndighetsroll måste förstärkas (yrkande 7). Motionärerna anser att folkbildningen borde ha en tydlig myndighet som företrädare. Denna myndighet skulle kunna hävda folkbildningens roll inom området vuxnas lärande och ha ett stort ansvar för uppföljning. De vill dessutom att förstärkningen av uppgifter i större utsträckning läggs på och Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (). Enligt motionärerna borde uppgifter såsom kvalitetsarbete, pedagogisk verksamhet, flexibelt lärande (IT och distansverksamhet) samt internationell verksamhet i större utsträckning kunna lämnas till folkbildningens egna intresseorganisationer (yrkande 8). I motion 2004/05:Kr246 av och () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av statsbidraget till folkbildningen. Motionärerna anger att de krav som finns på återrapportering inte på ett tydligt sätt är kopplade till syftet med statsbidraget. Vidare anser motionärerna att det bör övervägas om inte de ideella organisationer som utför förvaltningsuppgifter också ska omfattas av tillämpliga delar av förvaltningslagen. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att den nuvarande ordningen där har förtroendet att såväl vara en ideell organisation med ett medlemsuppdrag som att ha myndighetsliknande uppgifter bör bestå. I motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 7 föreslår motionärerna att roll ska förstärkas. De anser vidare att förstärkningen av uppgifter i större utsträckning ska läggas på och . Utskottet - som givetvis är medvetet om att har ett självständigt ansvar för hur arbetet i rådet bedrivs - ser det som självklart att samverkan med folkbildningens intresseorganisationer och fördelningen av ansvar mellan dem sker på ett konstruktivt sätt för att bästa resultat ska uppnås. Sammantaget ser utskottet inte skäl att förändra den organisatoriska strukturen på folkbildningsområdet utöver de bedömningar som regeringen gör om att stärka rådets myndighetsroll. Motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkandena 7 och 8 avstyrks därför. Eftersom inte är en förvaltningsmyndighet är inte förvaltningslagen (1986:223) direkt tillämplig, inte heller har det särskilt föreskrivits att förvaltningslagen ska gälla i rådets verksamhet. har dock lagstöd för att fördela bidrag genom lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom område. Handläggningen av förvaltningsuppgifterna regleras genom förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Även och länsbildningsförbunden har fått vissa förvaltningsuppgifter överlämnade till sig. Viss verksamhet i respektive omfattas även av reglerna om handlingsoffentlighet. Båda organen är införda i bilagan till sekretesslagen (1980:100). Det innebär att och omfattas av bl.a. reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Utskottet anser att det inte finns behov av ytterligare lagreglering på området. Motion 2004/05:246 (s) avstyrks därför. Uppföljning, utvärdering och forskning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om statens utvärdering av folkbildningen. Utskottet anser att regeringens förslag innebär att ett tidigare tillkännagivande av om en förbättrad återrapportering i den del det gäller folkbildningen besvarats av regeringen. Ett motionsyrkande om formerna för utvärdering av folkbildningsområdet avstyrks eftersom det får anses tillgodosett genom förslaget i propositionen. Jämför reservation 19 (m). Regeringen föreslår att formerna för statens utvärdering av folkbildningen ska modifieras. Utvärderingen ska i fortsättningen utformas som tätare återkommande studier av mer begränsad omfattning, som vid behov kan kompletteras av mer sammanfattande analyser. På så sätt kan regeringen regelbundet återkomma till i budgetpropositionen med redovisning av hur olika delar av statens syften uppnåtts. Mer heltäckande analyser kan redovisas när förutsättningar för och behov av detta finns. Den förändrade utformning av statens syften med statsbidraget som föreslås i propositionen bör enligt regeringens uppfattning förbättra förutsättningarna för en sådan struktur på utvärderingsarbetet. Regeringen bedömer att alltjämt bör svara för uppföljning av folkbildningens verksamhet och säkerställa att folkbildningen själv genomför utvärderingar såväl nationellt som lokalt. Regeringen gör vidare bedömningen att inom folkbildningsanslaget bör medel avdelas för forskning med inriktning på folkbildning. Medlen bör disponeras av . Regeringen anser vidare att folkbildningens egna utvärderingar i större utsträckning än bör utnyttjas för bedömningen av om statens syften med statsbidraget uppnåtts. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr37 att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av folkbildningen (yrkande 2). Motionärerna betonar att det är angeläget att det görs regelbundna och oberoende utvärderingar av folkbildningens verksamhet. De anger vidare att även de medel som kommer från kommuner och landsting måste utvärderas i högre grad. Den nuvarande modellen för utvärdering uppmärksammades av i dess granskning Offentlig förvaltning i privat regi (RiR 2004:15). Granskningen föranledde att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av en förbättrad återrapportering till av statsbidragen till bl.a. folkbildningen.2[Bet. 2004/05:KrU6, rskr. 2004/05:197.] Utskottet anser att regeringens förslag om förändrade former för statens utvärdering av folkbildningen innebär att tillkännagivandet om en förbättrad återrapportering i den del det gäller folkbildningen besvarats av regeringen. Motion Kr37 (m) yrkande 2 får anses tillgodosett genom regeringens förslag, varför yrkandet avstyrks. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om statens utvärdering av folkbildningen. Bildningsarbete och inte verksamhetsstöd Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att statsbidraget bör finansiera studie-, bildnings- och kulturarbete inom studieförbund och folkhögskolor i enlighet med statens syften och huvudmannens mål och att statsbidraget inte får användas som ett allmänt verksamhets- och organisationsstöd. Regeringen bedömer att statsbidraget bör finansiera studie-, bildnings- och kulturarbete inom studieförbund och folkhögskolor i enlighet med statens syften och huvudmannens mål. Statsbidrag får inte användas som ett allmänt verksamhets- och organisationsstöd. Regeringens bedömning är vidare att den öppna verksamheten riktad mot allmänheten bör ges större utrymme. Utskottet delar regeringens bedömning. Stöd till idrottens utbildningsverksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det bör prövas om statens stöd till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet kan kanaliseras direkt till idrotten. Eftersom regeringen avser att bjuda in de berörda parterna till överläggningar anser utskottet att det inte finns skäl att föregripa utgången av dessa diskussioner. Ett motionsyrkande om att låst fast anslaget på ett sätt som missgynnar bl.a. avstyrks därför. Jämför särskilt yttrande 2 (c). Regeringen bedömer att det bör prövas om statens stöd till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet kan kanaliseras direkt till idrotten. Av propositionen framgår att regeringen avser att bjuda in , och till överläggningar för att diskutera frågan om statens stöd till idrottens studie- och bildningsverksamhet bör riktas direkt till idrotten. liberalerna hävdar i motion Kr375 (yrkande 13) behovet av ökade bidrag till studieförbundet . Motionärerna anger att låst fast anslaget på ett sätt som missgynnar studieförbund i tillväxt och att det drabbar . Utskottet delar regeringens bedömning att det bör prövas om statens stöd till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet kan kanaliseras direkt till idrotten. Eftersom regeringen avser att bjuda in de berörda parterna till överläggningar anser utskottet att det inte finns skäl att föregripa utgången av dessa diskussioner. Motion Kr375 (fp) yrkande 13 avstyrks därför. Pedagogik och flexibelt lärande Utskottets förslag i korthet Utskottet delar den uppfattning om den tekniska utvecklingens förtjänster som verktyg även inom folkbildningsverksamheten som förs fram både av regeringen och av motionärerna i de motioner som berör denna fråga. Utskottet instämmer särskilt i regeringens uppfattning att folkbildningen bör bevara sin särart också i en IT-baserad verksamhet. Utskottet anser att motionsyrkandena i frågan tillgodosetts genom propositionen, varför yrkandena avstyrks. Regeringens bedömning är att arbetet med pedagogisk och metodisk förnyelse bör ges hög prioritet. Folkbildningens kännetecken, ideologiska drag och verksamhetens huvudmän bör komma till uttryck i lärprocessen och vara synliga för deltagaren. Regeringen bedömer i propositionen att arbetet med att använda olika former av IT-lösningar i syfte att bl.a. utveckla verksamheten och göra den tillgänglig för fler bör fortsätta. I sammanhanget anger regeringen att IT är ett viktigt och etablerat verktyg i många utbildningssituationer, dels för informationssökning, dels för själva lärandet. Regeringen anger vidare att folkbildningen generellt sett ligger långt framme och att IT har öppnat många nya möjligheter, men att det ställer krav på den anordnare som vill anamma den nya tekniken. Regeringen anser att det är angeläget att folkbildningen, i sin IT-baserade verksamhet, bevarar särdrag inom pedagogik, metodik och värderingar. I avsnittet i propositionen om det statliga stödet framhåller regeringen att folkbildningen bör genomföra en särskild satsning bl.a. när det gäller att motverka den s.k. digitala klyftan. I motion Kr366 av () föreslås en bred folkbildningssatsning för IT-samhället. Motionären betonar behovet av att ge förutsättningar för studieförbund, folkhögskolor och databranschens organisationer att i samverkan genomföra folkbildande insatser för att öka möjligheten till ett demokratiskt IT-samhälle. Även i motion Kr394 av och () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatser inom IT-området. Motionärerna hänvisar till att folkbildningsförbunden bör stödjas i inriktningen att öka kunskaperna och tillgängligheten till IT. Utskottet delar den uppfattning om den tekniska utvecklingens förtjänster som verktyg även inom folkbildningsverksamheten som förs fram både av regeringen och av motionärerna. Utskottet, som särskilt vill instämma i regeringens uppfattning att folkbildningen bör bevara sin särart också i en IT-baserad verksamhet, anser att motionärernas önskemål blivit tillgodosedda genom uttalandena i propositionen. Motionerna Kr366 (s) och Kr394 (s) avstyrks därför. Deltagarnas ställning och rättssäkerhet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att folkhögskoledeltagarnas rättsliga ställning behöver stärkas. Utskottet noterar att regeringen aviserar ett uppdrag till som innefattar att rådet ska ta initiativ till en överenskommelse mellan anordnarna inom folkbildningen. Vidare kommer regeringen att utreda hur en diskrimineringsreglering kan utformas som omfattar även bl.a. folkbildningen. Utskottet anser att de angivna åtgärderna uppfyller de krav som framförs i några motioner. Motionsyrkandena om folkhögskoledeltagarnas rättsliga ställning avstyrks därför.