bet · GT01AU6 · 2006-03-30 00:00:00 — De EG-rättsliga direktiven har gett upphov till omfattande förändringar i svensk lagstiftning. går svensk lagstiftning i många fall längre än vad EG-rätten kräver och har i många fall funnits långt före tillkomsten av motsvarande EU-direktiv. har bl.a. tvingats anpassa svensk lagstiftning till EG:s direktiv /85/EEG om 14 dagars obligatorisk ledighet för mödrar i anslutning till barns födelse trots att den svenska föräldraförsäkringen redan tillgodosett detta mer än väl. I finns en kombination av lagar och avtal med möjlighet för parterna att förhandla fram avvikande regler som kan vara skarpare än lagstiftningen. Frågan är om implementeringen av EU-direktiv äventyrar denna modell för lagstiftning. I EG-rätten är förhandlingslösningarna hårt reglerade och kan sägas bygga på bristande tilltro till avtalslösningar och arbetsmarknadens parter. Vilka konsekvenser för jämställdhetsarbetet det har fått kan behöva belysas. Jag anser även att regeringen bör ta initiativ till insatser som syftar till att öka efterfrågan på "otraditionell" arbetskraft för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. De insatser som bedrivits för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, med , och som viktiga aktörer, har i stor utsträckning handlat om att försöka påverka arbetstagarna till att göra otraditionella val. Jag anser att fokus nu måste läggas på arbetsgivarna och deras ansvar. Det anförda innebär att motionerna A254 (v) och A269 yrkande 2 (v) bör bifallas. Förvärvsarbete och familjeliv, punkt 16 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf432 yrkande 25, 2005/06:A370 yrkande 19 och 2005/06:A418 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:A310 yrkande 6. En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att utvecklas i sina yrkesroller och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv. förespråkar att ansvar och resurser ges till föräldrarna. De ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledighet i åtminstone och tillgång till god barnomsorg av olika slag, som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap och arbetsliv. Flexibel arbetstid är för många småbarnsföräldrar en nödvändighet för att få vardagen att fungera. Förändrade arbetsvillkor har medfört fler öppna arbetsplatser där arbetstagare kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Flextiden och den öppna arbetsplatsen kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid och få mer tid för barnen. Många föräldrar önskar främst flexiblare - inte kortare - arbetstid för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar när det gäller att genomföra detta. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Denna möjlighet bör tas till vara i högre grad än vad som är fallet och bör kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun. Arbetet bör kunna organiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelning och att tjänstledighet underlättas. Hemarbetet måste få ett meritvärde på arbetsmarknaden. Hemarbete ställer stora krav på organisation, simultankapacitet och ekonomisk planering. Hemarbete med barn måste betraktas som den viktiga samhällsinsats det faktiskt är. En speciell form av hemarbete är anhörigvård. anser att detta ofta mycket krävande arbete borde generera pensionspoäng och värderas som meriterande. Det anförda innebär att motionerna Sf432 yrkande 25 (kd), A370 yrkande 19 (kd) och A418 yrkande 7 (kd) bör bifallas. Förvärvsarbete och familjeliv, punkt 16 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A310 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:Sf432 yrkande 25, 2005/06:A370 yrkande 19 och 2005/06:A418 yrkande 7. Det har tyvärr inte varit en prioriterad fråga hos arbetsmarknadens parter att se över hur arbetslivet är utformat för småbarnsföräldrar. Det har varit ett ensidigt fokus på vad föräldraförsäkringen spelar för roll för kvinnors situation i arbetslivet medan utformningen av arbetet som gör det möjligt för både kvinnor och män att kombinera familj och arbete kommit helt i skymundan. Om män och kvinnor delar på föräldraansvaret kommer det att leda till en positiv spiral på arbetsmarknaden. Men det är också så att ett barnvänligt arbetsliv skulle leda till en positiv spiral när det gäller uttag av föräldraförsäkringen. Det är kommunicerande kärl. Med fler kvinnor och män som väljer att dela på föräldraledigheten och vården av sjukt barn så kommer arbetsgivare att resonera annorlunda vid anställningar och hitta strategier för hur man på bästa sätt kan organisera verksamheten när både kvinnlig och manlig personal är föräldralediga eller vill gå ned i arbetstid. Barn, föräldrar och arbetsgivare skulle stå som vinnare av detta. Det anförda innebär att motion A310 yrkande 6 (c) bör bifallas. Skyddet för föräldralediga, punkt 17 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A259 yrkande 2 och 2005/06:A310 yrkande 7. Många upplever att de missgynnas av sin arbetsgivare under föräldraledigheten. Statistik från AMS visar att föräldraledighet bl.a. påverkar lön, vidareutbildning och anställningsskydd. Lika självklart som det är att ingen ska diskrimineras på grund av kön, etnicitet eller sexuell läggning, lika självklart ska det vara att ingen ska diskrimineras på grund av graviditet eller föräldraledighet. Anställningsskyddet för gravida och föräldralediga måste därför stärkas. LAS bör ändras så att den föräldralediga tiden vid uppsägning inte får räknas som uppsägningstid. Uppsägningstiden bör i stället börja löpa först den dag den föräldralediga skulle ha återgått i tjänst. En sådan ordning innebär att en arbetsgivare som säger upp en arbetstagare under föräldraledigheten måste betala samma uppsägningslön för den föräldralediga som för anställda som är i arbete. Genom en sådan ändring skulle det inte längre vara billigare att säga upp föräldralediga än andra anställda. LAS bör även ändras när det gäller företrädesrätten till återanställning för föräldralediga. De flesta som är uppsagda och föräldralediga måste av praktiska skäl tacka nej då de erbjuds återanställning. betyder det att rätten till återanställning upphör. Även tiden för rätt till återanställning bör börja löpa först då föräldraledigheten har upphört. Det anförda innebär att motionerna A259 yrkande 2 (fp) och A310 yrkande 7 (c) bör bifallas. Föräldraförsäkringen, punkt 18 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A370 yrkande 18. En jämnare fördelning mellan föräldrarna av förvärvsarbete och vård av barn skulle medföra många positiva effekter exempelvis när det gäller ökad familjestabilitet, jämställdhet och inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan pappor och barn. Statistik visar att unga pappor vill vara föräldralediga i större utsträckning än vad de är . Det lågt satta taket i föräldraförsäkringen försvårar dock ett jämnare uttag av ledigheten mellan föräldrarna. Det är viktigt för barns utveckling att papporna tar ut mer av föräldraledigheten. Familjers omständigheter ser dock olika ut och föräldrarna är bäst på att bedöma vem som ska vara ledig under vilken period. Att lagstadga om ytterligare en eller flera pappamånader är att frånta familjerna deras självbestämmande och att ogiltigförklara deras förmåga att fatta de beslut som passar deras familjesituation bäst. Målet måste vara att pappor ska vilja vara hemma med sina barn, inte att de ska tvingas ta ut delar av föräldraledigheten. Studier bör göras av det varierande uttaget av pappaledighet över landet för att identifiera stimulerande faktorer för ett ökat uttag. Det anförda innebär att motion A370 yrkande 18 (kd) bör bifallas. Föräldrars rätt till tjänstledighet, punkt 20 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf432 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Sf427 yrkande 6 och 2005/06:A290. vill göra det möjligt att kombinera föräldraskap och arbetsliv. Det ska vara möjligt att vara hemma med barnen när de är små. Ingen ska behöva säga upp sig för att kunna vara hemma med sina barn, och rätten till hel tjänstledighet i samband med barns födelse bör därför utökas från till . är en rimlig tidrymd också ur arbetsgivarsynpunkt. Därefter ska föräldrar ha rätt att återvända till sitt arbete. De ska också kunna dela upp tjänstledigheten mellan sig om båda föräldrarna förvärvsarbetar. För att förbättra möjligheterna för de föräldrar som såönskar att finnas till hands även för sina åtta-tolvåringar efter skoldagens slut bör rätten till en fjärdedels tjänstledighet utökas från till . Det anförda innebär att motion Sf432 yrkande 14 (kd) bör bifallas. Könsroller m.m., punkt 21 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So699 yrkande 30 och 2005/06:A311 yrkandena 1, 2, 5, 8, 11 och 12. Jämställdhetspolitiken bygger på kunskapen om den rådande könsmaktsordningen. Därför är det viktigt att arbeta mot den schabloniserade bilden av mannen och för målet att människor ska befrias från könsroller, beteenden och förväntningar som påtvingas dem. Alla underställs föreskrivna normer om hur de ska bete sig, också män. Det förs diskussioner om flickors och kvinnors snäva roll, men pojkars och mäns roller är minst lika snäva och tyngande. Förklaringen till manliga handlings- och beteendemönster måste sökas i det sociala systemet kring pojkar och män. Därför är det av största vikt att männens roll undersöks, analyseras och förändras. anser att det är viktigt att skolan, idrottsrörelsen, förenings- och kulturlivet och kommunerna ifrågasätter föreställningar om hur pojkar och flickor ska vara och vad de vill utifrån könsrollerna. vill som politisk kraft i samhället stimulera män att ta ansvar och aktivt engagera sig i det stora och viktiga förändringsarbetet. En förändring blir möjlig när män och kvinnor ser de strukturer och normer som styr samhället. Ju fler män som aktivt engagerar sig, desto mindre blir motståndet. Därför anser att det är viktigt att män på alla nivåer involveras i jämställdhetsarbetet och att regeringen ska stimulera en sådan utveckling. Det är relativt nytt att problematisera om mannen som könsvarelse. Främst har mansforskningen fokuserat på faderskapet. anser att det även behövs forskning om mäns våld mot andra män och om mäns våld mot kvinnor liksom forskning om vad som händer när mannen blir marginaliserad, arbetslös och kanske bostadslös och vad som händer vid skilsmässor i relation till barnen m.m. har en av de mest könssegregerade arbetsmarknaderna. Män arbetar i stor utsträckning inom det privata näringslivet och kvinnor inom offentlig sektor med vård och omsorg. Framgångsrika satsningar har gjorts för att bryta denna könssegregering, men det är mest kvinnor som sökt sig till traditionellt manliga arbetsplatser, inte tvärtom. anser att det behövs större nationella satsningar för att uppmuntra pojkar och män att söka sig vidare utanför den mansdominerade arbetsmarknaden. Slutligen anser att pornografin måste problematiseras även ur ett könsperspektiv. Heterosexuell pornografi ger ofta en bild av manligheten där mannen är tydligt överordnad kvinnan och ska tillfredsställas av henne. Unga pojkar och män måste ges verktyg för att kunna förhålla sig kritiskt, så att inte pornografin tillåts bli en skola i sexualitet. Det är dags att på allvar börja diskutera den positiva sexualiteten och i den diskussionen även ta avstånd från sådan pornografi som ger skeva uppfattningar om hur en mans sexualitet ska yttra sig. Det anförda innebär att motionerna So699 yrkande 30 (mp, -) och A311 yrkandena 1, 2, 5, 8, 11 och 12 (mp) bör bifallas. En samordnad lag och myndighet, punkt 22 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 18, 2005/06:Sf383 yrkande 13 och 2005/06:A363 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:A258 yrkandena 1-4. All diskriminering oavsett motiv är lika avskyvärd. Diskrimineringslagstiftningen består av en lång rad delvis parallella och överlappande lagar. Steg för steg har lagstiftningen blivit alltmer komplicerad, oöverskådlig och svårtolkad. Det finns inget hållbart motiv för att dela upp diskrimineringslagstiftning i olika kategorier och därmed märka ut människor beroende av på vilka grunder de har blivit diskriminerade. All diskriminering kan och ska behandlas på samma sätt av lagstiftaren. En sammanhållen, tydlig och enhetlig diskrimineringslagstiftning som omfattar alla samhällsområden bör därför införas. Det sänder en tydlig signal till alla berörda om att all diskriminering oavsett om det handlar om kön, ras, religion, ålder, funktionshinder eller sexuell läggning ses som lika allvarlig från lagstiftarens sida. En sådan lag skulle tydliggöra att diskriminering inte kan accepteras och vara ett vassare redskap i kampen mot diskriminering. Lagen skulle också utgöra ett kraftfullt och användbart verktyg för ombudsmännen i deras arbete. Dessutom bidrar en sammanhållen lagstiftning till att det blir enklare för inte minst de mindre företagen att förstå och efterleva diskrimineringslagstiftningen. Ombudsmännen bör samordnas i en myndighet. På så sätt blir de ett kraftfullare redskap än vad de är . Hanteringen av diskrimineringsfrågor måste bygga på självständighet som bäst säkras om ombudsmannen underställs . Det anförda innebär att motionerna Sf331 yrkande 18 (m), Sf383 yrkande 13 (fp) och A363 yrkande 15 (c) bör bifallas. Processen i diskrimineringsmål, punkt 23 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf383 yrkande 15 och 2005/06:A363 yrkande 14 och avslår motion 2005/06:A257 yrkande 2. I regleras en stor del av förhållandena inom arbetslivet i kollektivavtal mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer. När ett diskriminerande förhållande har bekräftats i kollektivavtal är det svårt för den drabbade att få rätt i Arbetsdomstolen (AD), vars ledamöter delvis består av personer nominerade av arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna, dvs. de organisationer som en gång kommit överens om de diskriminerande förhållandena. Individens rättssäkerhet måste stärkas. Mål som rör diskriminering i arbetslivet bör därför flyttas från AD till allmän domstol. Det anförda innebär att motionerna Sf383 yrkande 15 (fp) och A363 yrkande 14 (c) bör bifallas. Rättegångskostnader m.m., punkt 24 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs under Ställningstagande i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 16 i denna del och 2005/06:A420 yrkande 19 och avslår motion 2005/06:Sf336 yrkande 21. Även inom de fackliga organisationerna finns brister i kunskap och engagemang när det gäller att ta upp och driva diskrimineringsmål. Det är ekonomiskt riskfyllt att processa själv, och den enskilde är därför i praktiken beroende av fackets välvilja. Den som inte biträds av en facklig organisation i en process riskerar nämligen att själv få stå för båda parternas rättegångskostnader vid en förlust. Ett problem i sammanhanget är att rättshjälpsreglerna har försämrats och att rättsskydd över huvud taget inte beviljas i arbetstvister. Lagen måste nu ändras så att försäkringsbolagen tillhandahåller en rättsskyddsförsäkring som omfattar arbetstvister. En sådan förändring kan visserligen leda till en smärre höjning av försäkringspremien, men reglerna för rättshjälp skulle förbättras. Det monopol som facket i praktiken har på att driva diskrimineringsfall rättsligt skulle också undanröjas på detta sätt. Det anförda innebär att motionerna Sf389 yrkande 16 i denna del (kd) och A420 yrkande 19 (kd) bör bifallas. Sanktioner, punkt 25 (fp, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf383 yrkande 14 och 2005/06:Sf389 yrkande 16 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 3 och 2005/06:Sf336 yrkande 9. Diskriminering i arbetslivet motverkas på ett effektivt sätt först när en arbetsgivare riskerar att drabbas av direkta ekonomiska sanktioner såsom skadestånd. Ur ett internationellt perspektiv är svenska skadestånd låga. Diskriminering är svår att bevisa. När så ändå sker måste påföljden vara kännbar. Det ska kosta att diskriminera, och för att markera att diskriminering är oacceptabelt bör skadeståndsbeloppen höjas. Skadestånd vid all arbetsmarknadsrelaterad diskriminering bör motsvara förlorad arbetsinkomst. Det anförda innebär att motionerna Sf383 yrkande 14 (fp) och Sf389 yrkande 16 (kd) i denna del bör bifallas. Fler mål i domstol, punkt 27 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A258 yrkande 6. Beviskraven är alltför höga i diskrimineringsmål och alltför få mål avgörs i sak av domstol. Det finns därför en risk för att diskrimineringslagstiftningen inte tas på allvar av bl.a. tilltänkta arbetsgivare, näringsidkare och personal inom socialtjänst eller hälso- och sjukvård. Reglerna om otillåten diskriminering i arbetslivet bör revideras och utformas med LAS bestämmelse om saklig grund för uppsägning som förebild. En sådan reglering skulle underlätta för diskriminerade att få bekräftat av domstol att en otillåten och olaglig diskriminering verkligen har skett. Vidare verkar dagens bestämmelser om ersättning för rättegångskostnader hämmande för diskrimineringsarbetet. En enskild person riskerar att bli ruinerad och diskrimineringsombudsmännen riskerar att förlora större delen av sitt anslag om en eller två större tvister förloras. En utredning bör nu tillsättas med uppdrag att se över hur de olika antidiskrimineringsombudsmännen ska kunna få fler mål avgjorda i sak i domstol. Frågan om rättegångskostnader bör beaktas särskilt av utredningen. Det anförda innebär att motion A258 yrkande 6 (mp, -) bör bifallas. Företagsbot, punkt 28 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A309 yrkande 9. Diskrimineringslagstiftningen är alltför lam. Det skadestånd som en diskriminerande arbetsgivare riskerar att få betala är ofta en "struntsumma" som inte är relaterad till företagets storlek. Företag och myndigheter som diskriminerar löper alltså ingen ekonomisk risk att tala om. Diskriminering måste få kännbara konsekvenser för den som diskriminerar. Ett slags företagsbot av samma slag som finns vid t.ex. miljöbrott bör därför införas vid diskriminering. Storleken på boten ska stå i proportion till företagets storlek. Företagsbot ska kunna utdömas också vid diskriminering i krogköer och liknande situationer. Det anförda innebär att motion A309 yrkande 9 (c) bör bifallas. En samordnad lag och myndighet, punkt 22 (mp) () anför: Alla människor är lika i värde och har rätt till skydd för sina mänskliga fri- och rättigheter. hotas dock många människors grundläggande rättigheter, och det förekommer att människor kränks på grund av ursprung, hudfärg, kön, könet på den person de attraheras av, funktionshinder eller ålder. de gröna arbetar för och strävar mot ett samhälle där människor och kulturer möts, ett samhälle som motverkar främlingsfientlighet. För att komma det mångkulturella samhället närmare och för att underlätta för människor att förverkliga sina livsval krävs det förändring av synsätt och strukturer. Bland annat måste såväl stat, kommun och näringsliv som den ideella sektorn förändras i grunden så att verksamheten utgår från alla människors lika värde och så att pluralism bejakas. En person som kränks och diskrimineras är lika kränkt oavsett vilken grund detta har skett på. Det är därför otidsenligt, ineffektivt och förvillande att de olika diskrimineringsgrunderna ska ha varsin myndighet och hanteras enligt ett flertal olika lagar. All antidiskrimineringslagstiftning, utom den som finns i grundlag och i vissa delar av straffrätten, bör därför samordnas i en enhetlig antidiskrimineringslag. saknas ett förbud mot diskriminering på grund av ålder. Den nya lagen bör därför utvidgas till att också innehålla ett förbud mot diskriminering på grund av ålder. Dagens olika ombudsmän bör behållas, men deras arbete ska samordnas inom en och samma administrativa enhet. När det gäller ombudsmännens arbetsuppgifter bör de inte, som , splittras mellan tillsyn, utbildning, metodutveckling, omvärldsbevakning, kunskapsspridande och opinionsbildning. Ombudsmännens roll bör renodlas till att endast avse tillsyn inom den enhetliga antidiskrimineringslagens område. Den strategiska verksamhet som drivs av olika antidiskrimineringsombudsmän och som inte omfattas av deras tillsynsarbete bör i stället hanteras av en ny antidiskrimineringsmyndighet. Den nya myndighetens arbetsområde ska även omfatta det antidiskrimineringsarbete som hanteras av . Allt statligt bidrag inom antidiskrimineringsområdet, som administreras av länsstyrelser och andra statliga myndigheter, bör hanteras av denna nya myndighet. Genom detta helhetsgrepp får ett medel för att utveckla kunskap och nya metoder inom området, liksom för att effektivt stödja olika offentliga aktörer och privata aktörer i deras antidiskrimineringsarbete. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2004/05:U315 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen föreslår åtgärder som avskaffar all diskriminering av kvinnor och utarbetar åtgärder som underlättar avskaffandet av osakliga löneskillnader som enbart beror på kön. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:L375 av m.fl. (v): begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning samt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering görs tillämpliga på diskriminering på grund av könsidentitet. 2005/06:Sf281 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte bara tillåta utan aktivt införa positiv kvotering i vissa fall. 2005/06:Sf331 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt anonymiserat anställningsförfarande hos företag och myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förstärkt diskrimineringslagstiftning och sammanläggning av diskrimineringsombudsmännen. 2005/06:Sf333 av m.fl. (c):