bet · GT01SkU16 · 2006-02-21 00:00:00 — Utskottet vill erinra om att skatteavtalet innehåller en överenskommelse om att och skall inleda diskussioner för att överväga införande av nya bestämmelser eller ändring av bestämmelserna i avtalet eller ta initiativ till ändringar av det nordiska skatteavtalet om det skulle visa sig föreligga skattemässiga hinder för den fortsatta integrationen i . Om reglerna för bemanningsföretagen visar sig vara till hinder för den fortsatta integrationen blir det alltså tillfälle att återkomma till frågan i de fortsatta diskussionerna med . Utskottet utgår från att regeringen fortlöpande följer denna fråga och vid behov tar upp den till diskussion med . Någon anledning till ett tillkännagivande till regeringen finns inte enligt utskottets mening. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av inkomstbeskattningen. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk201, 2005/06:Sk202, 2005/06:Sk298 yrkande 1, 2005/06:Sk364, 2005/06:Sk468, 2005/06:Sk474, 2005/06:Sk496 yrkande 1, 2005/06:Kr255 yrkande 5, 2005/06:N302 yrkande 2 och 2005/06:A246 yrkandena 2 och 4 samt avslår motionerna 2005/06:Sk422, 2005/06:Sk455 yrkandena 2 och 4, 2005/06:Sk483, 2005/06:Sk496 yrkande 7, 2005/06:U290 yrkande 15, 2005/06:Sf390 yrkande 3, 2005/06:Sf429 yrkande 2, 2005/06:Kr382 yrkande 29 och 2005/06:N474 yrkande 12. Det svenska skattesystemet behöver reformeras så att det lönar sig att arbeta, att spara, att förkovra och utbilda sig, att ta risker, att våga bli företagare. Ett nytt skattesystem bör vidare utformas så att individers och familjers självbestämmande sätts i centrum. En viktig orsak till att många i inte befinner sig i arbete är den höga skattebelastningen för låg- och medelinkomsttagare. Skattesystemets utformning har givetvis också stor betydelse för hur väl ekonomin fungerar i stort. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete anser vi inom att ett särskilt jobbavdrag skall införas. Avdraget skall komma alla som har förvärvsinkomst till del, även pensionärer och studenter som jobbar extra. Avdraget skall medges vid den kommunala inkomstbeskattningen. Det startar med och stiger sedan av överskjutande belopp i inkomstskiktet . Från stannar avdraget vid . I ett andra steg skall avdraget utvidgas till högre inkomstskikt. För personer med låga inkomster innebär jobbavdraget att skatten slopas helt. Därutöver sänks skatten påtagligt i övriga inkomstlägen. Låg- och medelinkomsttagare som arbetar deltid, dvs. oftast kvinnor, får betydande skattesänkningar. Vårt förslag kommer sålunda att göra det lättare att leva på eget arbete, och därmed blir det också lönsamt att gå från fulltidsfrånvaro till deltidsarbete. Det är också viktigt att inkomstskattereformen gör det mer lönsamt för dem som har ett arbete att utöka sin arbetstid. Detta gäller inte minst många deltidsarbetande akademiker, oftast kvinnor, samt anställda med övertidsersättning. Vi menar att det är rimligt att anta att sänkta marginalskatter kommer att stimulera till ett ökat arbetsutbud även inom dessa grupper. I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder som att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. För att kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs att kunskapsinnehållet i vår produktion fortsätter att stiga. Detta kräver välutbildad arbetskraft. Avkastningen på extra ansträngningar, utbildning och förkovran måste därför stärkas. Den s.k. värnskatten, som kan ses som en straffskatt på utbildning, torde därför vara skadlig för tillväxten. Vår ambition är att värnskatten skall avvecklas. För personer bör ett samlat grepp tas på regelverket för att ge dem bättre ekonomiska villkor och locka fler att stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi är övertygade om att de åtgärder vi förordar kommer att stimulera till ökad sysselsättning och tillväxt, och därmed förstärks också de offentliga finanserna. Vad vi nu anfört om inriktningen av inkomstbeskattningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skatteskala, grundavdrag m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk455 yrkandena 2 och 4 samt avslår motionerna 2005/06:Sk201, 2005/06:Sk202, 2005/06:Sk298 yrkande 1, 2005/06:Sk364, 2005/06:Sk422, 2005/06:Sk468, 2005/06:Sk474, 2005/06:Sk483, 2005/06:Sk496 yrkandena 1 och 7, 2005/06:U290 yrkande 15, 2005/06:Sf390 yrkande 3, 2005/06:Sf429 yrkande 2, 2005/06:Kr255 yrkande 5, 2005/06:Kr382 yrkande 29, 2005/06:N302 yrkande 2, 2005/06:N474 yrkande 12 och 2005/06:A246 yrkandena 2 och 4. ekonomi påverkas alltmer av en fortgående internationalisering. De ekonomiska aktiviteterna över gränserna ökar. Dessa faktorer påverkar underlaget för de enskilda skatterna - skattebaserna. Den ökade internationaliseringen bidrar också till att olika länders förutsättningar, exempelvis skattenivåer, jämförs i högre utsträckning . Olikheter i skatteuttag kan avspegla olika ambitionsnivåer i välfärdsåtaganden mellan länder. Det kan också vara ett uttryck för att en förmån i ett land kan hanteras som en skattereduktion medan den i ett annat land kan vara en skattepliktig ersättning. Det senare är vanligt bl.a. i . Vi vill bygga vidare på den modell som valt för att organisera och finansiera den generella välfärden. Målsättningen är att hitta varaktig finansiering för en tryggad och utbyggd välfärd. Dagens inkomstskattesystem utgår till stora delar från skattereformen . Under hand har dock förändringar och tillägg gjorts. Det handlar t.ex. om den s.k. LO-puckeln där grundavdraget är högre vid vissa inkomster, för att sedan trappas ned. Dessutom infördes allmänna egenavgifter (numera allmänna pensionsavgifter) som är avdragsgilla. kompenseras löntagarna fullt ut för den allmänna pensionsavgiften. Under de år statens ekonomi sanerades infördes en värnskatt, vilket innebar att den statliga skatten på förvärvsinkomster uppgick till . finns två nivåer för uttag av statlig skatt, respektive . Majoriteten av inkomsttagarna betalar enbart kommunalskatt, betalar dessutom statlig inkomstskatt. Jag menar att det finns möjlighet att öka andelen som betalar statlig inkomstskatt. I likhet med vad som anförs i motion anser jag att det är nödvändigt att ta fram en modell för beräkning av inkomstskatt som har en klar fördelningspolitisk profil i samband med den översyn av skattesystemet som planeras. I en sådan översyn bör utformningen av dagens LO-puckel ifrågasättas, dels för att den inte gynnar de inkomstgrupper som avsågs från början, dels för att den i kombination med andra regler kan bidra till marginaleffekter. Ett alternativ är att göra vissa förändringar i grundavdraget som grundavdrag inte medges vid den statliga inkomsttaxeringen. Vidare anser jag att skatternas betydelse för att utjämna ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män måste beaktas i den kommande översynen av skattesystemet. Vad som anförts om en översyn av inkomstskattesystemet bör som sin mening ge regeringen till känna. Förmånstagare till pensionsförsäkring, punkt 3 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utvidgning av förmånstagarkretsen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk238, 2005/06:Sk337 och 2005/06:Sk438. I inkomstskattelagen finns bestämmelser som reglerar vilka som får komma i fråga som förmånstagare till en pensionsförsäkring. Reglerna gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar. är det make, maka, sambo och barn samt makes eller sambos barn. Uteslutna är således barnbarn, syskon, syskonbarn m.fl. Nuvarande regler innebär således en kraftig inskränkning av vissa medborgares frihet. Exempelvis kan ensamstående utan barn inte sätta in någon förmånstagare, vilket med tanke på att det rör sig som ett privat sparande är helt orimligt. Dessutom kan reglerna innebära att försäkringstagaren får låta pengarna gå vidare till sambos barn, men inte till egna barnbarn eller till syskonbarn om det egna barnet avlidit. En ytterligare orimlig konsekvens är att pengarna försvinner in i försäkringskollektivet i de fall godkända förmånstagare saknas. Reglerna är också inkonsekventa eftersom försäkringstagaren inom ramen för IPS kan testamentera det sparade kapitalet utan begränsningar. I konsekvens härmed bör samtliga begränsningar för övriga pensionsförsäkringar också tas bort. Vår bestämda uppfattning är att staten inte skall ha synpunkter på vem som skall vara förmånstagare utan detta skall, utan inskränkningar, vara upp till försäkringstagaren. Begränsningen av förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar vars premie är avdragsgill bör därför tas bort. Utländska nyckelpersoner, punkt 4 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utvärdering av beslutet om skattelättnader för utländska nyckelpersoner. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk317 och avslår motion 2005/06:Sk313. Skattelättnaden för utländska nyckelpersoner innebär att dessa på vissa villkor och efter beslut av kan få av lönen undantagen från beskattning och vissa ytterligare lättnader. För att bestämmelserna skall bli tillämpliga krävs specialistkompetens eller att det är fråga om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med en sådan inriktning eller på en sådan kompetensnivå att det finns betydande svårigheter att rekrytera personer inom landet. Det har visat sig att fått betydligt fler ansökningar än vad som förutspåddes då bestämmelserna infördes. Detta har lett till att många ansökningar lagts på hög, vilket innebär rättsosäkerhet för både den sökande och dennes arbetsgivare. Från sida påpekade vi redan då beslutet fattades i att det kan uppstå gränsdragnings- och avvägningsproblem. Vi såg två skäl till detta, dels de avsteg från kravet på likformighet i inkomstbeskattningen som förslaget innebär, dels de ibland svåra bedömningar som måste göras av vilka som tillhör personkretsen. Jag vidhåller min tidigare uppfattning att tillämpningen av reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör utvärderas. Förmån av fri bil, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att tjänstebilar försedda med alkolås inte skall åsättas ett högre förmånsvärde än tjänstebilar som saknar sådan extrautrustning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk222, 2005/06:Sk241, 2005/06:Sk410 och 2005/06:Sk499 samt avslår motionerna 2005/06:Sk249, 2005/06:Sk476 och 2005/06:Sk514. dör omkring 150 personer i alkoholrelaterade trafikolyckor. Därtill kommer ett stort antal skadade. Allt måste göras för få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. Vi menar att ett steg i den riktningen är att förse fordon med alkolås. Många företag vill också sätta in alkolås i tjänstebilar de tillhandahåller sin anställda. En sådan åtgärd borde självfallet uppmuntras i stället för att beläggas med pålagor i form av höjd förmånsbeskattning. Nuvarande regler är också inkonsekventa eftersom utrustning som betingas av sjukdom eller handikapp inte påverkar en bils förmånsvärde. Detta synsätt bör även omfatta sjukdomen alkoholism. Mot bakgrund av det anförda anser vi att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skall återkomma med förslag som innebär att anställda som har alkolås monterade i sina tjänstebilar inte skall förmånsbeskattas för denna trafiksäkerhetsåtgärd. Personalvårdsförmåner, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattefria personalvårdsförmåner, däribland kulturcheckar. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr414 yrkande 9, 2005/06:Kr415 yrkande 8 och 2005/06:Kr418 yrkande 9, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk246 och 2005/06:Kr334 yrkande 22 och avslår motionerna 2005/06:Sk277, 2005/06:Sk320, 2005/06:Sk339, 2005/06:Sk355, 2005/06:Sk415 yrkande 1, 2005/06:So430 yrkande 4, 2005/06:T330 yrkande 3 och 2005/06:T612 yrkande 8. Jag anser i likhet med motionärerna bakom motion Kr414 (kd) att personalvårdsförmåner under en viss beloppsgräns skall vara skattefria. Om det sammanlagda värdet av de gåvor eller förmåner som erhållits från samma arbetsgivare understiger detta värde skall det inte tas upp till beskattning. Detta skulle, menar jag, vara värdefullt inte minst för många ideella organisationer som på ett symboliskt sätt vill belöna sina medarbetare som i övrigt arbetar utan ersättning. Vidare bör, som anförs i motionerna Kr415 (kd) och Kr418 (kd), kulturcheckar kunna användas som en skattebefriad löneförmån från arbetsgivaren till löntagaren. Kulturchecken skall vara undantagen från skatt och sociala avgifter på samma sätt som när företag subventionerar motionsaktiviteter för personalen. Kulturchecken skall kunna användas för inköp av biljetter till t.ex. teaterföreställningar, konserter, museibesök m.m. Därmed skulle fler människor få möjlighet att ta del av olika kulturupplevelser, vilket bevisligen har positiva effekter på hälsan. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. Personalvårdsförmåner, punkt 6 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skattefria kulturcheckar. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr334 yrkande 22, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk246, 2005/06:Kr415 yrkande 8 och 2005/06:Kr418 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:Sk277, 2005/06:Sk320, 2005/06:Sk339, 2005/06:Sk355, 2005/06:Sk415 yrkande 1, 2005/06:So430 yrkande 4, 2005/06:Kr414 yrkande 9, 2005/06:T330 yrkande 3 och 2005/06:T612 yrkande 8. Kulturella upplevelser och aktiviteter bör enligt min mening jämställas med annan friskvård och sålunda utgöra en skattefri personalvårdsförmån om de erbjuds av arbetsgivaren. Det råder ingen tvekan om att kultur i olika former har en positiv effekt på folkhälsan. Ett sådant system finns för övrigt redan i där en arbetsgivare kan dela ut s.k. kulturcheckar till sina anställda. Kulturcheckarna kan användas för att gå på konsert, teater eller liknande evenemang. Jag anser i likhet med motionären bakom motion Kr334 (c) att ett liknande system bör införas i . Det sagda innebär att jag tillstyrker motionsyrkandet. Reseavdrag, punkt 8 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om höjt reseavdrag. Därmed bifaller motion 2005/06:T497 yrkande 21, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk373, 2005/06:Sk448, 2005/06:Sk498, 2005/06:MJ441 yrkande 8 och 2005/06:N243 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:Sk220 yrkande 3, 2005/06:Sk242 yrkande 3, 2005/06:Sk415 yrkande 2, 2005/06:Sk477 och 2005/06:T329 yrkande 6. Resekostnaderna utgör inte sällan en betydande kostnad för intäkternas förvärvande. För att gynna rörligheten på arbetsmarknaden och möjligheterna att arbeta och verka i hela landet anser vi att reseavdraget bör höjas till per mil . Vi föreslår att med anledning av bl.a. motion T497 yrkande 21 (m) riktar ett tillkännagivande till regeringen härom. Reseavdrag, punkt 8 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om höjt reseavdrag. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk373, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk448, 2005/06:Sk498, 2005/06:T497 yrkande 21, 2005/06:MJ441 yrkande 8 och 2005/06:N243 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:Sk220 yrkande 3, 2005/06:Sk242 yrkande 3, 2005/06:Sk415 yrkande 2, 2005/06:Sk477 och 2005/06:T329 yrkande 6. Reseavdraget är särskilt viktigt i områden där kollektivtrafiken är dåligt utbyggd. För många människor boende i sådana områden är bilen en förutsättning för att klara av vardagslivet. För att kompensera för de ökade resekostnader som är resultatet av stigande bränslepriser anser jag att reseavdraget för resor till och från arbetet måste höjas. Även resor till och från barnomsorg bör kunna inkluderas i reseavdraget. Detta bör med anledning av motion Sk373 (c) som sin mening ge regeringen till känna. Frilansande konstnärer, punkt 9 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beskattningen av kostnadsersättningar till frilansande konstnärer. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk469, 2005/06:Kr252 yrkande 11, 2005/06:Kr382 yrkande 26 och 2005/06:Kr417 yrkande 9. Sedan saken prövats i skattedomstolarna gäller den ordningen att bostaden i normalfallen utgör tjänsteställe för turnerande artister och musiker m.fl. Sådana frilansande artister och musiker har normalt inte någon arbetsgivare som sänder ut dem på tjänsteresa. De engageras för varje enskilt uppträdande och har följaktligen sitt tjänsteställe förlagt till spelplatsen. För teatrarnas del innebär detta bl.a. att de måste betala skatt och sociala avgifter för fri bostad och fria resor och traktamenten i samband med engagemang och uppträdanden. Vidare måste den engagerade frilansaren lägga ned mycket arbete på yrkanden om avdrag för dubbel bosättning och avdrag för kostnadsersättningar i samband med engagemang på annan ort än hemorten. Som framhålls i bl.a. motion Kr417 är det ett stort problem för kulturinstitutionerna, och då särskilt de regionala kulturinstitutionerna, att de tvingas betala skatt och sociala avgifter på traktamenten, resekostnadsersättningar och tillfälligt logi som betalas ut till inhyrda artister. För artisterna själva innebär reglerna en mängd onödigt krångel. Samma regler bör gälla för kulturinstitutionerna som för företag inom t.ex. byggbranschen som slipper betala avgifter o.d. på ersättningar till byggnadsarbetare som utför arbete på annan ort än bostadsorten. Vi förordar att med anledning av de nu behandlade motionerna och motionsyrkandena riktar ett tillkännagivande härom till regeringen. Gåvor och bidrag till ideella ändamål, punkt 10 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi317 yrkande 15, 2005/06:Sk287, 2005/06:Sk322 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Sk324, 2005/06:Sk334, 2005/06:Sk434, 2005/06:Sk480, 2005/06:Sk482, 2005/06:Sk497 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk526 yrkande 1, 2005/06:U336 yrkande 24, 2005/06:Sf331 yrkande 14, 2005/06:So427 yrkande 2, 2005/06:So642 yrkande 10, 2005/06:Kr255 yrkande 10, 2005/06:Kr414 yrkande 4 och 2005/06:MJ532 yrkande 5. Det ligger i allas intresse att stöd ges i olika former till den ideella sektorn som arbetar frivilligt för vårt gemensamma bästa. Det frivilliga engagemanget i föreningslivet är en omistlig del av samhällsgemenskapen som skapar trygghet och välfärd för många som annars skulle hamna i utanförskap. Den frivilliga hjälpverksamheten i ideella föreningars regi till välgörande ändamål och andra ädla syften bidrar också till att lindra nöd och elände på många håll där de offentliga insatserna inte räcker till. För många människor består det sociala engagemanget i regelbundet eller punktvis ekonomiskt stöd till hjälpverksamhet i olika former. De frivilliga insamlingarna uppgår till betydande belopp, men vi tror att givandet i ändå skulle kunna öka betydligt. I andra länder där det finns gynnsammare skatteregler är givandet betydligt mer omfattande. Ett ökat givande skulle också stärka de frivilliga organisationerna och deras möjligheter att växa i omfattning som verksamheten inte blir lika beroende av politiska beslut. (), som också utfärdar de s.k. 90-kontona, ser till att insamlingsorganisationernas syften är för humanitära, välgörande och kulturella ändamål. Man kontrollerar också att insamlingar inte belastas med oskäliga kostnader och att de använder sig av sunda marknadsföringsmetoder. Man kan således utgå från att organisationerna blir mer och mer effektiva i att använda de mottagna gåvorna ändamålsenligt. Det skulle vara en uppmuntran för ideella verksamheter om man i vårt land införde avdragsrätt för gåvor och donationer. är ett av de få länder där enskilda och juridiska personer som ger humanitära bidrag till olika hjälporganisationer inte beviljas avdrag för dessa i sin deklaration. Inom resten av EU finns det möjlighet att göra skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer. Det ser olika ut i de olika länderna, men borde det vara hög tid för att införa detta skatteavdrag. Vi anser därför att det svenska skattesystemet måste ge betydligt bättre möjligheter för företag och enskilda medborgare att stödja ideella organisationer. En relativt problemfri åtgärd skulle vara att införa avdragsrätt för gåvor till dessa. Avdragsrätten bör även omfatta dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder, t.ex. skogsplantering i utsatta områden i utvecklingsländer. Denna typ av uppmuntran för miljönyttiga åtgärder skulle tydligt peka ut att individens handlingar för ett bättre klimat har betydelse och uppmuntras av samhället. Regeringen bör låta utreda möjligheterna att införa skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer och välgörande ändamål i enlighet med det anförda. Vi anser att detta bör ges regeringen till känna. Gåvor och bidrag till ideella ändamål, punkt 10 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Fi317 yrkande 15 och 2005/06:U336 yrkande 24 och avslår motionerna 2005/06:Sk287, 2005/06:Sk322 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Sk324, 2005/06:Sk334, 2005/06:Sk434, 2005/06:Sk480, 2005/06:Sk482, 2005/06:Sk497 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk526 yrkande 1, 2005/06:Sf331 yrkande 14, 2005/06:So427 yrkande 2, 2005/06:So642 yrkande 10, 2005/06:Kr255 yrkande 10, 2005/06:Kr414 yrkande 4 och 2005/06:MJ532 yrkande 5. Den frivilliga internationella biståndsverksamheten betyder mycket. Först och främst är den viktig för att den ofta kan bedrivas närmare folket i mottagarlandet än vad statlig biståndsverksamhet kan komma. I vissa fall är frivilliga hjälparbetare den enda vägen att förmedla utländskt bistånd. Dessa människor drivs av ett starkt ideellt engagemang och åstadkommer ofta stora resultat med förhållandevis små resurser. Den frivilliga hjälpen är också viktig för att förankra den internationella solidariteten hos det svenska folket. Fadderbarnsverksamhet, Röda Korset, Amnesty, och är exempel på verksamheter och organisationer som inte bara gör fantastiska insatser i fjärran länder utan också för in tredje världen i vår svenska vardagsverksamhet. skänker svenska folket i storleksordningen en och till internationell hjälpverksamhet. Det finns goda skäl att ytterligare stimulera ett frivilligt resursflöde från till behövande människor på andra kontinenter.