bet · GT01KU20d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Det står här att riksåklagaren underrättade rättschefen i Justitie- och Utrikesdepartementen om anmälan. informerades expeditions- och rättschefen i Försvarsdepartementet. Dagen efter överlämnades ärendet till internationella åklagarkammaren i . Gav tjänstemännen i några som helst indikationer på hur regeringen såg på anmälan till åklagaren i fråga? Försvarsminister : Jag vill säga att Försvarsdepartementet blev informerat om anmälan; det är korrekt. Däremot är det inte Försvarsdepartementet som kommunicerar med , så jag kan inte närmare gå in på de delarna. Det är inte mitt departement som sköter det. (): Försiggick några övriga kontakter mellan och åklagarämbetet än de som finns i den här promemorian? Försvarsminister : Det är en fråga som inte jag känner till eftersom det inte är en fråga som handläggs av Försvarsdepartementet. Ordföranden: för det! får vi faktiskt avsluta den här utfrågningen. Vi har ju ett ärende till och ligger sent . Jag tänkte föreslå försvarsministern att den inledning som försvarsministern förmodligen har får skickas direkt till utskottet så att vi direkt får börja med utfrågningen. Jag tror att det är enda chansen att klara det här. Ordet lämnas åter till och . (): Tack, herr ordförande! Bakgrunden är att har leasat ut 14 Gripen av senaste modell till . Jag vill som en bekräftelse på att min utgångspunkt är riktig fråga försvarsministern om det är korrekt att de här planen har framställts i av och helt nya överlämnats till som sedan har lämnat över dem till Försvarsmakten som i sin tur har fått betala ett antal miljarder ur sitt försvarsanslag för att därefter skicka dem till . Är det en riktig beskrivning av vad som har inträffat? Försvarsminister : Jag tror att jag nu blev lite ställd om alla detaljerna. Det är korrekt att planen har överlämnats till FMV som sedan har lämnat dem vidare till Försvarsmakten. När vi då betalar, då betalas planen. Därefter har man leasat ut dem via FMV till . Då får Försvarsmakten ersättning för de kostnader som man får i samband med den här leasingen. (): Men det är korrekt att det är myndighetens, Försvarsmaktens, anslag som de här pengarna som gick till leverantören, till att det var Försvarsmakten som betalade de pengarna, och för dem har det väl inte kommit någon kompensation? Försvarsminister : Det är ju så att vi lånefinansierar inte de här planen, utan man betalar dem. Sedan anslagsavräknas det mot Försvarsmaktens materielanslag. Om det betalas, så är det så det går till. (): Just det, och för det har det inte utgått någon ersättning, utan ersättningen till Försvarsmakten består av kostnader för utbildning och sådant som har varit i samband med affären. Man har väl inte fått betalt för de miljarder som man lade ut när man köpte planen? Försvarsminister : Nej, de räknas i stället av mot statskassan. (): Just det. Då är min fråga: Varför kunde inte leverera de här flygplanen direkt till ? Saabfabriken vill inget hellre, förmodar jag, än att framställa nya flygplan. När har gjort exportaffärer med JAS Gripen har vi till exempel till låtit köpa direkt av tillverkaren. Varför kunde man inte göra så i det här fallet? Försvarsminister : Det har varit en stark önskan från regeringen och vidimerat av att vi ska öka exportansträngningarna när det gäller samarbetet med andra länder för JAS 39 . Det har funnits klara uttalanden på den punkten, eftersom vi har konstaterat att vi har fler plan än vi behöver. Alla affärer som sker sedan med olika länder blir unika affärer. Skälet var helt enkelt att den tjeckiska staten ville ha ett avtal med . Då får man förhandla om hur man uppnår det som både regering och riksdag vill ha, nämligen ett ökat internationellt användande av planen. (): Bara så att vi är alldeles tydliga på just den här punkten: Menar försvarsministern att anslår pengar till materielanslaget för att stödja svensk export? Har ministern fått det sanktionerat av riksdag? Försvarsminister : Jag vill väldigt klart säga att har gjort tydliga uttalanden om att vi bör öka möjligheterna för export av (): Det var inte frågan. Försvarsminister : Nej, men den frågan är inte korrekt då, för i det här fallet har ingått ett avtal med där vi har leasat ut plan. För det får ersättning. De pengarna tillförs då statskassan, så vi har inte använt pengar som har anvisats för plan för att i stället göra något annat med de pengarna. Ersättningen har i stället gått in på statskassans konto. disponerar ju planen. De är leasade. Det betyder att de är plan. (): Ja, de är plan. Det här blir mer en lek med ord. Är det så att den svenska Försvarsmakten skulle kunna använda de 14 plan som står i ? Menar verkligen försvarsministern att försvaret disponerar planen? Försvarsminister : Det här är inte en lek med ord. Det är mycket allvarligt. Regeringen har redovisat för att materielanslaget också avser exportansträngningar, att kunna klara av de delarna. Mot det har inte haft någon erinran. av att det är viktigt och betydelsefullt att så sker. Därmed anser jag att om det finns en möjlighet att använda Gripen i fler länder var ett nytt land måste man mycket seriöst från svensk sida se på vilket sätt vi kan tillmötesgå det och finna en form som också är acceptabel för . Man har önskat den formen av leasing och med ett avtal med staten. (): Jag har en sista fråga, herr ordförande. Överbefälhavaren har beträffande den här affären sagt att affären med tar väsentliga resurser i anspråk utan att vår egen försvarseffekt ökar. Delar ministern den uppfattningen? Försvarsminister : Nej, jag delar inte den uppfattningen. Innan hela affären inleddes skedde ett förtydligande från Försvarsmakten om det var möjligt för försvaret att leasa ut planen och om det skulle påverka försvarsförmågan. Detta svarade Försvarsmakten nej på. Det är själva grunden för att man över huvud taget ger sig in i förhandlingarna. Regeringen har fått in ett budgetunderlag där den stora oron egentligen handlade om hela försvarsomställningen och vad den innebar av kostnader som man inte fick ut i operativ förmåga. Men om man går igenom budgetunderlaget och den beredning regeringen gjorde av budgetunderlaget kan man konstatera att de operativa mål som har anslagit för Försvarsmakten, de innehåller man. Detta redovisades för som också har godkänt det. (): Den här granskningen avser regeringens hantering av avtalet med tjeckiska staten om JAS-flygplanen. Jag tycker att vi har fått väldigt bra svar på de skriftliga frågor som vi har ställt. Med den här kompletteringen på frågor känner jag mig nöjd och avstår från ytterligare frågor. (m): Vi gör samma bedömning. Vi anser att det finns ett fullgott underlag här. (): Herr ordförande! Jag har inga frågor. (): Herr ordförande! Inga frågor från mig heller. (): Inte från mig heller, herr ordförande. (): Inga ytterligare frågor, herr ordförande. Ordföranden: det ytterligare frågor som någon vill ställa? Vi har kvar. Om inte är fallet tackar vi försvarsministern för detta. Därmed ajournerar vi oss fram till när utfrågningen med statsministern följer. Granskningsärende 22 Visst agerande av regeringen inom det internationella samarbetet mot terrorism, 38 Propositionsavlämnandet, 17 Regeringens utövande av utnämningsmakten vad gäller generaldirektörs- och ambassadörsposter, 42 Statsminister agerande vid tillsättning eller omförordnande av höga tjänster och 6 Statsminister mottagande av ett hedersdoktorat Ordföranden: återupptar sitt sammanträde. Vi hälsar statsminister välkommen och rättschefen i Statsrådsberedningen, , som är bisittare till statsministern. Utfrågningen ska pågå till . Det är fem ärenden, och på sedvanligt sätt tar vi ärendena styckevis och delt. Det första ärendet är det som handlar om regeringens samarbete i det så kallade kriget mot terrorismen, ärende 22. Som jag förstod av statsministern önskar han inte göra någon särskild inledning utan vi går direkt på frågorna. Det anmälande partiet här är och därför ger jag ordet först till . (): Herr ordförande! I den utfrågning som hade vid en tidigare granskning med dåvarande ordföranden för , numera Europarådskommissionär uttryckte han följande. Det är en viktig princip att man inte skuldbelägger en människa utan att skuld verkligen har bevisats i en process. Det är särskilt viktigt att personer i maktposition inte gör det. Här är ingen skillnad mellan behandlingen av svenska medborgare och behandlingen av utländska medborgare. Det är tvärtom så att de här personerna då menade och som hade avvisats från till riskerar att drabbas särskilt hårt om det ges intryck av att svenska regeringsrepresentanter anser att de är skyldiga. Det kan leda till att de drabbas av repressalier och det kan användas vid en framtida rättegång. Den har ju sagt att du är skyldig och du är kriminellt belastad. Delar statsministern åsikter om uttalanden från regeringen rörande icke dömda personer? Statsminister : Herr ordförande! Delvis delar jag hans uppfattning naturligtvis. Det är ett allmänt resonemang som är lätt att hålla med om. Dock fanns i det här speciella fallet omständigheter som gjorde att ansvariga STATSMINISTER 2005/06:KU20 statsråd avkrävdes en förklaring till varför man gjorde som man gjorde. Vid det tillfället refererades till vår egen myndighet, Säkerhetspolisen, som hade gjort en bedömning av dessa båda män och deras ställning som i sin tur låg till grund för regeringens beslut. Säkerhetspolisens bedömning var entydig vad gällde deras farlighet och det var någonting som vi fann anledning att redovisa när vi blev ifrågasatta för det beslut vi hade fattat. Jag tycker inte att det är särskilt konstigt. (): Om en sådan redovisning ska ske, herr ordförande, är det inte särskilt viktigt att de uppgifter som lämnas från statsråd är korrekta? Statsminister : Jo, det är viktigt, herr ordförande, att de är korrekta. I den här delen hade vi inget bättre underlag än det som vår egen myndighet hade tagit fram och som vi också naturligtvis utifrån bästa möjlighet hade kontrollerat. Det är klart att vi tyckte att vi hade, och vi tycker fortfarande att vi hade en god grund för det beslutet. (): Herr ordförande! Ser statsministern en risk med att om ett statsråd eller statsministern själv sprider misstankar, om de än kommer från aldrig så kompetenta myndigheter, påverkar dessa rättsprocesser i andra länder, speciellt i länder som kanske inte ställer samma krav på en fullgod rättsprocess som vi ställer i ? Statsminister : I frågeställningen ligger en beskrivning, herr ordförande, av vårt problem, nämligen att det finns de som antar att den rättsprocess som skulle komma att bedrivas i inte skulle vara tillfredsställande. Att lämna ut människor vid ett sådant tillfälle kräver ju att man har en särskild grund för att göra det. Det gjorde att vi tyckte att vi mot bakgrund av den debatt som då fördes ville redovisa skälen. Det finns fullt med målkonflikter i den frågan. Vi har också nästa diskussion som ju handlar om de garantier som kunde utverkas mot tortyr och genomförande av dödsstraff. Det är egentligen samma typ av resonemang. Vi fann, mot bakgrund av den allmänna debatt som bröt ut, det nödvändigt att redovisa regeringens motiv för att fatta det beslut som vi gjorde. För det hade vi en kompetent myndighet som hade ett mycket gott underlag för ett entydigt råd till regeringen. (): Herr ordförande! I någon del förstår jag dock av de handlingar som har tagit del av att regeringens representanter, eller kanske rentav statsministern, i de här sammanhangen har uttalat sig något felaktigt om en av männen blivit friad eller inte i . Är det inte särskilt viktigt när man handhar just ett så här känsligt ärende, som berör personers direkta ställning i ett land där rättssäkerhetsgarantierna inte, för att uttrycka sig milt, är de bästa, att man har fullgod information innan man uttalar sig? Statsminister : Herr ordförande! Man ska naturligtvis alltid vara noggrann med sina formuleringar. I det här fallet begick jag ett misstag i den meningen att jag sade att en person hade blivit frikänd. 2005/06:KU20 BILAGA B6 STATSMINISTER var det att personen inte hade blivit åtalad när han väl kom tillbaka till . Det var den nyansen som jag inte riktigt klarade av att utforma. I övrigt känns jag inte vid någon felaktighet. (): Finns det en risk, herr ordförande, för att de uttalanden som regeringen har gjort kan tolkas som att vi godtar den typ av rättegångar som den ena av de här männen har blivit utsatt för i ? Statsminister : Vi är inte anhängare av militärdomstolar. Det är ingenting som vi tycker ingår i en process av det här slaget. Men det är den egyptiska metoden. Vi fick våra garantier vad gällde tortyr och dödsstraff. Mot bakgrund av den information vi hade om männens farlighet, baserad på Säkerhetspolisens bedömning, var det det beslutet vi fattade. (): Herr ordförande! Om inte godtar den typ av militärdomstolar som man använder i , är det då rimligt att hänvisa till utslag i de domstolarna när man kommenterar männens eventuella farlighet? Statsminister : Herr ordförande! I det fall som nämndes ställdes personen i fråga över huvud taget inte inför den domstolen. Han åtalades inte. I det andra fallet har vi inte fört någon diskussion. Ordföranden: Det får bli en sista fråga, vi har mycket knappt om tid. (): Herr ordförande! Den andra delen i den här anmälan rör den kritik som riktats mot regeringen såväl av som av rörande den garanti som utfärdades innan avvisningarna av Agiza och El Zary. Den kritiken byggde på att den garanti som då fanns inte borde ha godtagits. Därför är det intressant att se hur nu arbetar med frågorna om diplomatiska försäkringar eller garantier i internationella sammanhang. När tog initiativ till den grupp inom som skulle diskutera garantier, gjorde man då någon analys av risken att detta skulle ses som att ville ändra den ordning som till exempel slog fast att de här avvisningarna inte var korrekta? Statsminister : Herr ordförande! Det initiativ som åberopas togs med de bästa avsikter i ett läge då länder var splittrade i frågan. Vissa ville gå vidare och utveckla diplomatiska garantier. Andra var bestämda motståndare till det. Vi är i allra högsta grad tveksamma. Vi tog ett initiativ för att se om det var möjligt att hitta en gemensam linje. En sådan linje tycks inte vara möjlig att finna, och arbetet i är enligt de informationer jag har fått nedlagt. (): Jag är nöjd, tack. Ordföranden: Jag har en fråga som gäller kriget mot terrorismen. Ingen stat, ingen främmande makt får vidta några juridiska åtgärder på svensk mark utan ett godkännande från svenska myndigheter och . Är det någon myndighet, någon svensk person i officiell ställning, som har varit STATSMINISTER 2005/06:KU20 involverad i någon aktivitet som inte har varit förenlig med svensk lag när det gäller just kriget mot terrorismen? Det är ju det frågan gäller. Statsminister : Det är en väldigt vid fråga. Men om du frågar om jag känner till någonting (Ordföranden: Det var kanske det jag borde ha sagt.) är svaret nej. Det gör jag inte. Men jag kan inte utesluta att någon i bästa välmening någonstans har varit väldigt aktiv. Men jag känner inte till det. Ordföranden: Ej heller regeringen känner till det? Statsminister : Nej, jag har ingen sådan information. Jag kan inte svara annat än nej på den frågan. (): Jag vill börja med att ta upp det rapportutkast som min partikamrat i , , har lagt fram när det gäller behandlingen av terrorismen och som kommer att behandlas av , där jag är ledamot, . Det intryck jag får av den här rapporten är att både och har varit så att säga mycket tuffare i sitt agerande mot CIA än har varit. Jag vet inte om jag har missuppfattat detta, men jag får intrycket när jag läser rapporten att man har tagit mer aktiva, direkta kontakter med CIA än vad har gjort. Jag vill höra om statsministern anser att det är rätt uppfattat. Sedan undrar jag också om statsministern har tagit upp de här frågorna över huvud taget med sina nordiska statsrådskolleger. Statsminister : Herr ordförande! åberopar de så kallade CIA-flygningarna. Är det de som avses? Jag kan inte direkt säga att vi skulle ha agerat på ett annorlunda sätt än eller . Det skulle förvåna mig utomordentligt mycket om vi har gjort det. Vi har genomfört de undersökningar som bland annat har velat att vi ska genomföra och också i det sammanhanget av fått ett erkännande för att vi har gjort det vi ska göra. Vi gjorde det inte bara därför att ville ha den genomgången utan därför att vi själva tyckte att det var angeläget att försöka klara ut vad som hade skett. Det visade sig då att när man gick igenom rörelserna i luften hade 19 000 luftrörelser med amerikanska plan inträffat på svenska flygplatser mellan och . Däribland finns de två speciellt identifierade amerikanska plan som har åberopats i sammanhangen. Vad de har transporterat vet vi inte. Vi har tagit upp detta med amerikanska regeringsföreträdare, såväl diplomater som politiker jag tror också med säkerhetstjänsten. Vi har framfört att vi har ett önskemål om att få detta klarlagt. Vi har inte fått särskilt mycket till svar, annat än det som har redovisats officiellt i medier. Vi har försökt att gå till botten med detta, och vi har agerat på sådant sätt att jag inte tycker att vi på något sätt behöver skämmas för vår redovisning. (): Några kontakter med de andra nordiska statsministrarna i frågorna har inte förekommit? 2005/06:KU20 BILAGA B6 STATSMINISTER Då vill jag fråga inför behandlingen av Statsminister : Det är sant. Vi har inte diskuterat det på den nivån alls. (): Då vill jag fråga inför de diskussioner som kommer att föras i , förhoppningsvis , när rapport kommer. I vilken utsträckning kan jag försvara det svenska agerandet i frågan, enligt statsministerns uppfattning? Statsminister : Herr ordförande! Jag tycker att med högburet huvud och frimodig blick ska försvara det svenska agerandet. ska man vara medveten om att vi lever i då inte ens en svensk regering kan kontrollera luftfartygens rörelser i det som är internationellt utrymme. Det är en helt naturlig del i vårt moderna liv att vårt land utnyttjas av och till för mellanlandningar av olika luftfartyg. Så görs i alla länder. Det kommer att fortsätta, och det kommer att öka. Vi vill inte att de för last som är av sådant slag att det bryter mot exempelvis regler om mänskliga rättigheter. Det är sådant som vi har frågat om. Men vi har inte fått andra svar än att vi fortfarande vet ungefär lika mycket nu som vi visste när vi började granskningen . Jag står gärna till förfogande för inför diskussioner. Jag tycker att vi tar det som en gemensam uppgift. Det finns ingen som helst anledning att vara defensiv på den punkten. (): Jag har inga frågor. (): Jag har en fråga. Om svaret händelsevis skulle finnas i det skriftliga materialet ber jag om ursäkt för att jag ställer en överflödig fråga. Apropå de påstådda CIA-flygningarna: Har regeringen efter diskussionen och frågorna från med mera vidtagit eller utrett några ytterligare åtgärder för att, så långt det låter sig göras, garantera att svenskt luftrum och svenska flygplatser inte utnyttjas till exempel av CIA för den typen av folkrättsstridiga transporter eller annat? Statsminister : Herr ordförande! Jag tror inte att vi har vidtagit några ytterligare åtgärder i form av regleringar av olika slag. Det här bygger trots allt på att de stater som utnyttjar möjligheten att röra sig fritt internationellt med luftfartyg också följer de konventioner som finns. Skulle de inte göra det är det väl ganska poänglöst att addera nya regelverk eftersom de gamla inte följs. Vi har inte, såvitt jag vet, rättschefen kan rätta mig, fattat något beslut som ytterligare stärker regelverket sedan detta inträffade. Nej, det har vi inte gjort. Vi vill veta. (): Det är två frågor. I ett tidigare svar till ordföranden sade statsministern att regeringen inte känner till om det har skett något agerande som strider mot vad som är tillåtet i den delen i . Har regeringen sökt klarhet i den frågan eller har man nöjt sig med att aldrig ställa frågan? STATSMINISTER 2005/06:KU20 Den andra frågan rör tillstånd att driva statsluftfart till och från . Det finns ett generellt tillstånd utfärdat i taget. Det har bland annat gällt för förenta stater. Ska jag tolka det som att regeringen aldrig har övervägt att se över den frågan, i dialogen i de 15 samtalen med , om att få säkerhet i vad som har hänt i de så kallade flygningarna i ? Har man försökt att få till nya regelverk i den delen, det vill säga att tillståndet ska förnyas ? Har man använt det som ett sätt att försöka få att säkerställa att man inte vidtar åtgärder i såsom det skulle kunna ha gjorts de tidigare åren när det gäller flygningarna? Statsminister : Först gällde det frågan om att vinna klarhet: Har någon i eller inom statliga myndigheter agerat på egen hand på ett sådant sätt att man i strävan att bekämpa terrorism kommer i strid med svenska författningar? Det är en naturlig kontrollåtgärd i varje myndighet att se till att man följer regler och förordningar. Jag har inte sett anledning att från min eller Statsrådsberedningens sida gå ut till våra departement eller myndigheter och ställa frågan direkt eftersom jag inte upplever att den är relevant. Det är min bedömning. Jag hoppas att jag inte har fel där. Sedan var det den andra frågan. Den gällde om man ska ta till det ganska våldsamma instrumentet att säga till att vi inte förlänger avtalet om de inte redovisar exakt vad dessa flygplan har innehållit. Vi vet först och främst inte om flygplanen är statligt sanktionerade. Det kan också vara privata transporter misstänker jag. Jag tror inte att det på något sätt skulle föra saken framåt. Vi har nog av dem som hotar med att stänga världen så fort vi får en politisk konflikt, än att också skulle sälla sig till den skaran. Jag ser ingen som helst anledning att använda det instrumentet. Jag tror inte på den metoden. (): Herr ordförande! Tack, statsministern, för de svar vi har fått. En avslutande fråga rör de åsikter och den kritik som framfördes av FN:s särskilde rapportör mot tortyr, , när han var i . Därigenom efterföljer den kritik som har framförts av mot tortyr efter avvisningarna av Agiza och El Zary. uttryckte tydligt att han ansåg att skulle utge ersättning till Agiza och El Zary och verka för att båda får återvända till . Han hänförde sig till artikel 14 i FN:s konvention mot tortyr, som föreskriver bland annat att konventionsstaterna i sina respektive rättssystem ska säkerställa att offret för en tortyrhandling erhåller upprättelse och en verkställbar rätt till en rimlig och adekvat gottgörelse. Som svar på detta skriver regeringen i en fråga från att den bestämmelsen riktar sig mot den stat som förövat tortyrhandlingen. Då ska det förstås att man inte bör ta mer fasta på kritiken från FN:s tortyrrapportör. Även om bestämmelsen formellt sett enbart riktar sig mot den stat som vidtagit tortyrhandlingen är avvisningen till den staten också ett deltagande i det som eventuellt har hänt dessa män. Jag vill be statsministern något ut- 2005/06:KU20 BILAGA B6 STATSMINISTER veckla sin syn på den kritik som har framförts av FN:s särskilde rapportör mot tortyr. Statsminister : Herr ordförande! Jag tycker nog att han i stället borde ge oss stöd när vi kräver att ska göra en genomgång baserad på internationellt deltagande i hur dessa män har hanterats och behandlats. Det är precis som säger, nämligen att de eventuellt har utsatts för något. Att med detta som saklig grund, detta eventuella resonemang, vända sig till en annan stat och säga att männen eventuellt har utsatts för ett övergrepp och att ett skadestånd ska betalas ut är för tunt som grund för ett agerande. Det kan inte en regering utgå från. (): Jag vill knyta an till nämnde . Det gäller de diplomatiska förbindelserna. Det framgår av en promemoria från UD att det är regeringens uppfattning att diplomatiska garantier kan komma i fråga i undantagsfall. har, precis som statsministern har sagt, frågan lagts ned i .