bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — 1. äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- och utsökningsbalkarna och lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, 2. försäkringsavtalsrätt, 3. bolags- och föreningsrätt med undantag för bostadsrätt, 4. växel- och checkrätt, 5. skadeståndsrätt, 6. immaterialrätt, 7. transporträtt, 8. konkursrätt, 9. konsumenträtt, 10. internationell privaträtt samt 11. lagstiftning i andra ärenden av allmänt privaträttslig beskaffenhet. skall bereda ärenden om 1. äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- ochutsökningsbalkarnaoch lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, 2. försäkringsavtalsrätt, 3. bolags- och föreningsrätt, 4. skadeståndsrätt, 6. konkursrätt, 7. konsumentpolitik, 8. internationell privaträtt, 9. lagstiftning i andra ärenden av allmänt privaträttslig beskaffenhet, 10. bostadspolitik, 12. bebyggelseplanläggning, 13. byggnadsväsendet, 14. fysisk planering samt 15. expropriation, fastighetsbildningoch lantmäteriväsendet. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik bereds av civilutskottet. skall bereda ärenden om 1. den militära delen av totalförsvaret, 2. den civila delen av totalförsvaret,i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning, 3. samordningen inom totalförsvaret, skall bereda ärenden om 1. totalförsvar, 2. samhällets räddningstjänst, 3. åtgärder för att minska samhälletssårbarhet, 4. kärnteknisk säkerhet och strålningsskydd samt 5. sjö- och kustövervakning, allt i den mån inte ärendena tillhörett annat utskotts beredning. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet bereds av försvarsutskottet. skall bereda ärenden om 1. allmän försäkring, 2. allmän pension, 3. arbetsskadeförsäkring, 4. ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, 5. svenskt medborgarskap samt 6. utlännings- ochinvandrarfrågor. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 8 Invandrare och flyktingar, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn bereds av socialförsäkringsutskottet. skall bereda ärenden om 1. allmän försäkring, 2. allmän pension, 3. arbetsskadeförsäkring, 4. ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, 5. svenskt medborgarskap samt Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 8 Migration, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn bereds av socialförsäkringsutskottet. skall bereda ärenden om 1. vägar och vägtrafik, 2. järnvägar och järnvägstrafik, 3. sjöfart, 4. luftfart, 5. trafiksäkerhet, 6. post och telekommunikationer samt 7. informationsteknik. skall bereda ärenden om 1. vägar och vägtrafik, 2. järnvägar och järnvägstrafik, 3.hamnar och sjöfart, 4. flygplatser och luftfart, 5. post, 6. elektroniska kommunikationer samt Ärenden om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer bereds av trafikutskottet. Miljö- och jordbruksutskottet skall bereda ärenden om 1. jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, jakt och fiske, 2. vädertjänst, 3. kärnsäkerhet, 4. naturvård samt 5. miljövård i övrigt som inte tillhör något annat utskotts beredning. Miljö- och jordbruksutskottet skall bereda ärenden om 1. jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, jakt och fiske, 2. vädertjänst, 3. naturvård samt 4. miljövård i övrigt som inte tillhör något annat utskotts beredning. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård samt 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar bereds av miljö- och jordbruksutskottet. skall bereda ärenden om 1. allmänna riktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor, 2. industri och hantverk, 3. handel, 4. energipolitik, 5. regional utvecklingspolitik, 6. statlig företagsamhet samt 7. pris- och konkurrensförhållanden i näringslivet. skall bereda ärenden om 1. allmänna riktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor, 2. industri och hantverk, 3. handel, 4. immaterialrätt, 5. energipolitik, 6. regional utvecklingspolitik, 7. statlig företagsamhet samt 8. pris- och konkurrensförhållanden i näringslivet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv bereds av näringsutskottet. skall bereda ärenden om 1. arbetsmarknadspolitik, 2. arbetslivspolitik med arbetsrätt samt 3. jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. skall bereda ärenden om 1. arbetsmarknadspolitik, 2. arbetslivspolitik med arbetsrätt, 3. integration, 4. åtgärder mot diskriminering i den mån ärendena inte tillhör något annat utskotts beredning samt 5. jämställdhet mellan kvinnor och män i den mån ärendena intetillhör något annat utskotts beredning. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv bereds av arbetsmarknadsutskottet. Utskotten skall avge betänkandeni de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats. Sammansatta utskott avger betänkanden till . Utskotten skall avge betänkanden till kammaren i de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats. Något betänkande behöver dock inte avges i ett ärende, om ärendet inte hinner behandlas före utgången av valperioden och behandlingen av ärendet inte heller har fått uppskjutas till det första i nästa valperiod enligt bestämmelserna i 5 kap. 10 §. Sammansatta utskott avger betänkanden till kammaren. Betänkanden i ärenden vars behandling har uppskjutits till nästa valperiod enligt bestämmelserna i 5 kap. 10 § skall avges av de utskott som har tillsatts av den nyvalda . Ett utskott skall tillsammans med anmälan till kammaren av ett vilande beslut enligt 3 kap. 14 § lämna ett yttrande i ärendet. Om ett lagförslag har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen, skall utskottet avge ett nytt betänkande i ärendet. Utskotten skall i skrivelser till kammaren meddela i vilka ärenden betänkanden inte har avgetts. Ett utskott får sammanträda med kammaren endast om överläggningen i kammaren avser annat än ett ärendes avgörande eller ett val och utskottet i förväg har medgett det genom ett enhälligt beslut. Ett utskott får sammanträda med kammaren endast om överläggningen i kammaren avser annat än ett ärendes avgörande eller ett val. Ett ärende skall avgöras under den valperiod då detväckts. får dock medge att behandlingen får uppskjutas till det första i nästa valperiod. Behandlingen av ett ärende som väckts under ett uppehåll i kammararbetet som sträcker sig fram till det första i nästa valperiod anses vara uppskjuten till detta . Detsamma gällerbehandlingen av ett ärende somriksdagen inte har hunnit avgöra dåett uppehåll görs i kammarens arbetemed anledning av ett extra val. Ett ärende bör avgöras under den valperiod då det väckts. Har emellertid utskottet inte hunnit avge något betänkande i ärendet före utgången av valperioden har ärendet fallit. Detta gäller dock inte om medger att behandlingen får uppskjutas till det första i nästa valperiod. Behandlingen av ett ärende som väckts under ett uppehåll i kammararbetet som sträcker sig fram till det första i nästa valperiod anses vidare vara uppskjuten till detta . Ärende som gäller statsbudgeten för närmast följande budgetår skall avgöras före budgetårets ingång om det inte utan olägenhet för budgetregleringen kan avgöras . Ett lagförslag som har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen skall prövas före utgången av kalenderåret därpå. Om ett annat lagförslag har ett nära samband med ett lagförslag som vilar enligt denna bestämmelse, får besluta att det skall avgöras inom den tid som gäller för prövningen av det vilande lagförslaget. Om ett ärende som avses i detta stycke till följd av beslut om extra val inte kan avgöras inom föreskriven tid, skall det avgöras möjligt efter det att den nyvalda har sammanträtt. Statsutgifterna skall hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 7 Internationellt bistånd, 8 Invandrare och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, 19 Regional utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Av-giften till Europeiska gemenskapen. Statsutgifterna skall hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 7 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Av-giften till Europeiska gemenskapen. Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Vid proportionellt val skall det på valsedeln finnas en beteckning i ord för en viss gruppering av riksdagsledamöter. Efter denna beteckning förs namnen upp i en följd under varandra. En valsedel är ogiltig om 1. den saknar beteckning för en gruppering av riksdagsledamöter, 2. den innehåller mer än en beteckning, eller 3. den saknar namn på en valbar kandidat. Ett namn på en valsedel skall anses obefintligt om 1. kandidaten inte är valbar, 2. namnet är överstruket, 3. det inte klart framgår vem som avses, eller 4. ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Ordningsföljden mellan kandidatnamnen inom varje gruppering av riksdagsledamöter skall bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden enligt 20 kap. 4 § vallagen (1997:157). Om flera kandidater får lika stora jämförelsetal, skall valet avgöras genom lottning. Ordningsföljden mellan kandidatnamnen inom varje gruppering av riksdagsledamöter skall bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden enligt 14 kap. 10 § vallagen (2005:837). Om flera kandidater får lika stora jämförelsetal, skall valet avgöras genom lottning. Vid val av en person skall det på valsedeln finnas ett kandidatnamn. En valsedel är ogiltig om den innehåller 1. två eller flera kandidatnamn, 2. namnet på en kandidat som inte är valbar, 3. namnet är överstruket, 4.det inte klart framgår vem som avses, eller 5. beteckning på en gruppering av riksdagsledamöter. En valsedel är ogiltig om det inte klart framgår vem som avses eller om den innehåller 1. två eller flera kandidatnamn, 2. namnet på en kandidat som inte är valbar, 3. namnet är överstruket eller 4. beteckning på en gruppering av riksdagsledamöter. Föreskrifter om vem som är vald vid val av en person finns i 8 kap. 1-3, 11 och 12 §§ samt i 9 kap. 1 och 5 §§. Om inte föreskriver annat, skall vid val som avser två eller flera personer också suppleanter utses till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna. Vad som är föreskrivet om valet av dessa tillämpas även på suppleanterna. Sedan har förrättat val till ett organ och därvid utsett suppleanter, får den besluta om en förändring av antalet suppleanter i organet, så länge det inte underskrider antalet ordinarie ledamöter. Utan att antalet suppleanter i utskottet utökas får ersättare som har kallats till tjänstgöring utses till suppleant i ett utskott som den lediga riksdagsledamoten tillhör. Då tillämpas det förfarande som anges i 12 § första stycket. Utan att antalet suppleanter i utskottet eller i utökas får ersättare som har kallats till tjänstgöring utses till suppleant i ett utskott eller i om den lediga riksdagsledamoten tillhör utskottet eller nämnden. Då tillämpas det förfarande som anges i 12 § första stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän Härigenom föreskrivs att 1 och 12 §§ lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän skall ha följande lydelse. 1 §1[Senaste lydelse 1995:404.] ombudsmän är enligt 8 kap. 10 § riksdagsordningen fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. Härutöver kan finnas en eller flera ställföreträdande ombudsmän. ombudsmän är enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. Härutöver kan finnas en eller flera ställföreträdande ombudsmän. och justitieombudsmännen har i den omfattning som anges i 2 § tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. 12 §2[Senaste lydelse 2002:1029.] Enligt 8 kap. 10 § riksdagsordningen är chefsjustitieombudsmannen administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. Han skall i arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och fördelningen av ärendena mellan ombudsmännen. Enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen är chefsjustitieombudsmannen administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. Han skall i arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och fördelningen av ärendena mellan ombudsmännen. svarar för att intern revision av myndigheten sker. Internrevisionen skall avse självständig granskning av myndighetens interna styrning och kontroll och hur myndigheten fullgör sina ekonomiska redovisningsskyldigheter. Revisionen skall bedrivas i enlighet med god sed för internrevision. ombudsmän fastställer revisionsplan för sin verksamhet efter samråd med . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härmed föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1[Riksdagsordningen omtryckt 2003:594.] dels att nuvarande 10 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 10 kap. 4 och 5 §§ och tilläggsbestämmelsen 10.4.1 skall betecknas 10 kap. 5 och 6 §§ respektive 10.5.1, dels attnya 10 kap. 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att 10 kap. 1, 3 och 7 §§, tilläggsbestämmelsen 2.7.1 och rubriken närmast före 10 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas nya bestämmelser, 3 kap. 14 a § och 10 kap. 4 §, av följande lydelse samt närmast före 3 kap. 14 a § och 10 kap. 4 § nya rubriker av följande lydelse. Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. I övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen, 3. framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. utskottsbetänkanden i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. I övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen, 3. framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, EU-dokument som avses i 10 kap. 4 § 6. utskottsbetänkanden och utlåtanden som avses i 10 kap. 4 § i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. Grön- och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen skall behandlas av enligt bestämmelserna i 10 kap. 4 §. Detsamma gäller i fråga om de andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, som talmannen efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämmer skall behandlas på detta sätt. Regeringen skall enligt 10 kap. 6 § regeringsformen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Regeringen skall till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Regeringen skall redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för . Regeringen skall redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . Utskottens skyldighet att följa EU-arbetet Utskottens arbete med EU-frågor Utskotten skall följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 4 kap. 4-6 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Dessa överläggningar får äga rum offentligt i enlighet med bestämmelserna om öppna utskottssammanträden i 4 kap. 13 § med tilläggsbestämmelser. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, skall utskottet besluta att överlägga med regeringen enligt andra stycket. Utskottet får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Utskottet skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Beträffande statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. På det sätt som anges i denna paragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, skall behandlas på samma sätt. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 4-6 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten skall inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet skall redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 3-7 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. För samråd enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall för varje valperiod inom sig tillsätta en unionen (). skall bestå av ett udda antal ledamöter, lägst femton. Vid nämndens sammanträden har varje partigrupp som är representerad i nämnden rätt att ersätta en ledamot i nämnden med en ledamot av det utskott vars område berörs av de frågor som nämndens överläggningar med regeringen rör. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. Regeringen skall underrätta om frågor som avses blibehandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer. Regeringen skall underrätta om frågor som skall beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför besluten irådet. Om minst fem av ledamöterna i begär det, skall nämnden besluta att regeringen skall rådgöra med nämnden enligt första stycket. Nämnden får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Nämnden skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Regeringen skall överlägga med i andra frågor rörande arbetet i Europeiska unionen när nämnden på grund av särskilda skäl påkallar sådan överläggning. Regeringen skall rådgöra med nämnden inför möten i . skall sammanträda inom stängda dörrar. Nämnden får dock besluta att ett sammanträde tillden del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall vara offentligt. skall sammanträda inom stängda dörrar. Nämnden får dock besluta att ett sammanträde helt eller delvis skall vara offentligt. Nämnden får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant, ett statsråd, en tjänsteman som åtföljer statsrådet eller en tjänsteman i nämnden är närvarande vid ett slutet sammanträde. Vid en offentlig del av ett sammanträde är företrädare för en statlig myndighet inte skyldig att lämna en uppgift för vilken sekretess gäller hos myndigheten. Denna lag träder i kraft . yttrande 2005/06:LU1y yttrande 2005/06:UU4y yttrande 2005/06:FöU2y yttrande 2005/06:SfU3y yttrande 2005/06:KrU3y yttrande 2005/06:TU4y Miljö- och protokollsutdrag /06:21 yttrande 2005/06:NU1y yttrande 2005/06:AU2y yttrande 2005/06:BoU4y yttrande 2005/06:EUN1y Indelningen av statsbudgeten i utgiftsområden Åtgärder för nationella minoriteter Stöd till radio- och kassettidningar Stöd till politiska partier Samhällsekonomi och finansförvaltning (FiU) Bidrag och avgifter till europeiska utvecklingsbanker Skatt, tull och exekution (SkU) Rättsväsendet (JuU) Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Internationell samverkan (UU) Bidrag till vissa internationella organisationer Information om i utlandet Nedrustning och säkerhetspolitiska frågor Försvar samt beredskap mot sårbarhet (FöU) och skydd mot olyckor Ersättning till för alarmeringstjänst Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Internationellt bistånd (UU) Utvecklingssamarbete genom internationella organ, Sida m.fl. Samarbete med (inklusive miljöbistånd) Migration (SfU) Internationell samverkan i flyktingfrågor Hälsovård, sjukvård och social omsorg (SoU) Hälso- och sjukvård (bidrag till andra huvudmän) Bidrag till läkemedels- och sjukvårdsförmåner Folkhälsa, smittskydd och läkemedelskontroll Äldreomsorg (stimulansbidrag till andra huvudmän) Övriga bidrag till socialt behandlingsarbete Internationellt samarbete genom WHO Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (SfU) Ekonomisk trygghet vid ålderdom (SfU) Ekonomisk trygghet för familjer och barn (SfU) Vårdbidrag för funktionshindrade barn Arbetsmarknad (AU) Arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Ersättning till kommunerna för flyktingmottagning Insatser mot främlingsfientlighet och rasism samt integrationsfrågor Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Arbetsliv (AU) Internationella arbetsorganisationen () Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Studiestöd (UbU) Utbildning och universitetsforskning (UbU) Vuxenutbildning (utom folkbildning) Myndigheter och resurscenter inom skolområdet Nationella och internationella forskningsresurser i övrigt