bet · GT01JuU33 · 2006-05-11 00:00:00 — Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 6, 2005/06:Ju381 yrkande 7, 2005/06:Ju410 yrkande 13 i denna del, 2005/06:Ju529 yrkandena 2-4 och 2005/06:Ju532 yrkande 34 och avslår motion 2005/06:Ju562 yrkandena 17 och 18. Kriminalvårdens programverksamhet måste hålla en hög kvalitet och behandlingsinsatserna för särskilda grupper, såsom psykiskt sjuka personer, intagna med neuropsykiatriska funktionshinder, missbrukare m.fl., måste stärkas. Den behandling som ges måste vara långsiktig och ha kontinuitet. Det behövs en strategi i utbudet och dessutom måste de intagnas placering på anstalterna vara flexibel då de intagna har kommit olika långt i programverksamheten. För att uppnå bästa möjliga resultat måste programverksamheten utvärderas, följas upp och kvalitetssäkras. Detta bör lämpligen ske i samverkan med forskare och andra experter inom de relevanta områdena. Våra förslag om ökade inslag av entreprenad inom kriminalvården bidrar till att vårdinnehållet får ett tydligare inslag av professionalism. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Motivationsanstalter, punkt 28 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om motivationsanstalter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju459 yrkande 4. I stället för att bygga ett nytt fängelse bör man bygga om och bygga till de fängelser som finns. Verksamheten vid anstalterna skall ha en annan inriktning än med indelning i motivationsavdelningar och utslussningsboenden. De flesta fängelser bör göras om till motivationsanstalter med tre steg. I steg ett införs dagliga drogtester, alla intagna ges möjlighet att delta i behandlingsprogram mot missbruk och kriminalitet som livsstil, kontakter initieras med föreningsliv, ideella organisationer och idrottsföreningar. De intagna skall ska sköta vardagliga saker som tvättning, städning och matlagning. I steg två införs grundliga anlags- och kunskapstester för att hitta en individuellt anpassad utbildning, schemalagda dagar för arbete och studier samt relationsskapande verksamhet med organisationer utanför anstalten. I steg tre finns ett utslussningsboende där det frigivningsförberedande arbetet intensifieras. I utslussningsboendet kan kontakter byggas upp med familj, barn och arbetsmarknad och organiserat samarbete med ideella sektorn. Det handlar om att skapa relationer och bygga upp ett förtroende för att ha en möjlighet att få arbete vid frigivningen. Kontakter med övervakare skapas och sökandet efter bostad börjar. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag här anfört. Psykiatrisk vård inom kriminalvården, punkt 29 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om psykiatrisk vård inom kriminalvården. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju281 yrkande 12, 2004/05:So518 yrkande 5 och 2005/06:Ju529 yrkandena 35 och 36 samt avslår motion 2004/05:Ju460. Antalet intagna med psykiska problem på landets kriminalvårdsanstalter är stort, som möjligheterna att inom kriminalvårdens ram erbjuda vård och behandling för dessa ofta är begränsade. Kriminalvården bör ges bättre möjligheter att ge dessa intagna det stöd och den rehabilitering som behövs för att de skall kunna återgå till ett normalt liv efter anstaltsvistelsen. Behandlingsinsatser för dessa personer måste utökas ordentligt. Men det måste också inrättas fler särskilda psykiatriska moduler i hela landet med fler platser speciellt för psykiskt sjuka. Sådana moduler bör också kunna knyta specialister som läkare med psykiatrisk kompetens till sig. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Neuropsykiatriska funktionshinder, punkt 30 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om neuropsykiatriska funktionshinder. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju484 yrkande 4. Sambandet mellan kriminalitet och neuropsykiatriska funktionshinder bör uppmärksammas, inte minst vid behandlingen inom kriminalvården. Personer med neuropsykiatriska funktionshinder bör uppmärksammas på ett bättre sätt än vad som är fallet . Kunskapsläget måste snabbt förbättras och nya kunskaper tillämpas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag här anfört. Kostnad för utvisads hemresa, punkt 31 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kostnad för utvisads hemresa. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju206 och 2005/06:Ju459 yrkande 16. Det är stötande att kriminalvården inte har befogenhet att utan den intagnes samtycke använda innehållna medel för att täcka kostnaderna för den utvisningsdömdes hemresa. Detta innebär att den dömdes skyldighet att betala, som följer av stadgandet i 9 kap. 1 § utlänningslagen, inte kan upprätthållas. En sådan möjlighet att innehålla medel bör införas för kriminalvården. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Tillgång till pass, punkt 33 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillgång till pass. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju205 och 2005/06:Ju459 yrkande 18. Den som blir intagen på en kriminalvårdsanstalt bör, oavsett straffets längd, lämna in sitt pass för att vid frigivningen få det tillbaka. Skulle det vara så att den intagne inte hittar eller vägrar att lämna in sitt pass skall detta förklaras ogiltigt. Detta för att förhindra att de som dömts till fängelse olovligen lämnar landet eller att passet kommer i orätta händer. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Kontrollåtgärder i anstalt, punkt 34 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kontrollåtgärder i anstalt. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 7, 2005/06:Ju459 yrkandena 29 och 30, 2005/06:Ju469 yrkande 2, 2005/06:Ju480 yrkande 15 och 2005/06:Ju529 yrkandena 19, 24 och 25. Ett angeläget mål för kriminalpolitiken måste vara att hålla anstalter och häkten fria från droger. Pågående missbruk på anstalter och häkten är oacceptabelt. Det bidrar till fortsatt kriminalitet , våld och oro mellan de intagna och undergräver deras möjligheter att anpassa sig till ett liv i frihet efter avtjänat straff. Det behövs resurser och ökade möjligheter att på ett effektivt sätt kontrollera att drogfriheten efterlevs. Urinprovtagning och andra kontrollåtgärder bör användas i större utsträckning än vid misstanke om missbruk. Det är enligt vår mening oacceptabelt att intagna som vägrar att lämna urinprov får lindrigare disciplinära påföljder än de som konstateras ha brukat droger under anstaltsvistelsen. Effektivare åtgärder för att stoppa införseln av narkotika och andra förbjudna föremål på anstalter och häkten måste också vidtas. Inpasserande till anstalterna bör i större utsträckning kontrolleras genom kroppsvisitation. Vidare bör en översyn av reglerna för besök vid fängelserna samt hur dessa regler tillämpas göras. En stor del av den narkotika som kommer in på anstalterna förs in av anhöriga till de intagna i samband med besök. Genom att inrätta besöksrum i vilka det är möjligt att hålla den intagne och besökaren åtskilda kan en del av denna införsel stoppas. Härigenom möjliggörs också besök i de fall det annars, på grund av dokumenterat missbruk, inte vore möjligt. Narkotikahundar bör också användas i större omfattning än vad som sker . Totalförbud mot mobiltelefoner bör gälla inom fängelseområdena. Det är även angeläget att utrustning för utstörning av mobiltelefoner installeras och tas i bruk på fler anstalter än . Vidare måste insatserna inom kriminalvården för att motverka och splittra de s.k. fängelsegängen skärpas. Särskilt utbildad personal, speciellt inom säkerhetsanstalterna, behöver kartlägga och arbeta strukturerat mot fängelsegäng. Dessutom bör skalskyddet förbättras, t.ex. genom att ett nät spänns upp över vissa anstaltsområden för att förhindra att vapen och andra otillåtna föremål kastas in till de intagna. Det bör också finnas tillgång till särskilt säkerhetsutbildad personal på varje anstalt. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. m.m., punkt 35 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fångombudsman m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju366 yrkandena 4 och 5. Det finns ett flertal internationella konventioner som reglerar förhållandena på fängelser och skyddet för mänskliga rättigheter för interner. Dessutom innehåller vår grundlag flera rättigheter, vilka givetvis även gäller dem som sitter i våra fängelser. Det finns exempel på områden där det är tveksamt om skyddet för vissa av de intagnas rättigheter respekteras. Det är t.ex. tveksamt om de begränsningar som råder i möjligheten att bilda förtroenderåd är förenliga med skyddet för de intagnas föreningsfrihet. Jag anser att en översyn över hur de mänskliga rättigheterna tas till vara för intagna på anstalt bör göras. Det behövs vidare någon som aktivt kan arbeta med skyddet av de intagnas rättigheter. I har det införts en fångombudsman som arbetar med dessa frågor. Detta har fått mycket positiva effekter för internerna, men även för anstaltsledningarna, och har bidragit till att få en bättre fungerande verksamhet för alla parter. En utredning bör undersöka förutsättningarna för att tillsätta en fångombudsman i . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Kriminalisera rymning, punkt 36 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att kriminalisera rymning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju30 yrkande 3, 2005/06:Ju235, 2005/06:Ju251, 2005/06:Ju271 yrkande 1, 2005/06:Ju283, 2005/06:Ju308 yrkande 3, 2005/06:Ju340, 2005/06:Ju343, 2005/06:Ju459 yrkande 17, 2005/06:Ju469 yrkande 1 och 2005/06:Ju529 yrkande 26. Rymning från en anstalt är en så allvarlig misskötsamhet att denna bör utgöra ett brott och därmed hanteras inom det straffrättsliga systemet. Detta skulle vara en tydlig signal till både samhälle och intagna att det inte är acceptabelt att rymma. Rymningar kostar stora belopp för polisen - pengar som borde användas på annat håll. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Elektronisk fotboja vid permission, punkt 37 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elektronisk fotboja vid permission. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju271 yrkande 2, 2005/06:Ju459 yrkande 14 och 2005/06:Ju529 yrkande 30 och avslår motion 2005/06:Ju366 yrkande 9. Det är viktigt att kontrollen av intagna som tillåts vistas utanför anstalten, t.ex. vid permission, är effektiv. Vi anser att de erfarenheter som gjorts vid verkställighet i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll skulle kunna användas även i andra sammanhang. Så skulle t.ex. elektronisk övervakning kunna införas som en extra säkerhetsåtgärd vid permission. Särskilt intressant är utvecklingen av GPS-teknik på området. Genom att förse fången med en fotboja som kan spåras med hjälp av GPS-teknik kan risken för rymningar minska och göra det betydligt lättare att återföra en rymling till fängelset. Regeringen bör låta undersöka möjligheten att genomföra en provverksamhet med intensivövervakning i samband med bl.a. permission. Om en sådan verksamhet visar sig kräva lagstiftning bör regeringen återkomma till med förslag till erforderliga lagändringar. Långtidspermission, punkt 38 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om långtidspermission. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju562 yrkande 14. Utslussningsverksamheten behöver förbättras. Inom ramen för den frihetsberövande påföljden bör i möjligaste mån den enskilde successivt flyttas från mer slutna former till öppnare. För att göra återanpassningen till samhället och ett liv fritt från kriminalitet möjlig behövs en mjuk övergång från anstaltstiden till samhället. Fler långtidsdömda bör kunna successivt slussas ut i öppnare former och möjligheterna att erhålla långtidspermission bör återinföras. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag här anfört. Kriminalvårdens personal, punkt 39 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kriminalvårdens personal. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 9, 2005/06:Ju459 yrkandena 5 och 22, 2005/06:Ju529 yrkande 27 i denna del och 2005/06:Ju532 yrkande 32 och avslår motionerna 2005/06:Ju366 yrkande 1, 2005/06:Ju398 i denna del, 2005/06:Ju494 och 2005/06:Ju562 yrkande 2. Kriminalvårdspersonalens arbete måste uppvärderas och de måste ges bättre och mer kontinuerlig utbildning. Detta har betydelse, inte bara för att öka personalens allmänna kunskapsnivå, utan också för att skapa bättre förutsättningar för nytänkande och förändring inom kriminalvården. Det bör övervägas om man skall införa en särskild kriminalvårdsutbildning. Personalens arbetsuppgifter bör renodlas till att vara endera vårdande eller myndighetsutövande. De som arbetar med vård och behandling bör inte även besluta om visitationer, restriktioner och övriga repressiva inslag. Det får ankomma på regeringen att beakta vad vi nu anfört i samband med beredningen av betänkande. Psykiater i kriminalvården, punkt 40 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om psykiater i kriminalvården. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju466 yrkande 2, 2005/06:Ju459 yrkande 3 och 2005/06:Ju529 yrkande 5. En förutsättning för att innehållet i anstalten skall vara effektivt och av god kvalitet, är att det finns tillräckligt med personal med rätt kompetens. Inte minst behandlingsverksamheten kräver ökad tillgång till specialutbildade medarbetare som psykologer, psykiatriker och socionomer. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Sekretess för kriminalvårdens personal, punkt 43 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sekretess för kriminalvårdens personal. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju529 yrkandena 21 och 22. Många anställda inom kriminalvården utsätts för hot och våld, även under sin fritid, och i flera fall har fängelsegängen kartlagt personalens familjer. Därför måste sekretesskyddet för personalen inom kriminalvården öka. Vidare bör kontrollen av kriminalvårdens personal förbättras. Korruption och annan brottslig verksamhet från personalens sida måste motarbetas kraftigt. Det bör både vid anställning och senare vara möjligt att göra kontroller i belastnings- och misstankeregistren samt hos kronofogdemyndigheten undersöka eventuell förekomst av skulder. Det får ankomma på regeringen att låta utreda dessa frågor och återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört. Entreprenörskap inom kriminalvården, punkt 44 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om entreprenörskap inom kriminalvården. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 10, 2005/06:Ju410 yrkande 14 och 2005/06:Ju459 yrkande 23, bifaller delvis motion 2005/06:Ju562 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Ju450 yrkandena 1-3. Enligt vår uppfattning är tiden nu mogen att påbörja försök med att bedriva kriminalvård på entreprenad. Privata anstalter förekommer både i och , och har där visat sig mycket framgångsrika. Vi anser att privata inslag bör prövas även på svenska anstalter. Att privatisera hela anstalter bör dock inte bli aktuellt. När verksamhet på en anstalt läggs ut på entreprenad, måste naturligtvis myndighetsutövning urskiljas, eftersom denna inte kan läggas ut på privata aktörer. Att på detta sätt skilja på rollerna är bra eftersom man därigenom får en tydlig uppdelning mellan olika personers roller i anstalten. De som arbetar med vård och behandling bör inte även besluta om visitationer, restriktioner och övriga repressiva inslag. En uppdelning av rollerna torde även komma att underlätta arbetet med rehabiliteringen av de intagna. Försöksverksamheten bör naturligtvis utvärderas noga . Det får ankomma på regeringen att låta utreda förutsättningarna för att bedriva kriminalvård på en eller flera anstalter på entreprenad. Behandling för sexualbrottsdömda, punkt 45 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behandling för sexualbrottsdömda. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju350 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ju459 yrkandena 11 och 12. Relevant medicinering och behandling som fordras för att den dömde skall rehabiliteras och inte återfalla i grova brott skall kunna vara en förutsättning för den villkorliga frigivningen. Det kan avse t.ex. vissa sexualbrottsdömda eller andra våldsdömda med kraftig aggressivitet. Det får ankomma på regeringen att låta utreda en sådan ordning och återkomma till med ett lagförslag i frågan. Behandling för män som misshandlar kvinnor, punkt 46 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behandling för män som misshandlar kvinnor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju380 yrkande 23 och avslår motionerna 2005/06:Ju306 yrkande 3, 2005/06:Ju378 yrkande 6, 2005/06:Ju422 yrkande 7 och 2005/06:Ju427 yrkande 2. Män som misshandlar kvinnor måste på olika sätt få hjälp att bryta sitt destruktiva beteende. Männen måste få tillräcklig och adekvat hjälp och behandling i fängelse respektive inom frivården. Annars är risken för återfall i brott stor. Vidare måste samarbetet mellan bl.a. kriminalvården, kommunerna, polisen samt mans- och kvinnojourerna förbättras. Det är angeläget att olika myndigheter och organisationer samverkar för att bekämpa och förebygga våld i nära relationer. Behandling för misshandlande män bör i större utsträckning kunna utdömas i kombination med skyddstillsyn, bl.a. som kontraktsvårdspåföljd. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Överförande av verkställighet av fängelsestraff, punkt 47 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om överförande av verkställighet av fängelsestraff. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 8, 2005/06:Ju207, 2005/06:Ju410 yrkande 12, 2005/06:Ju486 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ju529 yrkande 39 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju550. Belastningen på de svenska anstalterna måste minskas, och den dömde måste få ökade förutsättningar för återanpassning till samhället och familj i hemlandet. Det bör bl.a. därför eftersträvas att så många som möjligt av dem som döms till utvisning också verkställer sitt straff i hemlandet. Trots förekomsten av konventioner och bilaterala avtal är det vanligt att fängelsedömdas verkställighet inte kan överföras, främst beroende på omfattande byråkrati och pappersexercis. Regeringen bör verka mer kraftfullt, såväl i som internationellt, för att tillse att de ingångna avtalen fungerar också i praktisk handling. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Ersättning till lekmannaövervakare, punkt 48 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning till lekmannaövervakare. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju459 yrkande 10 och 2005/06:Ju529 yrkande 27 i denna del. Lekmannaövervakare har en viktig uppgift i samhället. Trots det är de alltför få för att fylla det behov som finns. Några av orsakerna är ineffektiva administrativa system och en alltför låg ersättning för uppdraget. Ersättningen är på en nivå som är så låg att det närmast ger en signal om att uppdraget inte anses vara viktigt. Det är hög tid att lekmannaövervakarnas insatser tas till vara på ett bättre sätt och att statusen på uppgiften höjs. Ersättningen bör ses över och höjas så att summan upplevs som en rimlig ersättning för uppdraget. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi nu anfört. En ny europeisk fängelsekonvention, punkt 49 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en ny europeisk fängelsekonvention. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju529 yrkande 40. Trots att internationella överenskommelser träffats, bl.a. inom , om hur personer i häkte och fängelse bör behandlas verkar många europeiska regeringar ha svårt att ta till sig kritik om brister och missförhållanden i dessa avseenden. Inte ens har undgått kritik för sådana brister. bör inom ramen för Europasamarbetet verka för att en ny konkret och modern fängelsekonvention med klara miniminormer utarbetas. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder i enlighet med vad vi nu anfört. Nationellt underrättelsecentrum, punkt 51 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationellt underrättelsecentrum. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju529 yrkande 20. Vi vill att kriminalvården skall ingå i ett nationellt, myndighetsövergripande underrättelsecentrum, som vi vill inrätta. Ökat informationsutbyte mellan kriminalvården och övriga brottsbekämpande myndigheter är nödvändigt för att förstärka såväl den yttre som den inre säkerheten på anstalterna. Genom att samla och utveckla de brottsbekämpande myndigheternas gemensamma underrättelsearbete på nationell nivå vid ett ställe kortas informationsvägarna. Kriminalvården skall ingå i detta arbete, bl.a. för att kunna arbeta effektivt mot de s.k. fängelsegängen. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder i enlighet med vad vi nu anfört. Frigång, punkt 2 (m) (), () och () anför: