bet · GT01UbU8 · 2006-02-09 00:00:00 — I motion 2005/06:Ub366 (c) yrkande 1 menar motionärerna att det för att underlätta för både invandrare och sfi-lärare är nödvändigt att utveckla material på olika språk så att de invandrare som behöver det kan lära sig läsa och skriva på sitt eget språk. I yrkande 2 menar motionärerna att IT-baserat material, nätverk och elektronisk överföring är möjliga lösningar för att fler skall kunna lära sig att läsa och skriva på sitt modersmål. anser i motion 2005/06:Sf336 yrkande 36 att för att uppnå nödvändig kvalitetshöjning på undervisningen måste behörighetskrav ställas på undervisande lärare. I motion 2005/06:Ub356 yrkande 4 menar att många invandrade föräldrar upplever barnen som en trygghet och som en länk till det svenska samhället och att barnens skola för många är den institution i samhället de har mest kontakt med. Man anser därför att skolans roll bör utvidgas genom att sfi förläggs till samma lokaler och att viss undervisning kan bedrivas generationsöverskridande. föreslår därför att Myndigheten för skolutveckling skall få ett uppdrag att samla goda exempel och därigenom visa på möjligheten att förlägga undervisningen i sfi till de skolor där deras barn går. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. När det gäller yrkanden om utbildningens innehåll vill utskottet erinra om följande. Undervisningen i sfi skall vila på de grundläggande värden som anges i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). I läroplanen sägs att människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Där sägs också att skolan skall vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de framförs. Sfi skall enligt kursplanen ge vuxna som saknar grundläggande kunskaper i svenska möjligheter att utifrån sina olika förutsättningar och personliga mål utveckla förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på svenska i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. Utbildningen syftar även till kunskap om och förståelse av samhällets organisation och dess grundläggande värderingar för att underlätta elevens integration, aktiva medverkan i och bidrag till utvecklingen av samhällsliv, arbetsliv och kultur i . Utbildningen syftar dessutom till att ge eleverna information och vägledning som gör det möjligt att planera fortsatt utbildning, arbete och lärande i vardagslivet utifrån egna behov och studiemål. Mot denna bakgrund menar utskottet (liksom tidigare i bet. 2004/05:UbU5) att det både är naturligt och viktigt att frågor om sex och samlevnad tas upp i undervisningen inom sfi. Även yrkandena om undervisning i demokratins möjligheter och gränser samt undervisning om flera av de övriga områden som motionärerna efterfrågar, får anses vara tillgodosedda. Vidare anser utskottet inte att det i kursplanerna för sfi uttryckligen skall införas krav på undervisning i yrkesspecifika facktermer. Inget hindrar dock att sådan undervisning bedrivs i grupper med studerande som har sådana behov eller önskemål. Utskottet anser sammantaget att innehållet i utbildningen inte bör detaljstyras genom statsmaktsbeslut. När det gäller frågor som rör praktiska undervisningsmetoder är inte detta en fråga för , och yrkandet om sfi-undervisning via TV, radio och Internet bör därför - liksom utskottet föreslog i betänkande 2004/05:UbU5 då motsvarande yrkande behandlades - avslås av . Undervisningsmaterialet inom sfi är inte heller någon fråga för . Utskottet vill dock i sammanhanget peka på förslaget i promemorian Vuxenutbildningslag att vuxna som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter skall få möjlighet att förvärva sådana färdigheter inom sfi och att denna läs- och skrivinlärning enligt förslaget skall kunna ske på den studerandes modersmål. När det gäller behörighetskrav för lärare vill utskottet anföra följande. Kommuner och landsting är enligt 2 kap. 3 § skollagen skyldiga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. För att höja lärarnas kompetens har ett antal nationella utbildningssatsningar genomförts. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk påbörjade en distansutbildning för sfi-lärare. Vidare fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att i samråd med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk och i samarbete med ett eller ett par universitet genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd av ny teknik. Också erhöll Myndigheten för skolutveckling medel för kompetensutveckling av bl.a. sfi-lärare. Utskottet är inte berett att uttala sig till förmån för att kommunerna skall organisera sina skolor på ett visst sätt och avstyrker därför förslaget att Myndigheten för skolutveckling skall få ett sådant uppdrag som efterfrågas av motionärerna. Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden som rör Musikkonservatoriet i , ersättning under lärlingsperiod, stöd till lärcentrum och placering av den nya myndigheten för vuxnas lärande. I motion 2005/06:Kr364 (kd) föreslås att Musikkonservatoriet i skall ges ett nationellt uppdrag att utveckla sina påbyggnadsutbildningar. Enligt motionären finns det ett nationellt intresse att säkra konservatoriets framtid. I motion 2005/06:Ub226 (c) yrkande 2 anser motionären att reglerna för lärlingsbestämmelser som diskriminerar närstående skall undanröjas. Motionären pekar på regler som utgör hinder för ekonomisk ersättning hos en närstående. I motion 2005/06:Ub455 (s) menar motionären att det bör utredas hur staten kan stödja lokala lärcentrum för att göra tillgången mer jämlik i ett nationellt perspektiv. I motion 2005/06:Ub464 (s) föreslår motionären att den nya myndighetenför vuxnas lärande placeras i . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Musikkonservatoriet i är en påbyggnadsutbildning som är statligt finansierad. Utbildningen skall bedrivas inom ramen för de regler som gäller för kommunala påbyggnadsutbildningar (SFS 2002:1012) och för sådana påbyggnadsutbildningar som får statligt stöd (SFS 2005:676). Inom dessa ramar kan utbildningsanordnaren själv utveckla sina kurser och sin utbildning. När det gäller frågan om tillämpning av regler för ersättning under lärlingstid menar utskottet att detta inte är en fråga för utan bör hanteras av regering eller myndighet. Utskottet anser att lärcentrum har en viktig roll att fylla vad gäller det flexibla och livslånga lärandet. I syfte att möjliggöra en fortsatt utveckling av en infrastruktur för lärande fick Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) i uppdrag att tillsammans med och utarbeta riktlinjer och kvalitetskriterier för lärcentrum. Uppdraget har redovisats i en rapport där CFL bl.a. pekar på vikten av lokal anpassning med målet att öka tillgängligheten för kommuninvånarna. Enligt regeringens redogörelse i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 16) finns det lärcentrum i av alla kommuner. Regeringen gör också bedömningen att det är viktigt att utvecklingen av verksamheterna vid kommunernas lärcentrum fortsätter. Utskottet anser inte att något uttalande bör göras i anledning av motionsyrkandet. Utskottet konstaterar att den utredning som skall utarbeta förslag till hur en ny myndighet för vuxnas lärande kan bildas också allsidigt skall överväga den nya myndighetens lokalisering (dir. 2005:70). I en delrapport från (U2005:04) föreslår utredaren att den nya myndigheten lokaliseras till , och . Enligt förslaget skall ledningen lokaliseras till . Utskottet anser att beredningen av förslaget bör avvaktas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Rätt till gymnasial vuxenutbildning, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt till gymnasial vuxenutbildning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 22, 2005/06:Ub383 yrkande 2 och 2005/06:Ub533 yrkande 1. Vi anser att den rätt till grundläggande utbildning som finns för vuxna även bör gälla utbildning motsvarande gymnasienivå. Vi menar att oavsett om elever läst yrkesinriktade eller studieförberedande program kan det finnas behov av komplettering inom kommunala vuxenskolan för att få rätt behörighet för vidare studier. En rätt bör därför införas för vuxna att i kommunala vuxenskolan läsa de gymnasiekurser som ger behörighet till universitet och högskolor och som man inte har läst och har betyg i. Livslångt lärande, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om livslångt lärande. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub383 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 53. arbetar för ett väl genomtänkt system för det livslånga lärandet. Den formella vuxenutbildningen måste utvecklas och samordnas bättre för att tillgodose vuxnas skiftande behov av utbildning och kompetensutveckling. Vi menar att vuxenutbildningen har tre uppgifter: Ge de ungdomar som har misslyckats i sin gymnasieutbildning en möjlighet att läsa in ämnen som de inte blivit godkända i och därmed skaffa ett slutbetyg. Ge en möjlighet till komplettering för att ändra studieinriktning, t.ex. från ett yrkesförberedande program till ett studieförberedande program för att få högskolebehörighet. Ge ungdomar och vuxna en möjlighet att komplettera sin tidigare utbildning eftersom samhället och arbetslivet förändras och ställer nya krav på kunskaper och färdigheter. Vi föreslår också att skall få i uppdrag att utveckla nya kurser för gymnasial vuxenutbildning som tillgodoser de nya kompetenskrav som arbetslivet och samhället ställer. Detta är angeläget för att vuxenutbildningen fullt ut skall kunna fullgöra sin uppgift i det livslånga lärandet. Livslångt lärande, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om livslångt lärande. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 53 och avslår motion 2005/06:Ub383 yrkande 1. Perspektivet livslångt lärande innebär ett starkt behov av att spränga gränser mellan olika politikområden, såsom utbildningspolitik, socialpolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Dessutom har erfarenheterna med tydligt visat betydelsen av dels stor öppenhet för former och metoder att söka upp studerande med olika erfarenhetsbakgrund och motivation, dels satsningar inom det livslånga lärandet som en del av en satsning på tillväxt och utveckling. De flesta arbetsgivare kräver att de anställda skall ha en gymnasieutbildning. Insatser för en stärkt vuxenutbildning och ett livslångt lärande bör göras tillgängliga även på gymnasienivå. Vuxenutbildningen likvärdig med ungdomsskolan, punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att vuxenutbildningen bör vara likvärdig ungdomsskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub383 yrkande 11. har föreslagit väsentliga strukturförändringar för gymnasiet (se motion 2005/06:Ub343). Dessa får också konsekvenser för den kommunala vuxenutbildningen, t.ex. i fråga om programstruktur, examina, ämnesbetyg och betygsskala. Det är enligt vår uppfattning viktigt att den utbildning som de vuxna får är likvärdig med den som ungdomarna får i och gymnasiet, och att den ger samma kompetens och behörighet - även om pedagogiken naturligtvis måste anpassas till de vuxnas behov och förutsättningar. Därutöver skall vuxenutbildningen också kunna erbjuda eftergymnasiala yrkesutbildningar anpassade till samhällets och arbetsmarknadens behov. Vuxenutbildningen skall präglas av positiva och höga förväntningar på de studerande, tydliga kunskapskrav och en noggrann utvärdering. Utveckling av den eftergymnasiala yrkesutbildningen, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvecklingen av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub347 yrkande 9. anser att regeringens högskolepolitik har missgynnat . Målet att av en årskull skall gå vidare till högskoleutbildning har ensidigt fokuserat på akademisk högskoleutbildning och teoretisk kunskap. som arbetslösheten ökar bland akademiker, finns det brist på yrkeskunniga experter, som kan möta företagens krav och utvecklingsbehov. vill därför satsa på att utveckla olika slag av eftergymnasiala yrkesutbildningar, t.ex. kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildningar och kompletterande utbildningar. Om dessa yrkesutbildningar ges goda förutsättningar och får hög kvalitet, kan de bli ett reellt alternativ till akademiska utbildningar. Infrastruktur för vuxenutbildningen, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en infrastruktur för vuxenutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub533 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Ub571 och 2005/06:N438 yrkande 4. är kritiska till att regeringen gör tillfälliga satsningar på vuxenutbildning snarare än att bygga upp beständiga och hållbara strukturer. Det behövs strukturella förbättringar utifrån en genomtänkt strategi där utbildningen byggs utifrån människors behov. Samhället måste kunna erbjuda utbildning inom nya områden, på nya platser och vid nya tider. För att uppfylla detta krav krävs en infrastruktur för utbildning i hela landet där flexibilitet och individanpassning är viktigare . Infrastrukturen skall inrymma alla typer av formell utbildning från studiecirklar och arbetsmarknadsutbildningar till högskolekurser och kvalificerad yrkesutbildning i yrkeshögskola. Invandrare i vuxenutbildningen, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om invandrare i vuxenutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf389 yrkande 5. I senaste rapport talar man om dagens vuxenutbildning som en "förvaringsplats" för invandrare. Enligt har den svenska integrationspolitiken alltför länge varit inriktad på att ge nyanlända invandrare kompletterande utbildning i olika former. Utbildningen har haft svag koppling till individens förkunskaper och till den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar. menar att det är viktigt att skapa förutsättningar för riktigt arbete, praktik- och lärlingsplatser i stället för att förvara människor i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildningar som inte leder någonvart. Utredning om vuxenutbildningen, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utredning om vuxenutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub533 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Ub327 och 2005/06:Ub525. anser att ett helhetsgrepp måste tas om vuxnas lärande. För att utarbeta en strategi för vuxenutbildning anser att en parlamentarisk utredning för vuxenutbildning bör tillsättas. Översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen, punkt 8 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub383 yrkande 8, 2005/06:Ub426 yrkande 55 och 2005/06:Ub450 yrkande 3. Behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar har ökat och kommer att öka ytterligare. Vi menar emellertid att det måste ske en bättre samordning av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna innan en fortsatt utbyggnad sker. Vi menar också att det är viktigt att det går att överblicka utbildningsstrukturen. finns det flera eftergymnasiala yrkesutbildningar, exempelvis påbyggnadsutbildningar inom komvux, yrkesteknisk högskola, vissa yrkesutbildningar inom folkbildningen och kvalificerad yrkesutbildning. Hur dessa inordnas i utbildningsstrukturen, hur de kan värderas om den studerande vill läsa vidare och hur vissa av dessa finansieras är inte alltid helt klart. Vi upprepar därför förslaget, som beslutade (bet. 2005/06:UbU8), om att en utredning om de eftergymnasiala yrkesutbildningarna skyndsamt skall tillsättas. Rätt till utbildning för vuxna med utvecklingsstörning, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt till utbildning för vuxna med utvecklingsstörning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub383 yrkande 3, 2005/06:Ub426 yrkande 51 och 2005/06:Ub593 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:So364 yrkande 4 och 2005/06:Ub322. Vuxna med utvecklingsstörning är diskriminerade i det svenska utbildningssamhället. Vuxna med en utvecklingsstörning eller som av andra orsaker gått i särskolan som barn innefattas inte i samma rätt till grundläggande vuxenutbildning som andra vuxna gör. Vi anser därför att personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde till vuxenutbildning efter samma principer som övriga vuxna. Kommunerna skall vara skyldiga att anordna utbildning motsvarande grundsärskolan och träningsskolan för alla vuxna med utvecklingsstörning. Vi föreslår också att vuxna med utvecklingsstörning även skall ha rätt till utbildning motsvarande gymnasiesärskolan. Regeringen har sagt att en utbyggnad av särvux skall äga rum i den takt som tillgången på personal medger, men man avsätter inga resurser för att utbilda mer personal och ger inga förslag på hur fler lärare skall lockas till utbildningen. Rätt till utbildning för vuxna med funktionshinder, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt till utbildning för vuxna med funktionshinder. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub383 yrkande 5 och 2005/06:Ub533 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:Ub248. Vi anser att vuxna med funktionshinder av olika slag skall ha samma möjligheter att studera som andra vuxna. Detta är i hög grad en jämlikhets- och en rättvisefråga. Det finns många olika hinder, t.ex. att lokalerna inte är anpassade till rörelsehindrade, att det inte finns läromedel för synskadade eller att ingen vill betala för teckentolkar för hörselskadade som borde ha rätt till det. Det gäller också personligt stöd i form av stödundervisning, personlig assistans eller tolktjänst för döva samt förflyttning till och från utbildningslokalerna. Vi anser att människor med funktionshinder av olika slag skall ha likvärdiga möjligheter och samma rätt till en högkvalitativ utbildning som övriga medborgare. Kommunerna måste öka sina ansträngningar att göra lokalerna tillgängliga även för rörelsehindrade. Kommunikationen med läraren kan ske via dator och telefon, men även rörelsehindrade måste ha möjlighet att träffa lärare och studiekamrater, lyssna på föreläsningar och genomgångar samt delta i grupparbeten. Skollokalerna måste vara tillgängliga även för rörelsehindrade. Inrättande av en yrkeshögskola, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av en yrkeshögskola. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr376 yrkande 22, bifaller delvis motion 2005/06:Ub237 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Ub254 yrkande 1, 2005/06:Ub450 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ub501 yrkande 5. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste stärkas. Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska traditionen, där forskningsanknytning till utbildningen är ett krav. Vi anser att behöver riktiga, reguljära yrkes- eller fackhögskolor. Fackhögskolorna skall erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning skall studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Inrättande av en yrkeshögskola, punkt 11 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av en yrkeshögskola. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub450 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ub501 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 22, 2005/06:Ub237 yrkande 1 och 2005/06:Ub254 yrkande 1. menar att det saknas en enkel, tydlig och kraftfull organisation för kvalificerad yrkesutbildning. I ett demokratiskt samhälle skall det finnas utbildningsalternativ för alla. Alla har inte fallenhet och intresse för teoretiska studier. Företagen behöver inte akademiker för alla uppgifter men väl kompetenta medarbetare. Trots stora ansträngningar rekryterar fortfarande högskolan relativt få studenter från studieovana miljöer och en arbetslivsanknuten, yrkesinriktad utbildning är viktig för att bredda rekryteringen. anser att det är dags att samla alla goda försök som pågår under ett tak, i en yrkeshögskola av hög nationell kvalitet och utformad i nära samarbete med det lokala näringslivet. - liksom de konstnärliga högskolorna - ryms väl inom 1 kap. 2 § högskolelagen, som fastslår att staten skall anordna högskolor för "utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet". Därmed borde det vara möjligt att redan inom befintlig högskolelag och högskoleförordning samla både yrkesutbildningar och kortare yrkeskurser. organisation och uppgifter m.m., punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om organisation och uppgifter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub450 yrkandena 4-9. menar att skulle kunna fungera som en paraplyorganisation, där de olika aktörerna samverkar, men ändå behåller sin egenart. Ytterligare en poäng med den nya yrkeshögskola vi föreslår är att det blir ett enhetligt system för bedömning och examination. Det är viktigt att det finns goda möjligheter att växla mellan olika former av utbildning, på samma sätt som sker i högskolan . En person med examen från skall kunna bygga vidare på sina studier inom högskolan genom validering. Har den studerande yrkeshögskoleutbildning måste det finnas bryggor som möjliggör att den studerande som så önskar kan söka annan akademisk högskoleutbildning och vice versa. bör organiseras som separata enheter med egna styrelser, på samma sätt som de befintliga högskolorna. Fördelen med en sådan organisation är att man förmedlar en mycket tydlig bild av som en separat enhet. En alternativ modell kan vara att bildar en egen fakultet eller liknande inom de befintliga högskolorna. Det viktigaste är dock att möjligheten till lokala lösningar kan sätta kvaliteten i centrum. Yrkeshögskoleutbildningar kan omfatta 40-120 poäng där 1 poäng motsvarar en veckas studier. Vid införande av bör det finnas utrymme att anordna kortare utbildningar såväl som längre utbildningar på upp till 120 poäng.