bet · GT01KrU28 · 2006-05-18 00:00:00 — Förslagen i motion Kr35 yrkande 1 synes i huvudsak ligga i linje med skrivningarna i propositionen då det gäller saklighet, spegling och genomslagskraft. Även motionärernas förslag om allsidighet sammanfaller med eller ligger i varje fall mycket nära propositionens förslag om mångsidighet i programutbudet. Utskottet vill understryka att det inte heller råder någon motsättning mellan motionärernas och utskottets uppfattning då det gäller det övergripande demokratimålet för statens agerande gentemot medierna. har slagit fast att målet för mediepolitiken ska vara att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt motverka skadliga inslag i massmedierna. Syftet med de statliga åtgärderna inom mediepolitiken är att stödja massmedierna i deras viktiga demokratiska uppgifter.1[Jämför prop. 2000/01:1 utgiftsområde 17 s. 98, bet. 2000/01:1 s. 95-97, rskr. 2000/01:59.] Förslagen i motionerna Kr32 (s) och MJ525 (fp, kd, c, mp) yrkande 8 syftar till att hållbarhetsfrågorna ska aktualiseras i samband med de nya sändningstillstånden för public service-företagen. Med anledning av förslagen vill utskottet framhålla att regeringen i en skrivelse till vidareutvecklar strategi för hållbar utveckling som presenterades 2004.2[Skr. 2005/06:126.] Av skrivelsen framgår att hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik och att begreppet hållbar utveckling är ett förhållningssätt som aktivt måste prägla och forma politiken. Hållbar utveckling förutsätter ett tydligt resursperspektiv och tar sin utgångspunkt i en helhetssyn på samhällets behov, förutsättningar och problem, både nationellt och globalt. Hållbar utveckling förutsätter ett samhälle med demokratiska värderingar, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män (skr. s. 7). I sammanhanget kan även nämnas att regeringsformen stadgar att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till god miljö för nuvarande och kommande generationer (2 § tredje stycket). Utskottet som konstaterar att frågor om en hållbar utveckling sträcker sig över hela det politiska fältet bedömer att begreppet "hållbar utveckling" kan ges en något varierande innebörd, beroende på vilket politikområde som är i blickfånget. Av ovan nämnda regeringsskrivelse framgår att medierna genom sina olika kanaler kan nå ut med kunskap och information till allmänheten. Yttrandefrihet och en oberoende public service med god tillgänglighet är viktiga förutsättningar för att en kritisk bevakning och spridning av kunskap inom området ska kunna upprätthållas (skr. s. 68). Utskottet påminner om det särskilda ansvar som radio och TV i allmänhetens tjänst har för att skapa förståelse för den värdegrund som ett levande demokratiskt samhälle vilar på. Programföretagen kan i sin verksamhet skapa en utgångspunkt för diskussion kring frågor som rör alla i (jfr prop. s. 31). För utskottet är det självklart att detta inbegriper grundlagens bestämmelse om att främja en hållbar utveckling. Förslagen i motionerna Kr 32 (s) och MJ525 (fp, kd, c, mp) synes därmed vara tillgodosedda. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att ska godkänna regeringens förslag (punkt 3 i denna del) om grundläggande principer för kommande tillståndsperiod i vad avser en mångsidig och oberoende radio och TV i allmänhetens tjänst och avslå motionerna Kr30 (m) yrkande 1, Kr32 (s), Kr33 (fp) yrkande 1, Kr35 (kd) yrkande 1, Kr233 (m) yrkande 27, K340 (m) yrkande 2 och MJ525 (fp, kd, c, mp) yrkande 8. Utskottet vill redan i detta sammanhang framhålla att ett bifall till regeringens förslag om grundläggande principer för public service-verksamheten även innebär att radio och TV i allmänhetens tjänst ska vara tillgänglig för hela publiken och att sändningarna ska sändas ut på sådant sätt att publiken inte påförs andra avgifter än TV-avgiften (jfr prop. s. 31). Utskottet återkommer i ett senare avsnitt i detta betänkande till denna fråga (avsnitt Överlåtelse av rättigheter till offentlig visning). Gränserna för programföretagens verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om principer för programföretagens kärnverksamhet, kompletterande verksamhet och sidoverksamhet. Utskottet avstyrker två motionsförslag med hänvisning till att klarläggandena i propositionen av gränserna för programföretagens olika slags verksamheter är fullt tillräckliga. Vidare anser utskottet att det inte finns något skäl till oro för att företagens sidoverksamhet ska få en sådan omfattning att public service-verksamheten riskerar sitt berättigande i allmänhetens ögon. Jämför reservationerna 4 (m) och 5 (fp). Regeringen föreslår (punkt 3 i denna del) att programföretagens kärnverksamhet ska vara att producera och sända radio- och TV-program till allmänheten. Vid sidan av detta kan programföretagen, för att utveckla kärnverksamheten och för att förbättra möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig denna, också bedriva kompletterande verksamhet. Programföretagen kan dessutom i begränsad omfattning bedriva sidoverksamhet. All sidoverksamhet ska bära sina egna kostnader, särredovisas och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt. Moderata samlingspartiet är kritiskt till åtskilligt av public service-bolagens s.k. sidoverksamheter. I motion Kr30 föreslår partiet att ska göra ett tillkännagivande för regeringen om programföretagens sidoverksamhet med följande inriktning. Public service-bolagens uppgift är att producera och sända radio- och TV-program, inte att ge sig in på andra marknader i syfte att exempelvis ytterligare värna sina egna varumärken. Om public service-företagen expanderar sin verksamhet till andra fält skadar det kärnverksamheten på flera sätt, menar motionärerna. För det första kan den nya verksamheten tränga undan kärnverksamheten ekonomiskt. När konkurrensen om företagens medel ökar riskerar kärnverksamheten att få stryka på foten. För det andra riskeras hela den medborgerliga legitimiteten för public service (yrkande 4). Även liberalerna har invändningar mot programföretagens sidoverksamheter. I motion Kr33 anför partiet att public service-bolagen ska koncentrera sig på sin kärnverksamhet, dvs. att producera och sända radio- och TV-program av hög kvalitet. De ska inte ge sig in på andra marknader i syfte att exempelvis ytterligare värna sina egna varumärken. UR:s förlagsverksamhet är ett exempel på en sådan verksamhet som kan ifrågasättas. Om public service-företagen expanderar sin verksamhet till andra fält, skadar det kärnverksamheten. Det egentliga public service-uppdraget hamnar i skymundan, och den medborgerliga legitimiteten för public service riskerar att urholkas. Motionärerna efterlyser tydligare riktlinjer från regeringen i denna fråga (yrkande 7). De förslag om grundläggande principer som regeringen lagt fram då det gäller gränserna för programföretagens verksamheter avser företagens kärnverksamhet, kompletterande verksamhet och sidoverksamhet. Moderata samlingspartiet och Folkparitet liberalerna uttrycker i sina motioner oro för att programföretagens kärnverksamhet ska skadas om företagen utvidgar sin verksamhet till andra fält. Enligt utskottets uppfattning har regeringen på ett förtjänstfullt sätt redovisat sin syn på de olika typerna av verksamhet och klargjort att programföretagen inte bör ägna sig åt sådant som kan skada kärnverksamheten eller som kan uppfattas strida mot de grundläggande principer som gäller för programverksamheten. Tilldelningen av TV-avgiftsmedel från rundradiokontot ska i första hand finansiera kärnverksamheten i företaget, men kan också användas för kompletterande verksamhet, anför regeringen. Vidare anser utskottet i likhet med regeringen att kärnverksamheten även under nästa tillståndsperiod bör kunna kompletteras genom fördjupande verksamhet i andra medier än radio och TV, t.ex. via Internet. Utskottet delar också regeringens uppfattning att de principer för opartiskhet, saklighet, omsorg om demokratiska värden, förbud mot reklam m.m. som gäller för företagens kärnverksamhet även ska tillämpas på den kompletterande verksamheten. Som nämnts har motionärerna invändningar mot programföretagens möjligheter att bedriva sidoverksamheter. Som exempel på sidoverksamhet nämns i propositionen försäljning av program, programidéer och rättigheter, uthyrning av lokaler och teknisk utrustning samt programverksamhet utanför landets gränser. Utskottet delar regeringens åsikt att företagen endast i begränsad omfattning ska tillåtas att bedriva sidoverksamhet. Det bör också vara ett villkor att sidoverksamhet inte får bedrivas om den skadar kärnverksamheten eller kan uppfattas strida mot de grundläggande principer som gäller för kärnverksamheten. Utskottet är också enigt med regeringen i övriga avseenden då det gäller villkoren för sidoverksamhet, som ska bära sina egna kostnader och särredovisas som eget resultatområde. Det bör understrykas att sidoverksamheten inte får ges en sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att den kan riskera att inkräkta på kärnverksamheten. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 3 i denna del) till grundläggande principer för kommande tillståndsperiod i vad avser gränserna för programföretagens verksamhet. avstyrker utskottet motionerna Kr30 (m) yrkande 4 och Kr33 (fp) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet Utskottet gör samma bedömning som regeringen, vilket bl.a. innebär att programarkiven i första hand ska bekostas med TV-avgiftsmedel. Enligt regeringens bedömning bör bevarande och tillgängliggörande av programföretagens programarkiv betraktas som en del av företagens uppdrag och bör därför i första hand bekostas med TV-avgiftsmedel. I samband med att upphovsrättsskyddat material görs tillgängligt uppkommer dock särskilda kostnader för programföretagen. Det är rimligt att programföretagen kan finansiera detta genom att användaren betalar en avgift. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag rörande sponsring. Det innebär att bestämmelserna om direkt sponsring behålls oförändrade, medan förtydliganden görs när det gäller bestämmelserna om indirekt sponsring. Utskottet avstyrker förslagen i några motionsyrkanden men konstaterar att de innehållsligt delvis ligger nära förslagen i propositionen. Jämför reservationerna 6 (m) och 7 (fp). Regeringen föreslår (punkt 3 i denna del) att det även i fortsättningen ska vara en huvudregel att det är förbjudet med sponsring. Riktlinjerna avseende direkt sponsring ska fortsätta att gälla. Programföretagen får inte sända direkt sponsrade program som huvudsakligen vänder sig till barn . Då det gäller indirekt sponsring föreslår regeringen att vissa klargöranden ska göras av de uttalanden som kulturutskottet gjorde och som därefter fattade beslut om. Regeringen föreslår att programföretagen ska få sända sådana indirekt sponsrade program - som framställs eller har framställts i samarbete med någon annan som fått bidrag från utomstående för sin andel av produktionen, om programföretagens insatser minst motsvarar värdet av erhållna rättigheter, - där programföretagen köpt en visningsrätt till ett färdigproducerat eller icke färdigproducerat program som fått bidrag, eller som senare får bidrag från utomstående, om programföretagen betalat ett marknadsmässigt pris för rättigheterna och - som framställs eller har framställts av programföretag i ett annat land inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska Radiounionen (EBU) där bidrag till produktionen lämnats från utomstående. En utförligare redovisning för de situationer som regeringen anser ska omfattas av bestämmelserna om indirekt sponsring finns på s. 40-41 i propositionen. I motion Kr30 lyfter Moderata samlingspartiet fram sina synpunkter på sponsring. Partiet anser att bestämmelserna kring direkt sponsring behöver förtydligas ytterligare utöver regeringens förslag. Den sponsringsverksamhet som förekommer måste vara begränsad och reglerad. Utgångspunkten är att sponsring inte uppenbart får skada andra icke-licensierade konkurrenters marknad, inte vara dold eller okänd för lyssnare, tittare och allmänhet, inte stå i strid med vare sig publicistiska krav eller kvalitetskrav eller kravet på opartiskhet eller förbudet mot kommersiellt gynnande. Sändningstillståndet bör innehålla bestämmelser i enlighet med detta förslag (yrkande 2). När det gäller indirekt sponsring föreslår Moderata samlingspartiet i samma motion, Kr30, att public service-företagen ska ha rätt att införskaffa och producera program och erhålla visningsrättigheter även om produktionen är sponsrad. Produktionen kan göras både tillsammans med andra och av public service-företagen själva. Detta kan ibland vara en förutsättning för att en angelägen produktion ska komma till stånd. Den indirekta sponsringen ska dock vara begränsad i sin förekomst och frekvens för att inte bli styrande eller skapa oklara konkurrensförutsättningar. All indirekt sponsring ska redovisas för tittarna och allmänheten och underordnas kraven på opartiskhet, kommersiell neutralitet och kvalitet (yrkande 3). I motion Kr33 hävdar liberalerna att både direkt och indirekt sponsring har ökat. Partiet anser att public service-verksamheten inte ska kunna påverkas av kommersiella intressen. Lyssnare och tittare måste kunna lita på att public service är fri och oberoende och behåller sin integritet. Därför föreslår motionärerna att direkt sponsring inte ska få förekomma i public service (yrkande 2). Vidare anser liberalerna i samma motion att även indirekt sponsring bör undvikas. Men det kan finnas situationer där sådan måste accepteras. Det gäller t.ex. köp av visningsrätter till färdigproducerade program som fått bidrag från utomstående eller förköp av sådana visningsrätter eller sändning av program som framställts i ett annat land inom ramen för ett åtagande gentemot EBU. anser att stor restriktivitet bör iakttas vid visning av program med indirekt sponsring. Reglerna bör vara tydliga för när indirekt sponsring kan accepteras (yrkande 3). I propositionen och i här aktuella motioner behandlas två typer av sponsring, direkt sponsring och indirekt sponsring. Då det gäller direkt sponsring erinrar utskottet om den huvudregel som gäller för programföretagen och som innebär ett förbud mot sponsring. Enligt nuvarande sändningstillstånd får företagen således inte sända sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit företagen direkt eller medfört att företagens kostnader för programmet påtagligt har minskat (jfr prop. s. 38). Regeringen föreslår inte någon ändring beträffande bestämmelserna för direkt sponsring. Det innebär att även undantaget från denna huvudregel ska fortsätta att gälla. Sponsring får således även under nästa tillståndsperiod förekomma dels i SVT:s sändningar i samband med sportevenemang, dels i samband med program i SR och SVT som innebär utsändning av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där programföretaget är arrangör. Förutsättningen i det senare fallet är att det är ett evenemang inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska Radiounionen (, EBU) eller ett arrangemang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. Vid direkt sponsring ger en sponsor ersättning direkt till programföretaget mot att ett sponsringsmeddelande sänds i samband med den sponsrade sändningen. Utskottet kan för sin del inte finna att det är rimligt att - som liberalerna föreslår - förbjuda direkt sponsring. Utskottet ansluter sig i stället till regeringens uppfattning, vilket innebär att bestämmelserna beträffande direkt sponsring inte förändras jämfört med vad som gäller för nuvarande tillståndsperiod. Den ståndpunkt som framförs i detta avseende av Moderata samlingspartiet skiljer sig inte på något avgörande sätt från regeringens och utskottets ståndpunkt. Utskottet vill i sammanhanget understryka betydelsen av att programföretagen är restriktiva när det gäller omfattningen av den direkta sponsringen, något som också framförs i propositionen. Inte heller på denna punkt har Moderata samlingspartiet någon annan uppfattning. Partiets åsikt innebär nämligen att sponsringen bör vara begränsad. Även den indirekta sponsringen utgör ett avsteg från huvudregeln att sponsring inte ska vara tillåten, vilket således bör innebära att det ställs vissa krav på programföretagen. Mot bakgrund av att de bestämmelser som gäller och som grundar sig på kulturutskottets förslag och beslut [Prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12 s. 28 f., rskr. 1995/96:297.] har tolkats på olika sätt av inblandade parter är det rimligt att förtydliganden nu genomförs i enlighet med regeringens förslag. Utskottet kan konstatera att det hos motionärerna bakom här aktuella motioner finns viss förståelse för att programföretagen ska få sända indirekt sponsrade program. Moderata samlingspartiet understryker t.ex. i sin motion Kr30 bl.a. att den indirekta sponsringen ska underordnas kraven på opartiskhet och att den inte får bli styrande eller skapa oklara konkurrensförutsättningar. liberalerna framhåller att reglerna bör vara tydliga för när indirekt sponsring kan accepteras. Dessa synpunkter har beaktats av regeringen som bl.a. anför i propositionen att den indirekta sponsringen inte får ifrågasätta programföretagens integritet. De bidrag som lämnas i tidigare led får inte heller på annat sätt leda till misstanke om att programföretagens programval påverkats på ett sätt som står i strid med kravet på opartiskhet och saklighet samt de krav som är förenade med företagens uppdrag som radio och TV i allmänhetens tjänst. Vidare anser regeringen att marknadsmässigt pris ska fastställas genom en objektiv bedömning baserad på exempelvis en jämförelse mellan priser för liknande produktioner i andra länder och för den aktuella produktionen i jämförbart språkområde (prop. s. 41). Utskottet, som har förhoppningen att de föreslagna förtydligandena av bestämmelserna för indirekt sponsring är tillräckliga, har med tillfredsställelse noterat regeringens avsikt att följa effekterna av de nya villkoren för indirekt sponsring liksom utvecklingen av omfattningen av den direkta sponsringen (prop. s. 42). Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 3 i denna del) om grundläggande principer för kommande tillståndsperiod i vad avser sponsring och avstyrker motionerna Kr30 (m) yrkandena 2 och 3 samt Kr33 (fp) yrkandena 2 och 3. Public service-uppdraget - ansvar och uppföljning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ansvar och uppföljning. Regeringen föreslår (punkt 4) att sändningstillstånden för programföretagen ska gälla för perioden t.o.m. . Programföretagen ska i början av tillståndsperioden redovisa hur man planerar att bedriva verksamheten för att fullgöra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Programföretagen ska följa upp och redovisa hur arbetet mot målen bedrivs (avsnitt 8.1). Regeringen anser att en uppföljning bör ske . Det är lämpligt att tidpunkten för en sådan sammanfaller med att förberedelser inför nästkommande tillståndsperiod startar. utlåtanden med anledning av public service-redovisningarna bör utgöra en grund för uppföljningsarbetet. Regeringen har i dialog med styrelsen för för , och inhämtat att stiftelsen är villig att ta initiativ till en sådan uppföljning så att resultatet av den kan föreligga före utgången av . Resultatet av uppföljningen förutsätts lämnas till regeringen, och och TV. Vidare föreslår regeringen att programföretagen inför den nya tillståndsperioden ska formulera konkreta och mätbara mål för verksamheten. De ska också redovisa hur de långsiktigt avser att fullgöra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Sådana planer och redovisningar ska lämnas till regeringen och och TV för kännedom (prop. s. 44). Regeringen föreslår att vart och ett av programföretagen , , ska redovisa hur uppdraget uppfyllts i den s.k. public service-redovisningen. Redovisningen ska lämnas till regeringen och till och TV. Samtliga verksamhets- och programområden ska redovisas tydligt i public service-redovisningen. Regeringen anser vidare att programföretagen ska redovisa vissa aspekter av programverksamheten i förenklade och mer sammanfattande dokument (avsnitt 8.2). Då det gäller granskningen av hur uppdraget har uppfyllts föreslår regeringen att och TV ska få i uppdrag att granska public service-redovisningarna från programföretagen för att göra en bedömning av hur programföretagen uppfyllt sitt public service-uppdrag (avsnitt 8.3). I propositionen finns även förslag som gäller Styrelsen för för , och . Regeringen föreslår att samtliga partigrupper som motsvarar de partier som vid valet till fått av rösterna i hela riket ska vara representerade. Övriga styrelseplatser ska fördelas enligt en proportionerlig fördelningsmodell som återspeglar den rådande mandatfördelningen i då beslut om tillsättning fattas. ska bestå av ordförande och tolv övriga ledamöter (avsnitt 8.4). Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag då det gäller ansvar och uppföljning av public service-uppdraget. Utskottet inskränker sig här till att helt kort kommentera framtida sammansättning. Utskottet har mot bakgrund av att föreslås få ett utvidgat uppdrag förståelse för att nämndens sammansättning delvis bör ändras. Vid nämndens tillkomst förordade kulturutskottet att nämnden skulle få ett parlamentariskt inslag, något som sedan anslöt sig till och beslutade om.4[Prop. 1993/94:160, yttr. 1993/94:KrU6y, bet. 1993/94:KU37, rskr. 1993/94:276.] Utskottet sympatiserar med regeringens förslag att nämndledamöterna även i fortsättningen ska vara personer med kompetens och integritet och med erfarenhet från olika delar av kultur- och samhällslivet. Utskottet anser även att det finns goda skäl för att ledamöterna inte ska utses som företrädare för ett visst intresse utan på personliga mandat och att de därigenom ska kunna agera självständigt. Enligt utskottets mening torde det anförda dock inte innebära ett hinder för regeringen att utse ledamöter som har de nämnda kvaliteterna och som råkar vara knutna till "ett visst intresse", exempelvis ett politiskt parti. Regeringens förslag (punkt 4) då det gäller ansvar och uppföljning av public service-uppdraget tillstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att ska avslå ett motionsyrkande som syftar till minskad detaljreglering av programutbudet i public service-verksamheten. Utskottet har noterat att regeringen i flera avseenden föreslår en lägre detaljeringsgrad i sändningstillstånden än vad som gäller enligt nuvarande tillstånds- och anslagsvillkor. Det finns emellertid goda skäl för regeringen att klart ange vilka förväntningar och krav som staten ställer på programföretagen då det gäller insatserna för funktionshindrade. Jämför reservation 8 (m). Moderata samlingspartiet anser i motion Kr30 att det inte är bra när statsmakterna i sändningstillstånden alltmer reglerar vad public service-företagen ska sända. Detta måste företagen i stället själva få avgöra. Staten bör endast ställa upp ramarna inom vilka public service ska agera. Regeringen räknar upp en rad prioriteringar i propositionen. Så mycket har inte reglerats tidigare och är inte heller nödvändigt att reglera, menar motionärerna. utvidgade uppdrag att en gång granska public service-verksamheten och se hur företagen uppfyller givna villkor bör utgöra en garant för att programföretagen lever upp till sina uppdrag som public service-företag (yrkande 7). Utskottet har noterat att regeringens förslag då det gäller riktlinjerna för programföretagen innebär att dessa även i fortsättningen detaljerat ska redovisa sina insatser för att öka tillgängligheten för funktionshindrade. Utskottet återkommer i ett senare avsnitt till tillgänglighetsfrågorna men vill redan nu framhålla att det är motiverat att detaljeringsgraden i det avseendet i huvudsak upprätthålls.