bet · GT01LU19 · 2006-03-07 00:00:00 — Därtill konstaterar utskottet att den beslutade överenskommelsen om ändring av äktenskapskonvention, såvitt utskottet kan bedöma, bör överbrygga en del av de problem som i det här avseendet kan uppstå för personer som flyttar mellan de nordiska länderna. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion L276 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på lagändringar som rör egendomsförhållanden mellan makar, registrerade partner och sambor. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . Jämför reservationerna 15 (m, fp) och 16 (v). I motion L276 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivanden om dels att det skyndsamt bör införas en regel om att från hälftendelningen vid bodelning undanta föräktenskaplig egendom och vad som erhållits i arv och gåva (yrkande 2), dels att det bör införas en regel om rätt att avtala om att viss egendom skall vara enskild vid äktenskapsskillnad och giftorättsgods vid dödsfall (yrkande 3). m.fl. (m) begär i motion L297 ett tillkännagivande om att egendom som erhållits genom arv eller gåva skall vara enskild egendom (yrkande 1). Bestämmelser om makars egendom finns i 7 kap. . Av 7 kap. 1 § följer att en makes egendom är giftorättsgods i den mån den inte är enskild egendom. I 7 kap. 2 § regleras vilken egendom som är enskild. Bestämmelser om vad som skall ingå i en bodelning finns i 10 kap. . bestämmelser om makars egendom tillämpas på motsvarande sätt på registrerat partnerskap. I sambolagen finns bestämmelser om sambors egendom och vad som skall ingå i bodelningen vid upplösning av ett samboförhållande. Motionsyrkanden med motsvarande inriktning har avstyrkts av utskottet, (bet. 2004/05:LU14). Utskottet anförde då att i den studie om äktenskapsrätten som gjorts inom rekommenderar arbetsgruppen att egendom som en make ägt före äktenskapet eller fått genom arv eller gåva inte skall ingå i en bodelning såvida inte makarna bestämt annorlunda genom avtal i form av äktenskapsförord. Enligt arbetsgruppen talar flera skäl för en begränsning av delningsegendomen i äktenskapet när uppemot hälften av alla ingångna äktenskap upplöses genom äktenskapsskillnad. Det finns, enligt arbetsgruppen, inte något övervägande ändamålsskäl för att egendom som en make ägt före äktenskapet, ärvt eller fått i gåva enligt huvudregeln skall vara delningsbar vid äktenskapets upplösning. Utskottet har ansett att motionsyrkandena, med hänvisning till det pågående arbetet inom , inte borde föranleda någon åtgärd från . Utskottet har inte någon annan uppfattning och föreslår att motionerna L276 yrkandena 2 och 3 samt L297 bör avslås. Könsneutral äktenskapslagstiftning, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L313 yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt avslår motionerna 2005/06:L231, 2005/06:L239 yrkandena 1 och 2, 2005/06:L252 yrkandena 1-3, 2005/06:L291 yrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 8, 2005/06:L309 yrkandena 1 och 2, 2005/06:L341 yrkande 2, 2005/06:L343, 2005/06:L375 yrkandena 4 och 22-26 samt 2005/06:L392. Ett av äktenskapets ursprungliga ändamål är omsorgen om barnen. Alla barn har rätt att bli omhändertagna och omvårdade av sina båda biologiska föräldrar, eftersom dessa båda är orsaken till, och ansvariga för, barnets tillblivelse och existens. Äktenskapet är till för att så långt möjligt omge barnen med ett rättsligt och kärleksfullt sammanhang - en "familjemiljö", för att använda samma terminologi som , som säkrar deras rättigheter gentemot sina biologiska föräldrar och tydliggör föräldrarnas skyldigheter. Att slå vakt om äktenskapet är därför, som jag ser det, att slå vakt om barnens rättigheter. Familjer med äktenskapet som grund är stabilare än andra familjer. Enligt all tillgänglig statistik är det större risk att barn till föräldrar som är sambor får uppleva att föräldrarna separerar jämfört med barn vars föräldrar är gifta. Vid en separation är risken givetvis större att barnet förlorar kontakten, helt eller delvis, med den ena föräldern. Barn har störst möjligheter att utvecklas och mogna på ett positivt sätt i en stabil familjemiljö. I likhet med motionärerna anser jag att äktenskapet som institution bör bevaras som juridisk gemenskap även utifrån kulturella aspekter. Äktenskapet är en del av vårt kulturella arv och har genom tiderna varit benämningen på samlevnadsformen mellan man och kvinna. Som redan anförts har äktenskapet en stabiliserande funktion, och äktenskapet som sådant är därför förknippat med positiva värden. Därutöver bör uppmärksammas att det internationellt sett kan bli problematiskt om vi inför en könsneutral äktenskapsbalk. är det få länder som har en sådan ordning, och många länder accepterar inte homosexuella äktenskap. Detta skulle kunna leda till problem även för personer av olika kön som har gift sig med varandra i . För mig har alla människor samma absoluta och okränkbara värde oavsett kön, ålder, social position, etnisk och religiös tillhörighet eller sexuell identitet. Därför är det viktigt att betona att homosexuella i får registrera sitt partnerskap med samma rättsliga skydd som gifta. Ett partnerskap har med några få undantag samma rättsverkningar som ett äktenskap. Med den likabehandling som finns mellan äktenskap och registrerat partnerskap anser jag att det inte finns något behov av att utreda frågan om en könsneutral äktenskapsbalk. Om det visar sig att partnerskapslagen är i behov av en modernisering är jag inte främmande för att en sådan kommer till stånd. Att olika juridiska samlevnadsformer har olika benämningar och regleras genom olika lagar är, enligt min uppfattning, inte diskriminerande eftersom ingen missgynnas av den ordningen. Man kan inte heller anse det diskriminerande att heterosexuella inte får registreras som partner. Jag anser att det är viktigt att samma möjligheter till förrättning av de olika samlevnadsformerna finns. Men ingen kyrka skall tvingas att utföra en förrättning som den av skilda skäl finner vara fel. Då går vi emot religionsfriheten. Kyrkorna måste själva bestämma. Det finns heller ingen anledning att ta ifrån kyrkorna vigselrätten, något som har föreslagits i vissa motioner. Det skulle bara krångla till det för alla som vill gifta sig i en kyrka. Nuvarande system fungerar bra och bör därför bevaras. På grund av det anförda anser jag att det är av stor vikt att lämnas orörd i sin nuvarande form, så att ett äktenskap även i fortsättningen endast kan ingås av en kvinna och en man. För samhället finns, vilket har framgått ovan, starka skäl att göra allt för att stärka äktenskapet som en varaktig relation mellan en man och en kvinna - för barnens skull. Mot denna bakgrund anser jag att frågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning inte behöver utredas. Däremot skall samhället i opinionsbildning och lagstiftning framhålla att en medveten vilja till stabil familjegemenskap bäst markeras genom äktenskapet. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L313 yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt med avslag på motionerna L231, L239 yrkandena 1 och 2, L252 yrkandena 1-3, L291 yrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 8, L309 yrkandena 1 och 2, L341 yrkande 2, L343, L375 yrkandena 4 och 22-26 samt L392, som sin mening ge regeringen till känna. Barnäktenskap och tvångsäktenskap, punkt 2 (fp, v) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 28 och 2005/06:Sf383 yrkande 22 och avslår motion 2005/06:So429 yrkande 14. Barnäktenskap och tvångsäktenskap är en företeelse som har nära samband med de starkt patriarkala miljöer som en del flickor och pojkar lever i. Sådana företeelser är dock inte förenliga med det svenska samhällets syn på jämställdhet och barnets rättigheter. De lagändringar som beslutade om i syfte att förhindra barnäktenskap och tvångsäktenskap var därför mycket angelägna. Enligt den nuvarande lagstiftningen kan dock personer ges tillstånd att ingå äktenskap om det finns särskilda skäl. I likhet med vad som anförs i motionerna Ju380 och Sf383 anser vi att denna dispensmöjlighet skall avskaffas så att ingen person lagligen kan ingå äktenskap. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motionerna Ju380 yrkande 28 och Sf383 yrkande 22 samt med avslag på motion So429 yrkande 14, som sin mening ge regeringen till känna. Ogiltigförklaring eller återgång av äktenskap, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L276 yrkande 9 och avslår motion 2005/06:L276 yrkande 10. Vi anser, i likhet med vad som anförs i motion L276, att det är angeläget med en vidare översyn av vad som skall gälla i fråga om sådana äktenskap som ingås av misstag, under svek eller av personer med bristande rättskapacitet. I samband med granskningen av regeringens förslag till åtgärder mot barnäktenskap och tvångsäktenskap (prop. 2003/04:48) menade att rättsläget på det här området är oklart och efterfrågade en översyn. Vi anser att en sådan översyn nu måste komma till stånd, och det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L276 yrkande 9 och med avslag på motion L276 yrkande 10, som sin mening ge regeringen till känna. Betänketid vid äktenskapsskillnad, punkt 4 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L250 yrkande 1. Liksom motionärerna anser jag att gällande regler om betänketid vid äktenskapsskillnad utsätter människor för ett onödigt lidande. Att en betänketid löper är, enligt min uppfattning, inte till fördel för någon, i synnerhet inte för barnen. Betänketiden drar i stället ut på processen och försätter människor i ansträngande situationer som för utsatta kvinnor och barn kan vara direkt livshotande. Våldsutsatta kvinnor befinner sig ofta i en särskilt svår situation. Att lagstiftningen tvingar dessa kvinnor att uthärda en betänketid är, enligt min uppfattning, stötande. Mot denna bakgrund anser jag att det ligger i tiden att nu göra en annan avvägning och låta människor skilja sig utan att det ställs krav på betänketid. Skulle parterna ångra sig finns ju alltid möjligheten att ingå äktenskap igen. Det får ankomma på regeringen att utarbeta erforderliga lagförslag. Vad som anförts bör , med bifall till motion L250 yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna. Ersättning till vigsel- och registreringsförrättare, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L215, 2005/06:L234 och 2005/06:L317. Vi anser att ersättningen till vigsel- och registreringsförrättare är för låg. Ersättningen har varit oförändrad . Det är, enligt vår mening, viktigt att uppmuntra människor att åta sig denna typ av uppdrag. Risken finns annars att det uppstår problem vid rekryteringen av vigsel- och registreringsförrättare. Utskottet har vid ett flertal tillfällen, , uttalat sig för att ersättningsnivåerna bör höjas. har följt utskottet. Regeringen har beslutat att Äktenskaps- och partnerskapsutredningen skall se över vad som skall gälla i fråga om ersättning till vigselförrättare (dir. 2005:6). Utredningsuppdraget skall vara slutfört . Vi anser att ett beslut om höjning av ersättningen måste fattas . Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L215, L234 och L317, som sin mening ge regeringen till känna. Sambolagen, punkt 7 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:L207 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2005/06:L207 yrkande 3. Som anförs i motion L207 är den efterlevande i ett samboförhållande i praktiken helt utlämnad till arvingarnas godtycke om samboparet inte skrivit något testamente. I likhet med motionären vill jag ändra på det. Jag är dock inte beredd att förorda att sambolagen i det här avseendet helt jämställs med . Enligt min mening bör ändringar komma till stånd i sambolagen som innebär att det införs en rätt för en sambo att under vissa förutsättningar få ärva sin avlidna sambo. I de fall där den avlidna har barn kan det anses skäligt att dessa får ut sin laglott. När arvtagarna är äldre släktingar eller syskon till den avlidna bör dock rätten till arv i vissa fall få stå tillbaka till förmån för den efterlevande sambon, särskilt om samboförhållandet varat . Det skulle t.ex. kunna införas en möjlighet för en efterlevande sambo att, efter prövning i domstol, få ärva sin avlidna sambo. I likhet med motionären anser jag således att frågan om arvsrätt för sambor behöver ses över i syfte att skapa ett starkare skydd för sambor. Det får ankomma på regeringen att ta initiativ till en sådan översyn. Vad som anförts bör , med delvis bifall till motion L207 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motion L207 yrkande 3, som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av samäganderättslagen, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L320. Samäganderättslagen som är är ålderdomlig till sin utformning. Lagen kan medföra ett antal komplikationer om parterna inte är eniga om att upplösa ett samägande. Parterna kan till exempel vara oeniga om hur samägandet skall upplösas men eniga om att egendomen inte skall försäljas på offentlig auktion. I det fallet anger lagen inte någon lösning på problemet. För i synnerhet sambor, men även makar och registrerade partner, som går skilda vägar kan lagens brist på flexibilitet skapa problem för båda parter, t.ex. beträffande egendom som har ett affektionsvärde. Mot denna bakgrund anser vi att en översyn av samäganderättslagen är nödvändig. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ till en sådan översyn. Vad som anförts bör , med bifall till motion L320, som sin mening ge regeringen till känna. Jämkning av bodelning, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 19, 2005/06:Ju381 yrkande 19, 2005/06:Ju483 yrkande 23, 2005/06:L218, 2005/06:L236, 2005/06:L251 yrkande 1, 2005/06:L265 yrkande 3, 2005/06:L276 yrkandena 4 och 8, 2005/06:L361 och 2005/06:L395. Vid äktenskapsskillnad görs en bodelning där makarnas tillgångar och skulder som huvudregel läggs samman och delas lika. Ett skadestånd som har dömts ut på grund av misshandel inom familjen kan påverka en bodelning på olika sätt. Vi anser att det måste klarläggas i lagstiftningen att skadestånd av den typen inte skall inbegripas i bodelningen. Enligt vår mening är det oacceptabelt att en del av ett sådant skadestånd, som ett resultat av bodelningen, kan komma gärningsmannen till godo. Även i andra avseenden behöver ändringar av bodelningsreglerna komma till stånd. Det gäller t.ex. jämkningsregeln i 12 kap. 1 § där vi anser att en möjlighet till jämkning bör införas även till förmån för den av makarna som har minst giftorättsgods. lämnade en av utsedd sakkunnig person departementspromemorian (Ds 2005:34) Några bodelningsfrågor. I promemorian föreslås lagändringar som ligger i linje med vår uppfattning om de ändringar som krävs vad gäller jämkning av bodelning. Vi anser att lagändringar på det här området måste prioriteras. Det får därför ankomma på regeringen att skyndsamt återkomma till med lagförslag. Vad som anförts bör , med delvis bifall till motionerna Ju380 yrkande 19, Ju381 yrkande 19, Ju483 yrkande 23, L218, L236, L251 yrkande 1, L265 yrkande 3, L276 yrkandena 4 och 8, L361 och L395. Gemensamma lån vid bodelning, punkt 11 (v, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L251 yrkande 2, 2005/06:L265 yrkandena 1, 6 och 7 samt 2005/06:A310 yrkande 9. De som ingår äktenskap eller registrerar partnerskap ingår också en egendomsgemenskap, såvida inte annat avtalas i ett äktenskapsförord. Det innebär att den gemensamma egendomen skall delas vid äktenskapsskillnad eller upplösning av partnerskap. Om paret har gemensamma lån sker emellertid ingen uppdelning av skulderna vid en äktenskapsskillnad. De före detta makarna eller partnerna har därigenom fortfarande en delvis gemensam ekonomi. För att få till stånd en uppdelning av lånen krävs att långivaren och låntagarna är överens. Bankerna är inte alltid villiga att göra några förändringar i lånevillkoren. Det är inte heller säkert att båda låntagarna är överens om att lånen skall delas upp. Motsvarande problem finns när parterna t.ex. har gemensamma kreditkort. För inköp som en make gör efter det att en ansökan om äktenskapsskillnad har registrerats bör personligt betalningsansvar gälla för den maken. Mot den här bakgrunden anser vi att det krävs lagändringar i syfte att göra det möjligt att dela upp lån och andra krediter vid äktenskapsskillnad och upplösning av partnerskap. Även i andra avseenden behöver lagstiftningen ses över. Lagstiftningen behöver vara utformad så att den inte förstärker den starkes rätt utan i stället stöder den utsatta parten. För att åstadkomma detta behövs, enligt vår mening, en total översyn av den lagstiftning som rör regleringen av privatekonomisk karaktär mellan makar, registrerade partner och sambor. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L251 yrkande 2, L265 yrkandena 1, 6 och 7 samt A310 yrkande 9, som sin mening ge regeringen till känna. Pensionsrättigheter vid bodelning, punkt 12 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L259 och 2005/06:L289 yrkande 2. I likhet med motionärerna anser jag att rätten till pension bör delas lika mellan makar efter en äktenskapsskillnad. har män betydligt högre pensioner än kvinnor. Så länge äktenskapet varar har båda makarna rätt till en likvärdig levnadsstandard även om de bidrar på olika sätt genom sina inkomster. Intjänade pensionsrättigheter borde följa samma princip. Nuvarande system som innebär att privata pensionsförsäkringar som huvudregel skall ingå i en bodelning, medan andra typer av pensionsrättigheter skall lämnas utanför är, enligt min mening, inte rimlig. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L259 och L289 yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna. Tidsfrist vid bodelning, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L276 yrkande 7. I likhet med vad som anförs i motion L276 anser vi att det är otillfredsställande för såväl makar som andra berörda att ekonomiska mellanhavanden hålls svävande under en mycket efter en äktenskapsskillnad. I rättspraxis finns exempel på att en ansökan om förordnande av bodelningsförrättare, som inkom först efter äktenskapsskillnaden, har bifallits (RH 2002:19). Det finns, enligt vår mening, behov av att införa en tidsgräns för rätten att påkalla bodelning efter en äktenskapsskillnad. Vi vill peka på att utskottets majoritet utgick från att regeringen uppmärksammar frågan och vidtar erforderliga åtgärder utan något formellt tillkännagivande från sida. Därefter har det i departementspromemorian (Ds 2005:34) Några bodelningsfrågor föreslagits att frågan om införande av en preskriptionsregel för rätt till bodelning bör bli föremål för utredning. Det får ankomma på regeringen att nu ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L276 yrkande 7, som sin mening ge regeringen till känna. Verkställighet av bodelning, punkt 14 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L276 yrkande 6. I en bodelning bestäms bl.a. fördelningen av makarnas lösöre. Om en make vägrar att till den andra maken lämna ut lösöre som denne enligt bodelningen har rätt till finns möjlighet att vända sig till kronofogdemyndigheten och begära verkställighet. Om en make däremot vägrar att hos den andra maken hämta lösöre som i bodelningen tilldelats den förstnämnda maken finns inte någon motsvarande möjlighet. Den make som innehar lösöret måste förvara detta på ett lämpligt sätt och kanske , vilket kan förorsaka kostnader och andra olägenheter. Det borde införas en möjlighet för en bodelningsförrättare att föreskriva att avhämtande av lösöre skall ske och att rätten till lösöret annars förfaller. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L276 yrkande 6, som sin mening ge regeringen till känna. Bodelningskostnader, punkt 15 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L276 yrkande 5. Vi anser att de regler i 17 kap. 7 a § som innebär att ersättning till en bodelningsförrättare kan betalas av allmänna medel är för begränsade. Framför allt begränsningen till fem timmars arbete, men även övriga begränsningar, medför att ersättningsgarantin är till föga hjälp för den som vill få till stånd en bodelning i situationer där den andra maken är passiv eller rent av obstruerar. En ouppklarad bodelning medför ofta personliga svårigheter att gå vidare i livet, t.ex. genom att lösöret inte blir delat eller att lån med solidarisk betalningsskyldighet finns kvar. Det föreligger, enligt vår mening, ett stort behov av att flera bodelningar blir genomförda. En möjlighet härtill skulle vara att utvidga gränserna för ersättningsgarantins tillämplighet. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L276 yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna. Nordisk lagharmonisering, punkt 16 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L276 yrkande 1. De nordiska länderna har en mer än hundraårig tradition av lagsamarbete på familjerättens område. var äktenskapslagarna närmast identiska men har sedan glidit isär på grund av nationell lagstiftning. Eftersom de rättsliga lösningarna i de olika nordiska länderna skiljer sig avsevärt åt i vissa viktiga frågor bör, enligt vår uppfattning, en lagharmonisering komma till stånd.