bet · GT01KrU7 · 2006-02-16 00:00:00 — Regionala och kommunala nämnder och beslutande församlingar har självklart bäst kännedom om de varierande förutsättningar som gäller i de egna regionerna och kommunerna. De avgör också själva vilka satsningar som de vill göra på kulturområdet. Endast på biblioteksområdet finns det nationella föreskrifter som innebär att det ska finnas ett länsbibliotek i varje län och att varje kommun ska ha ett folkbibliotek (bibliotekslagen 1996:1596). På den nationella nivån hanteras uppgifter av övergripande natur som bör åvila den nationella kulturmyndigheten. är den centrala instans som har överblick över de varierande förutsättningar, behov och önskemål inom kulturområdet som finns i hela landet. Den främsta övergripande uppgiften för är att rådet ska medverka till att förverkliga de nationella kulturpolitiska målen. Som ett led i detta arbete samverkar med andra myndigheter, kommuner och landsting. är även samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen. ger också i budgetunderlag och omvärldsanalyser till regering och riksdag underlag till beslut samt förslag till vilka områden som bör prioriteras vid fördelningen av de statliga stöden till ansvarsområde. Mot den angivna bakgrunden finns det goda skäl till att även har ansvar för exempelvis fördelningen av statsbidrag till regionala och lokala institutioner. Den pågående försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning har nämnts i inledningen till detta avsnitt. Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat delar av försöksverksamheten i och (Rapport från Statskontoret 2004:32). Inom ramen för försöksverksamheten har ansvaret för fördelningen av driftsbidrag till regionala kulturinstitutioner förts över till (s.k. kulturpåse). , som inte omfattas av försöksverksamheten på kulturområdet, har i stället haft en överenskommelse med om att de båda parterna gemensamt skulle utveckla ett samarbete för att realisera de kulturpolitiska målen och regionens kulturpolitiska strategi. Statskontorets slutsatser återges här något förkortat. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att självstyrelseförsöket på kulturområdet i är begränsat. Dels omfattar försöket bara en del av de totala statsbidragen inom kulturområdet, dels är regleringen konstruerad på ett sådant sätt att det är svårt att genomföra övergripande förändringar. Detta på grund av motfinansieringskravens utformning samt att det är regeringen som anger vilka institutioner på regional nivå som är berättigade till statsbidrag. Vi kan konstatera att utformningen av regleringen för och bär flera likheter. I båda fallen är det regeringen som anger vilka institutioner som är statsbidragsberättigare och i båda fallen finns samma krav på motfinansiering. I går statsbidragen till självstyrelseorganet som därefter beslutar om fördelning för länets kulturinstitutioner. I går statsbidraget direkt till de i regleringsbreven utpekade institutionerna, utan att har möjlighet att påverka fördelningen mellan dessa. Utvärderingen visar att inte utnyttjat möjligheten att genomföra några större omfördelningar inom kulturpåsen. När det gäller relationen och dialogen med så har de båda självstyrelseorganen valt olika strategier. Vilka resultat dessa gett upphov till är dock svårt att uttala sig om. Vår samlade bedömning är att aktörerna i lyckats bättre än aktörerna i i arbetet med att systematiskt genomföra rationaliseringar och ompröva i verksamhet, vilket vi tolkar som regional samordning. I sammanhanget är det också av intresse att känna till att anser att systemet med kulturpåse förhindrar möjligheterna att aktivt arbeta med en nationell kulturpolitik. Genom en kulturpåse bryts den direkta kontakten mellan staten och de regionala kulturinstitutionerna, menar rådet. Medborgarna får svårare att få klarhet i var besluten om kulturpolitiken fattas. menar även att en modell med kulturpåse försvårar möjligheten att kunna göra omfördelningar inom befintliga bidragssystem för att kunna möta prioriterade behov på kulturområdet.5[Statskontorets rapport 2004:32 s. Statskontorets rapport har överlämnats till den s.k. , som har i uppdrag att se över uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan de olika nivåerna i samhällsorganisationen. Kommittén ska bl.a. analysera och bedöma om struktur och uppgiftsfördelning inom staten och mellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras. Kulturpolitiken är ett av de politikområden som anses ha betydelse för den regionala utvecklingspolitiken. Struktur- och ansvarsfrågor inom kulturpolitiken kan därför komma att beröras inom ramen för uppdrag. Resultaten av kommitténs arbete ska redovisas och bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas. Utskottet konstaterar att den fråga som tas upp i motionerna 2004/05:Kr354 (c) och Kr334 (c) är av central betydelse för synen på hur den statliga kulturpolitiken ska bedrivas och hur de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås. I det arbetet har en viktig uppgift att bidra till att utveckla samspelet mellan de statliga, regionala och kommunala insatserna. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är motiverat att begära en utredning av roll och en ändrad ansvarsfördelning då det gäller den statliga medelstilldelningen på kulturområdet. Motionerna 2004/05:Kr354 (c) yrkande 2 och Kr334 (c) yrkandena 3 och 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett förslag om att staten ska uppmuntra svenskar att söka fler EU-bidrag. Utskottet anser att ett uppdrag som regeringen gett rörande internationell kulturstatistik kan komma att visa utfallet för EU-stödda projekt i jämfört med utfallet för övriga EU-länder. Resultatet av uppdraget bör inte föregripas genom ett tillkännagivande från . Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c). Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av Kultur 2000-programmet respektive Mediaprogrammet. Kultur 2000-programmet omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, TV och video. Programmet som avser har en sammanlagd budget på . Totalt deltar 30 länder i programmet. tilldelades projekt med svenska aktörer ca . Mediaprogrammet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmet löper och har en budget på för hela perioden. har erhållit ca i stöd från programmet. lade fram förslag om nya ramprogram på kultur- och medieområdena. Förhandlingar har inletts kring det sakliga innehållet i avvaktan på att EU:s långtidsbudget, Agenda 2007, fastställs. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kulturanknytning. har EU inom olika insatsområden bidragit med totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning.6[Uppgifterna har hämtats från prop. 2005/06:1 utgiftsområde 17 s. har i uppdrag att bevaka och informera om EU:s politik och verksamhet inom kulturen. och står gemensamt bakom för kultur i , Kulturkontakt . Den internationella kulturutredningen har i sitt betänkande Internationella kulturutredningen bl.a. gett följande kommentar om svenskarnas samarbete med EU (SOU 2003:121 s. 84). EU:s krav på medfinansiering ökar behovet av nationella medel om kulturlivet ska utnyttja denna möjlighet till internationellt samarbete. Många institutioner inom kulturarvssektorn som arbetar långsiktigt och inte bedriver omfattande verksamhet av evenemangskaraktär avstår från att söka EU-medel. Det komplicerade ansökningsförfarandet och den tunga administrationen försvårar ansökningar och minskar nettoeffekten av stödet. regleringsbrev har regeringen angett som mål för de statliga myndigheterna att ett starkt, utvecklat och varierat internationellt utbyte och samarbete ska främjas, bl.a. genom utveckling av ett internationellt perspektiv i verksamheten. har i regleringsbrevet även fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra jämförbarheten av kulturstatistik mellan och andra länder. I motion Kr334 av m.fl. (c) sägs att svenskar är jämförelsevis dåliga på att söka EU-medel för olika projekt. Staten bör därför uppmuntra och stimulera dem till att söka EU-bidrag i högre utsträckning än vad som är fallet (yrkande 34). Utskottet konstaterar att det är tänkbart att - som anförs i motionen - svenskarna är jämförelsevis dåliga på att söka EU-medel för olika projekt. Som framhållits av den internationella kulturutredningen skulle det i så fall kunna bero på medfinansieringskravet eller på att ansökningsförfarandet är komplicerat och därmed avskräckande. Det uppdrag som regeringen gett och som redovisats ovan torde kunna visa hur utfallet för EU-stödda projekt i förhåller sig till utfallet i övriga EU-länder. Innan resultatet avdenna kartläggning föreligger är det enligt utskottets mening inte motiverat att överväga några åtgärder av det slag som motionärerna förordar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr334 (c) yrkande 34. Uppräkningen av anslagen till de regionala kulturinstitutionerna Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att införa en ny princip för uppräkning av anslagen till de regionala kulturinstitutionerna. Utskottet finner att de nuvarande utgångspunkterna för stöden är rimliga och framhåller att en ändring av rådande principer i hög grad är en resurs- och prioriteringsfråga. I enlighet med förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet får statsbidrag lämnas endast till regionala och lokala institutioner som också får bidrag från ett landsting, en kommun eller någon annan huvudman. En reformering av det regionala stödsystemet genomfördes i samband med beslut om den kulturpolitiska propositionen och åren därefter. En uttalad utgångspunkt för stödsystemet var att det skulle tillgodose institutionernas behov av ekonomisk stabilitet för en långsiktig planering av verksamheten. Detta förutsatte, menade regeringen, att staten och de regionala huvudmännen skulle kunna ge besked om bidragen och eventuella förändringar av dessa. Det statliga bidraget måste vara förenat med villkor på ekonomisk motprestation från huvudmännens sida. En utgångspunkt borde vara att huvudmännens motprestation borde "ligga på nuvarande nivå för att statligt bidrag av nuvarande omfattning" skulle erhållas.7[Prop. 1996/97:3 s. 198, bet. 1996/97:KrU1 s. 62, rskr. 1996/1997:129.] Enligt för regionala och lokala teater-, musikteater- och dansinstitutioner samt musikinstitutioner är det en utgångspunkt för rådet att huvudmännens motprestation ligger kvar på minst föregående års nivå (, dnr KUR 2005/3328). I två motioner, 2004/05:Kr361 yrkande 5 och Kr417 yrkande 8, av m.fl. (kd), behandlas de rådande formerna för statsbidrag till de regionala kulturinstitutionerna. För att dessa ska få statliga stöd krävs det att regionen eller kommunen där institutionen ligger satsar lika mycket som staten. Om regionen minskar sitt bidrag, minskar även staten sitt bidrag. Motionärerna anser att denna ordning är bra. Det borde emellertid på motsvarande sätt vara självklart att om regionen höjer sitt bidrag även staten ska höja sitt bidrag. Men så är det inte . I båda motionerna föreslås att denna princip ska ändras. Ett förverkligande av motionsförslagen med ändring av gällande principer för det regionala stödsystemet är ytterst en resurs- och prioriteringsfråga. Utskottet anser att utgångspunkterna för det regionala stödsystemet som redovisas i det föregående alltjämt är rimliga och kan inte se att det är motiverat att införa en sådan förändring som motionärerna föreslår. Motionerna 2004/05:Kr361 (kd) yrkande 5 och Kr417 (kd) yrkande 8 avstyrks. Samordning av de offentliga medlen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om en bättre samordning av statens, regionernas och kommunernas kulturstöd. Det bör vara möjligt för att i dialoger med företrädare för regionala och lokala institutioner och deras huvudmän diskutera de problem som eventuellt uppstår om målen för de olika kulturstöden har olika inriktning. Jämför reservation 8 (kd). Enligt regleringsbrevet är ett av målen för att genom bidragsgivning, information, samverkan och andra åtgärder främja konstnärlig och kulturell förnyelse. ska också främja kulturarvet och bruket av det inom konstarterna, folkbiblioteksväsendet och museerna samt vidga delaktigheten i kulturlivet och stimulera eget skapande. Vidare ska medverka till att utveckla samspelet mellan de statliga regionala och kommunala insatserna i syfte att slå vakt om en nationell kulturpolitik, främja kulturell mångfald och geografiskt jämlik fördelning av kulturutbudet. Syftet med de bidrag som fördelas av finns angivet i regleringsbrevet och i olika stödförordningar. I motion Kr418 av m.fl. (kd) begär motionärerna bättre samordning av det ekonomiska stöd som staten, regionerna och kommunerna lämnar till kulturen. ställer de offentliga bidragsgivarna upp olika mål, vilket gör att kulturskaparna tvingas dra åt olika håll för att få del av det offentliga stödet, hävdar motionärerna (yrkande 8). Från kulturutskottets utgångspunkt är det självklart att de statliga bidragen på kulturområdet ska syfta till att de av riksdag och regering fastställda målen för kulturpolitiken ska kunna uppnås. har väl upparbetade kontakter med de regionala och lokala institutionerna och deras huvudmän, som ofta är ett landsting, en region eller en kommun. Rådet har återkommande dialoger med dessa om övergripande kulturpolitiska frågor. I sådana dialoger bör det vara möjligt att diskutera de problem som eventuellt uppstår när målen för de olika kulturstöden har olika inriktning. Det får förutsättas att på motsvarande sätt även har goda kontakter med bidragsmottagare av annat slag och möjlighet att med dem diskutera eventuella målkonflikter med den offentliga bidragsgivningen. Utskottet är inte berett att föreslå att ska vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Motion Kr418 (kd) yrkande 8 avstyrks. Förhållandet mellan projekt- och verksamhetsstöd Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden med begäran om en översyn av förhållandet mellan projekt- och verksamhetsstöd. Utskottet hänvisar till ett regeringsuppdrag som har att se över villkor och riktlinjer för de fria teater- och dansgrupperna. Resultatet av uppdraget och regeringens ställningstagande med anledning därav bör inte föregripas. Jämför särskilt yttrande 2 (v). I motion 2004/05:Kr274 av m.fl. (v) anser motionärerna att ska stoppa den pågående projektifieringen av kulturanslagen. Det behövs ordentliga anslag för utvecklingsverksamhet och därmed för olika projekt, men när projektsystemet i sig börjar hindra kulturens fria utveckling, då har det gått för långt, menar motionärerna. De ger exempel på några i och för sig framgångsrika projekt som handlar om bokprat och sagostunder för barn på bibliotek eller ungdomsverksamheter av olika slag. När projekten upphör återstår emellertid endast ett stort tomrum, hävdar de. När det gäller den fria scenkonsten är en översyn aviserad av förhållandet mellan projekt- och verksamhetsbidrag. Även för övriga kultur- och ungdomsverksamheter bör en sådan översyn göras (yrkande 5). m.fl. (v) ser i motion Kr398 allvarligt på utvecklingen att alltfler ordinarie verksamheter inom dansområdet genomförs i form av projekt. Projektanslag har blivit en omistlig del av finansieringen av den ordinarie verksamheten. Om bidragen koncentreras till färre dansgrupper och koreografer hotas mångfalden och situationen försämras för de grupper som inte erhåller något verksamhetsbidrag. Det konstnärliga uttrycket begränsas genom att vi får ett mindre antal fria grupper och koreografer. Motionärerna föreslår att regeringen ska utreda förhållandet mellan verksamhets- och projektbidrag. Utredningen ska syfta till en långsiktigt hållbar lösning. De ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag bör även belysas (yrkande 25). beslutade med bifall till en reservation av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och att göra ett tillkännagivande om att regeringen skulle se över relationen mellan verksamhets- och projektbidragen till de fria grupperna, så att en långsiktigt hållbar utveckling skulle kunna åstadkommas för dem. Som ett skäl till förslaget angavs att de fria grupperna tvingades genomföra sin ordinarie verksamhet som projekt, eftersom verksamhetsbidragen är otillräckliga, vilket inte ansågs vara rimligt.8[Bet. 2003/04:KrU7, rskr. 2003/04:202.] Mot bakgrund av tillkännagivande har regeringen gett i uppdrag att se över villkor och riktlinjer för de fria teater- och dansgrupperna. En slutredovisning ska lämnas till Utbildnings- och . Utskottet anser att resultatet av uppdrag och regeringens ställningstagande med anledning därav inte bör föregripas. Motionerna 2004/05:Kr274 (v) yrkande 5 och Kr398 (v) yrkande 25 avstyrks således. Samordning mellan kulturinstitutioner på central, regional och lokal nivå Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om samordning mellan kulturinstitutioner på central, regional och lokal nivå. Utskottet redovisar en rad åtgärder som vidtagits för att öka samordningen inom olika konstarter. Jämför reservation 9 (v). I motion Kr336 av m.fl. (v) begär motionärerna att regeringen ska lämna förslag till en strategi för att samordna kulturinstitutionernas verksamheter på lokal, regional och nationell nivå. Motionärerna påpekar att länsbibliotek behövs lika väl som folk- och skolbibliotek samt arbetsplatsbibliotek. Vidare sägs i motionen att Länsmusikens och Rikskonserters utbud ska komplettera och stödja varandra i stället för att konkurrera. Vissa kulturområden måste stärkas, anser motionärerna. Det måste t.ex. finnas en livaktig musiker- och skådespelarkår ute i regionerna. Länsmusikinstitutionerna och länsteatrarna ska inte nöja sig med att enbart låna in föreställningar, musiker och skådespelare från storstäderna. Det måste även finnas en musiker- och skådespelarkår ute i regionerna (yrkande 12). Utskottet konstaterar att samordning mellan den centrala, regionala och lokala nivån pågår inom olika kulturområden men att graden av samordning varierar mellan områdena. På biblioteksområdet är samordningen mellan nivåerna väl etablerad. Biblioteken ingår i ett landsomfattande nätverk som ger medborgarna tillgång till böcker kostnadsfritt, vilket slagits fast i bibliotekslagen. På teaterområdet har regeringen i regleringsbrev gett nationalscenerna, dvs. Operan och , i uppdrag att i samråd med analysera hur en regelbunden och ökad gästspelsverksamhet liksom ett ökat utbyte med musikdramatiska resp. scenkonstinstitutioner från andra delar av landet ska åstadkommas. avgav och landets sjutton länsteatrar en avsiktsförklaring om ett flerårigt samarbete för att stärka scenkonsten i hela landet. Samarbetet innefattar såväl repertoar- som arrangörs- och strukturfrågor inom scenkonstområdet. Huvudsyftet med samarbetet är att göra scenkonsten tillgänglig för fler människor i hela landet och att så många som möjligt ska nås av professionell scenkonst, oavsett vem man är eller var man bor. På musikområdet kan nämnas att regeringen gett Rikskonserter i uppdrag att säkerställa att musiklivets aktörer får ett förstärkt inflytande på organisationen. Rikskonserter ska lämna förslag till olika åtgärder . Förslagen ska stämmas av med bl.a. företrädare för länsmusikorganisationerna. På dansområdet finns Dansnät , en sammanslutning av regionala huvudmän och i , som samverkar sinsemellan. Ett annat exempel på samordning är det arbete som pågår vid ABM-centrum vid Kungl. med ett antal statliga museer, , m.fl. Regionalt baserade ABM-samarbeten finns i flera län.9[ABM står för Arkiv, bibliotek och museer.] Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att effekten av de skattemedel som tilldelats olika kulturområden blir så stor som möjligt. Ett sätt att uppnå ett gott resultat kan vara att samordna verksamheter. Det anförda visar att åtgärder vidtagits inom konstområdena likaväl som inom biblioteks- och museiområdet. Det är därför inte påkallat med någon särskild åtgärd från sida med anledning av motion Kr336 (v) yrkande 12 som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att ska få ett tydligt internationellt uppdrag. har tillförts medel budget för internationell verksamhet. Av regleringsbrevet framgår att ett av verksamhetsmålen för syftar till att rådet ska främja ett starkt, utvecklat och varierat internationellt utbyte och samarbete. För att bygga ut resurser för internationellt kulturutbyte föreslog regeringen i budgetpropositionen att anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete skulle tillföras sammanlagt för internationell verksamhet. Därutöver föreslog regeringen motsvarande de medel under anslaget som disponerats av skulle överföras till . Slutligen föreslog regeringen att förvaltningsanslag skulle räknas upp med för myndighetens utökade förvaltning och ansvar i samband med den internationella kulturverksamheten. 2005/06:1 utgiftsområde 17, bet. 2005/06:KrU1, rskr. 2005/06:85.] En särskild utredare har på regeringens uppdrag gjort en översyn av de statliga insatserna för internationell kulturverksamhet. I betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) föreslår utredaren bl.a. att ska få ett kulturpolitiskt samordningsansvar för den internationella kulturverksamheten. Rådet ska enligt förslaget bl.a. samla och sprida information kring svenska och utländska finansiärer av internationellt kulturutbyte. Rådet föreslås också få i uppgift att följa upp och stödja utvecklingen av nätverk inom kulturområdet och ansvara för årliga utvärderingar av de statliga internationella kultursatsningarna. Betänkandet bereds inom . m.fl. (s) föreslår i motion 2004/05:Kr374 att ska få ett tydligt internationellt uppdrag att stimulera, underlätta och främja internationellt kulturutbyte. Som framgår av inledningen till detta avsnitt har tillförts ekonomiska resurser för internationell verksamhet. I regleringsbrevet anger regeringen följande övergripande verksamhetsmål för . Ett starkt, utvecklat och varierat internationellt utbyte och samarbete ska främjas, bl.a. genom utveckling av ett internationellt perspektiv i verksamheten. Enligt utskottets uppfattning får motionsyrkandet därmed anses vara tillgodosett. Utskottet vill tillägga att regeringens överväganden med anledning av förslagen i betänkandet om internationell kulturpolitik inte bör föregripas. Motion 2004/05:Kr374 avstyrks. Uppföljning av Barnaktionsgruppens förslag Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att regeringen i samråd med kommuner och landsting ska ha beredskap att följa upp Barnaktionsgruppens resultat. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas när resultatet av kommitténs arbete föreligger för att på bästa sätt stärka den framtida barnkulturen i hela landet. Jämför reservation 10 (v). Aktionsgruppen för barnkultur (Ku 2004:07) är en statlig kommitté som har i uppdrag att lämna förslag till hur barnkulturens ställning kan stärkas. Aktionsgruppen ska ta initiativ till ett s.k. modellsamarbete mellan kommuner i syfte att sprida föredömliga former för arbetet med barn och kultur. Det gäller arbete med kultur inom bl.a. teater, dans, musik, litteratur, bildkonst, film och museer. Det gäller även samordning mellan olika aktörer och nätverk för att främja barns tillgång till kultur. Aktionsgruppen ska samverka med kommuner och landsting och med berörda myndigheter, institutioner och organisationer. Till dessa hör bl.a. och . Aktionsgruppen ska redovisa sitt uppdrag i en slutrapport (dir. 2004:117). Representanter för Aktionsgruppen informerade kulturutskottet om hur arbetet inom kommittén framskrider. Statsministern har i regeringsförklaringen meddelat att satsningarna på barns kultur ska fortsätta och att 2007 ska vara ett barnkulturår.