bet · GT01UU20 · 2006-05-04 00:00:00 — Företagens sociala och miljömässiga ansvar är en central komponent i regeringens utrikes- och handelspolitik, och utskottet vill i sammanhanget lyfta fram initiativet Globalt ansvar som lanserades för att stimulera näringslivet och uppmana svenska företag att bli "ambassadörer för mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkor samt en god miljö". Utgångspunkten är riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. Utskottet konstaterar avslutningsvis att skrivelsen innehåller en bred genomgång av bilaterala och multilaterala kontakter med länder och ekonomier i . Dessa redogörelser inkluderar beskrivningar av den svenska politiken gentemot länderna, t.ex. , och . Det framgår också av skrivelsen att en ny samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med kommer att antas för . Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U4 yrkande 1 samt 2005/06:U5 yrkandena 1-3 och 8. Demokrati och de mänskliga fri- och rättigheterna Endast ett fåtal länder/territorier i är stabila demokratier med ett gott skydd för medborgarnas mänskliga rättigheter. Flera länder har utvecklat ett demokratiskt system , men även i länder där ett demokratiskt styrelseskick har fått fäste råder brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Enligt skrivelsen kvarstår problemen i fråga om bristande rättssäkerhet, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, stora sociala klyftor och bristande jämlikhet i samma omfattning som . Ekonomiska och sociala klyftor i samhället utgör ett stort hinder för en positiv utveckling för efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i , liksom inre konflikter, bekämpning av terrorism, naturkatastrofer, etc. Upprustningen av rättsväsendet går mycket långsamt och utbredd korruption är ett betydande problem. Endast ett fåtal länder/territorier i har avskaffat dödsstraffet. I fråga om pressfriheten har utvecklingen i på många håll avstannat. Enligt regeringen är kvinnans ställning på många sätt eftersatt i , och våld mot kvinnor är fortsatt ett betydande problem i hela regionen. Också i , och är kvinnans underordnade ställning djupt rotad i traditionen. Kvinnors tillgång till utbildning och avlönat arbete är sämre. Handel med kvinnor och barn för prostitution, tvångsgifte eller slavarbete är vanliga fenomen i liksom i andra delar av världen. Av skrivelsen framgår att även om alla länder i har anslutit sig till FN:s konvention om barnets rättigheter finns det fortfarande stora brister i tillämpningen av konventionen och barnets situation är mycket allvarlig i många delar av . Demokrati och mänskliga rättigheter har i enlighet med Asienstrategin varit centralt i UD:s och Sidas arbete med under de gångna tre åren. Utöver aktivt arbete inom ramen för FN, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och EU, har regelbundet fört fram de mänskliga rättigheterna och demokratifrågorna i de bilaterala relationerna med länder i . Särskilt viktiga har dessa frågor varit i kontakterna med , , , , , , , och . I landstrategierna med och har klargjorts att framtida utvecklingssamarbete påverkas av framstegen på dessa områden. har fortsatt verkat för att länder i regionen skall förmås att ratificera och respektera de grundläggande instrumenten för de mänskliga rättigheterna. I arbetet mot dödsstraff har verkat för att länder som tillämpar dödsstraff öppet skall redovisa statistik kring antalet domar och avrättningar. Jämställdhetsfrågor har i ökande utsträckning förts fram i samtal med länder i och har verkat för att frågorna prioriteras inom EU. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 3 anförs att brott mot demokrati och mänskliga rättigheter alltid måste påtalas, kritiseras och åtgärdas oavsett var de äger rum. bör intensifiera sitt arbete med att både försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna dels genom de internationella organisationer där bereds möjlighet att påverka, dels genom bilaterala samarbete med andra länder. I motion 2005/06:U5 (mp) yrkande 4 anförs att mänskliga rättigheter i olika skall ha företräde vid eventuella målkonflikter med svenska ekonomiska behov. Detta i enlighet med politik för global utveckling. Utskottet har i betänkande 2005/06:UU2 Mänskliga rättigheter, FN-systemet m.m. ingående behandlat frågor om de mänskliga rättigheterna. Där betonade utskottet bl.a. att frågor om mänskliga rättigheter, utveckling, säkerhet och institutionella frågor är sammanlänkade och måste ses som en helhet. De mänskliga rättigheterna är universella, odelbara, ömsesidigt beroende och relaterar till varandra. Ett liv i värdighet förutsätter att alla mänskliga rättigheter respekteras, inklusive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Främjandet av de mänskliga rättigheterna är en prioritet inom svensk utrikespolitik. Utskottet menar att skall driva en resultatinriktad politik rörande mänskliga rättigheter och ta alla tillfällen i akt att föra fram sitt budskap, med alla de verktyg som står till förfogande. Med utgångspunkt i de instrument som antagits av FN och andra internationella organ måste fortsätta att söka påverka, förbättra och upplysa om situationen för de mänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterar att det framgår av skrivelsen att demokrati och mänskliga rättigheter i enlighet med Asienstrategin har varit, och fortsatt kommer att vara, centralt i UD:s och Sidas arbete med . Det framgår att utöver aktivt arbete inom ramen för FN, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och EU regelbundet har fört fram de mänskliga rättigheterna och demokratifrågorna i de bilaterala relationerna med länder i . Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsatt noga följa utvecklingen på området i hela , ta upp frågor relaterade till de mänskliga rättigheterna i bilaterala samtal med länderna i regionen och vid behov framföra kritik till ansvariga regeringar. Utskottet välkomnar vidare att regeringen fortsatt aktivt skall arbeta för en universell anslutning till konventionerna på mänskliga rättighetsområdet och verka för att länderna lever upp till åtagandena i dessa. Svenskt stöd skall fortsatt ges för att stödja uppbyggnad och utveckling av fungerande rättssystem i samarbetsländerna. Jämställdhet samt kvinnors och barns villkor utgör fortsatt centrala områden i samarbete med . Det framgår också av skrivelsen att regeringen kommer att ha fortsatt fokus på dödsstraffets tillämpning i med avsikten att på olika sätt verka för dess slutgiltiga avskaffande. Utskottet menar att samarbete med länder i med liknande inställning till frågor rörande mänskliga rättigheter och demokrati som är av stort intresse, liksom det mellanstatliga samarbetet inom organisationer såsom ASEM för att lyfta upp dessa frågor. Utskottet menar att det inte finns något motsatsförhållande i att bedriva ett aktivt främjande av svenska intressen, inklusive främjande av handel och investeringar, och att ha en fortsatt tydlig hållning i frågan om mänskliga rättigheter. Erfarenheterna visar att ett brett spektrum av kontakter med omvärlden långsiktigt gagnar en utveckling för ökad respekt av de mänskliga rättigheterna. Detta är också vad som efterfrågas av MR-grupper och detcivila samhället i länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är bristfällig. Ekonomiska kontakter spelar en viktig roll i en social och politisk förändringsprocess, jämsides med andra slag av mellanfolkliga kontakter såsom akademiska kontakter, utbyte inom kultur och medier, turism, studentutbyte etc. Utskottet konstaterar i sammanhanget att svenska företag har gott renommé och har börjat ta ett mer aktivt ansvar för frågor kring arbetsrätt och företagens sociala ansvar. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U4 yrkande 3 och 2005/06:U5 yrkande 4. I skrivelsen diskuteras roll i det regionala och multilaterala samarbetet. Regeringen menar att karakteristiskt för dagens är avsaknaden av starka regionala/multilaterala institutioner motsvarande EU, Nato, () och i . De organisationer som finns, främst ASEAN, (), APEC (Cooperation) och SAARC (), är relativt svaga och mindre långtgående i sin omfattning och verksamhet. kännetecknas enligt regeringen av viss misstro mellan de stora aktörerna, vilken inte minst är driven av de kontinuerliga förskjutningarna i maktbalansen. Säkerheten i regionen är inte garanterad i multilaterala avtal, utan centreras kring bilaterala förbindelser fokuserade på ; speciellt förhållandet till och , men betydelsefull även i relationen . Enligt regeringen är intresset för de globala säkerhetsstrukturerna i form av FN generellt högt i regionen. och anspråk på en ständig plats i säkerhetsrådet kan särskilt lyftas fram. , som stått utanför allianser och säkerhetspakter, har visat allt större intresse för FN och andra multilaterala organisationer. Medlemskapet i WTO 2001 är enligt regeringen ett tecken på detta. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 4 anförs att och borde väljas in i ett utvidgat säkerhetsråd. Detta är enligt motiverat eftersom har världens näst största ekonomi, är näst största bidragsgivare till FN och är en etablerad demokrati. är världens största demokrati och är en av världens största ekonomier. bör enligt bestå av fler roterande medlemmar. Frågor om säkerhetsrådets roll och sammansättning har behandlats i betänkandena /06:UU15 och 2004/05:UU9. Utskottet har där slagit fast sitt tydliga och starka stöd för generalsekreterare strävanden att reformera FN:s verksamhet och genomföra institutionella reformer, något som Annan pläderat för i bl.a. rapporten larger freedom som lades fram inför världstoppmötet . Även tidigare, exempelvis i betänkande 2002/03:UU8, har utskottet betonat vikten av FN-reformer. Utskottet konstaterar att någon förändring av säkerhetsrådets sammansättning eller vetorätten ännu inte kommit till stånd, trots de reformförslag som lagts fram i samband med förberedelserna för och genomförandet av . Utskottet redovisade i betänkande 2004/05:UU9 huvuddragen i de reformförslag rörande säkerhetsrådet som presenterats av generalsekreterare och gjorde i betänkandet en rad uttalanden om sin syn på säkerhetsrådet. Bland annat slog utskottet fast att en reformering och utvidgning av säkerhetsrådet är angelägen. Utskottet vill här åter understryka vikten av att ett beslut om reformering verkligen kommer till stånd så att säkerhetsrådet blir mer representativt. Detta är en fundamental del i generalsekreterarens sammanhållna reformpaket avseende FN, vilket stöds av utskottet. bör återspegla dagens geopolitiska realiteter och inte gårdagens maktförhållanden. Utskottet anförde vidare i betänkande 2004/05:UU9: Utskottets utgångspunkt är att det vore önskvärt att avskaffa förekomsten av permanent medlemskap i säkerhetsrådet. Genom tidsbegränsat medlemskap och därmed en kontinuerlig omprövning av detta skulle säkerhetsrådet enligt utskottets uppfattning komma att vitaliseras. För att bli medlem i säkerhetsrådet skulle en stat i öppen konkurrens med andra ha fått kandidera och öppet klarlägga vad man vill åstadkomma med sitt medlemskap i detta viktiga organ. Utskottet anser också att det vore önskvärt att helt och hållet avskaffa vetorätten i säkerhetsrådet. kan användning av vetorätten medföra handlingsförlamning i situationer där ett kraftfullt agerande från världssamfundet är önskvärt, vilket i sin tur kan leda till att det uppstår allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet. Utskottet anser att vad som anförts här om avskaffande av permanent medlemskap respektive vetorätt i säkerhetsrådet skall utgöra ledstjärnor för regeringens ställningstaganden när det gäller reformering av säkerhetsrådet. Utskottet är dock fullt medvetet om att avskaffande av permanent medlemskap och vetorätt är orealistiskt i närtid. Utskottet vill emellertid understryka att en vetofri kultur redan nu etableras. Det är viktigt att nu förverkliga generalsekreterarens sammanhållna förslag om att reformera FN:s verksamhet och genomföra institutionella reformer. Detta kräver kompromissvilja från alla parter. Utskottet vidhåller även denna principiella uppfattning. tvingas utskottet med ett beklagande konstatera att det inte varit möjligt att nå någon överenskommelse inom FN-systemet om den angelägna reformeringen av säkerhetsrådet. verkar emellertid aktivt för att skapa förutsättningar för en reform av säkerhetsrådet. Senast vid en debatt i generalförsamlingen betonade vikten av reformering av säkerhetsrådet och framhöll bl.a. att representationen från regioner som , och måste stärkas, att vetorätten inte får utökas till nya medlemmar och att en vetofri kultur måste främjas. underströk också att säkerhetsrådets arbetsmetoder måste förändras. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2005/06:U4 yrkande 4. Regeringen menar att de förslag som rör fattigdomsbekämpning i den förra uppdateringen äger fortsatt giltighet. Trots att fattigdomen minskar lever fortfarande majoriteten av världens fattiga i , klyftorna inom länder ökar och många länder har problem med att klara flera av de övriga millennieutvecklingsmålen. För att arbetet för en rättvis och hållbar utveckling skall leda till resultat räcker det inte att bara agerar på ett utvecklingssamstämmigt sätt. Regeringen menar därför att politik för global utveckling är viktig också i relationerna med de rikare länderna i . Där handlar det om att genom dialogen försöka påverka deras agerande inom olika politikområden och i multilaterala forum i en mer utvecklingsfrämjande riktning. Ökad samordning och samstämmighet mellan olika politikområden, ökad givarsamordning och harmonisering och ökad uppslutning kring nationella strategier för fattigdomsbekämpning är enligt regeringens skrivelse centrala frågor för politik för global utveckling och därmed för det svenska utvecklingssamarbetet. Dessa frågor skall vara vägledande för utvecklingssamarbetet i . Där så är lämpligt och när förutsättningar finns skall också enligt regeringen i ökad utsträckning bidra till sektorprogram- och budgetstöd. Samarbetsstrategierna styr det svenska utvecklingssamarbetet med enskilda länder. För att utvecklingssamarbetet skall kunna utformas på ett så effektivt sätt som möjligt skall erfarenheter från alla politikområden beaktas. För att möjliggöra denna helhetssyn menar regeringen att det är viktigt att så många politikområden som möjligt bidrar i processen med att utarbeta nya samarbetsstrategier i enlighet med riktlinjerna för samarbetsstrategier. Prioriterade områden för utvecklingssamarbetet är god samhällsstyrning, främjande av mänskliga rättigheter och demokrati inklusive främjande av jämställdhet och förstärkning av kvinnors och flickors rättigheter och hälsa, miljö, bekämpning av hiv/aids samt konfliktförebyggande insatser. I motion 2005/06:U4 (fp) yrkande 6 anförs att det bilaterala biståndet till länder som , och bör fasas ut. I motion 2005/06:U5 (mp) yrkande 10 anförs att svenska ambassader bör inrättas i respektive , för bl.a. samordning av biståndsinsatser. Utskottet konstaterar inledningsvis att det behandlat motioner om målen och inriktningen för det svenska utvecklingssamarbetet. Frågor om demokrati och mänskliga rättigheter har särskilt uppmärksammats, främst i betänkandena /06:UU5, 2005/06:UU2, 2004/05:UU2 och 2003/04:UU3. Utskottet finner det därför inte motiverat att här utförligt behandla målen och inriktningen för det svenska utvecklingssamarbetet, utan hänvisar till ovanstående betänkanden. Dock kan erinras om att politiken för global utveckling genomsyras av två perspektiv: dels ett rättighetsperspektiv, dels de fattigas perspektiv. Rättighetsperspektivet innebär att de mänskliga rättigheterna skall utgöra grunden för åtgärder som syftar till att främja en rättvis och hållbar utveckling. Respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom barnets rättigheter är delar av rättighetsperspektivet. Politiken för global utveckling består av åtta huvuddrag som beskrivits av utskotten i flera betänkanden (se t.ex. 2003/04:UU3 och 2005/06:UU2). Utskottet vill också här åter lyfta fram att det svenska utvecklingssamarbetet har en tonvikt på demokrati och mänskliga rättigheter - som mål och som medel för utveckling. insatser skall främja människors möjligheter, säkerhet, makt och rätt till ett värdigt liv genom att bidra till en demokratisk samhällsutveckling i samarbetsländerna. Demokratiska beslutsprocesser förstärker skyddet av mänskliga rättigheter. Respekt för mänskliga rättigheter bidrar till och är en förutsättning för demokratisering. En fungerande rättsstat och god samhällsstyrning utgör förutsättningar för deltagande, inflytande och åtnjutande av mänskliga rättigheter för alla. Som utskottet i tidigare betänkanden konstaterat innebär tonvikten på demokrati och mänskliga rättigheter att en dialog med utvecklingsländerna om mänskliga rättigheter och demokrati är central. Utskottet menar att samarbetet med länder där utvecklingen i dessa avseenden går åt fel håll skall omprövas. Utskottet anser också att även om det i vissa länder saknas förutsättningar för ett långsiktigt och brett samarbete, kan olika typer av riktade insatser vara möjliga. Utskottet vill i sammanhanget understryka det civila samhällets betydelse i länder med brister vad gäller demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Demokrati och mänskliga rättigheter har i enlighet med Asienstrategin varit centralt i UD:s och Sidas arbete med under de gångna tre åren. Utöver aktivt arbete inom ramen för FN, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och EU, har regelbundet fört fram de mänskliga rättigheterna och demokratifrågorna i de bilaterala relationerna med länder i . Utskottet konstaterar att dessa frågor har varit särskilt viktiga i kontakterna med , , , , , , , och . I landstrategierna med och har det klargjorts att framtida utvecklingssamarbete påverkas av framstegen på dessa områden. Utskottet konstaterar avslutningsvis att frågor om utrikesförvaltningens organisation prövas inom ramen för budgetprocessen. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U4 yrkande 6 och 2005/06:U5 yrkande 10. Företagens ansvar, m.m. Det framgår av skrivelsen att företagens sociala och miljömässiga ansvar är en central komponent i regeringens utrikes- och handelspolitik, och bl.a. lanserades initiativet Globalt Ansvar av statsministern 2002 för att stimulera näringslivet och uppmana svenska företag att bli "ambassadörer för mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkor samt en god miljö". Utgångspunkten är riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. Genom Globalt Ansvar verkar regeringen för att stimulera ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte på området och för att föra ut frågorna. Ett exempel är den konferens ambassaden i anordnade 2004 om företags sociala ansvarstagande på plats tillsammans med Globalt Ansvar och med aktivt deltagande från kinesiska myndigheter och svenska företag. I motion 2005/06:U5 (mp) yrkande 6 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på internationellt bindande överenskommelser för stora internationella företags sociala och miljömässiga påverkan. I motion 2005/06:U5 (mp) yrkande 7anförs att regeringen bör återkomma med förslag på delstrategier för att öka konsumentmakten i och de . Utskottet anser att arbetet med att finna de lämpligaste sätten att tillämpa riktlinjer och principer om företags sociala och miljömässiga ansvar är komplicerat och mångfasetterat och kräver såväl långsiktigt engagemang som inblandning från många olika aktörer. Utskottet menar sammantaget att regeringen driver dessa frågor på ett adekvat sätt genom initiativet Globalt Ansvar. Utskottet förväntar sig att svenska företag respekterar grundläggande normer och principer som riktlinjer för multinationella företag och principerna i Global Compact. Utskottet menar också att svenska företag som bärare av en svensk värdegrund som regel är ansvarsfulla. och svenska företag har en mycket stark internationell trovärdighet när det gäller engagemang och kunskap om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, korruptionsbekämpning och miljöhänsyn. har vid ett antal tillfällen behandlat motioner om företagens sociala och miljörelaterade ansvar. anförde näringsutskottet i betänkande 2005/06:NU14: FN:s Global Compact och riktlinjer för multinationella företag är av stor vikt för att fästa uppmärksamheten på problemen i skärningspunkten mellan handel och miljö respektive handel och mänskliga rättigheter. Det är glädjande att och svenska företag har en stark internationell trovärdighet när det gäller engagemang för och kunnande kring mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och bekämpande av korruption. Liksom tidigare ser utskottet positivt på arbetet inom Globalt ansvar och välkomnar att verksamheten nu ingår i en permanent organisation inom . Utskottet stöder regeringens ambitioner med att förmå fler företag att arbeta aktivt med socialt och miljömässigt ansvar och att ansluta sig till Globalt ansvar. Genom att enskilda svenska företag tar problemen på allvar och visar att de är socialt och etiskt medvetna kan de också skaffa sig konkurrensfördelar. Företagens egna engagemang är av stor vikt, anser utskottet. Detta innebär dock inte att frivillighet kan ersätta väl fungerande lagar och regler. Det är rimligt att införa en uppförandekod som innebär bestämda riktlinjer när det gäller miljöhänsyn, arbetsvillkor, respekt för mänskliga rättigheter m.m. Utskottet har uppmärksammat behovet av att harmonisera kraven i de olika uppförandekoderna och reglerna i syfte att förenkla budskapet för såväl företag som konsumenter. finns det enligt utskottets uppfattning flera skäl för att skall verka för att en internationell uppförandekod av bindande natur inrättas. Konsumenterna har också ett ansvar att granska företagen och genom sina krav och inköp styra företagen i önskad riktning. Konsumentkraven i industriländerna kan fungera som ett instrument för att driva fram bättre arbetsvillkor i de multinationella företag som har verksamhet i utvecklingsländerna. Ovan har redovisats att rättvisemärkning nu erhåller ökade möjligheter till stöd, vilket är positivt. Detta ger konsumenterna bättre förutsättningar att hålla sig informerade och underlag för att kunna agera. Utskottet stöder de uppfattningar som kommer till uttryck i näringsutskottets betänkande. Utskottet menar också att svenska myndigheter skall bidra till att svenska företag med verksamhet i arbetar för god miljö, mot korruption och för respekt för de mänskliga rättigheterna och arbetsrätt i enlighet med riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och det svenska initiativet Globalt Ansvar. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det strategiarbete som är vägledande för Asienpolitik innebär att allsidiga prövningar görs utifrån de övergripande målen. En del av dessa prövningar kan i tillämpliga fall utgöras av hänsynstaganden till olika konsumentaspekter. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2005/06:U5 yrkandena 6 och 7. I Asienstrategin och dess uppföljning konstaterade regeringen att är den mest förorenade regionen i världen och att miljöproblemen tilltar. Denna trend har fortsatt och miljöapportering uppvisar enligt regeringen generellt en nedslående bild. Liksom på många andra områden är utvecklingen i och på miljöområdet avgörande för utvecklingen i hela . Regeringen redogör i skrivelsen för de största miljöproblemen. Dessa återfinns inom områdena luftföroreningar, påfrestningen på vattenresurser, vattenkvalitet och sanitet, markförstöring, biologisk mångfald, skogar och kustområden samt klimatförändringar och instabilitet. Regeringen redogör också för orsaker till och trender i miljöproblemen. Avslutningsvis beskrivs de åtgärder som vidtagits med anledning av den problematiska situationen för miljön. Regeringen menar att miljöfrågor gavs en hög prioritet i den ursprungliga Asienstrategin.