bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — föreslår i motion 2005/06:Ub426 yrkande 18 att baskunskaperna i skolan stärks genom en satsning på matematik samt läs- och skrivutveckling. skriver i motion 2005/06:Ub344 yrkande 22 att en läsa-skriva-räkna-garanti bör införas i lågstadiet. Med denna garanti vill åstadkomma en stark fokusering i hela lågstadiet på skolans huvuduppgift. Samma förslag framförs av även i motion 2005/06:Kr8 yrkande 3. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Genom skollagen (1985:1100) och läroplanerna anger regeringen och de grundläggande värden som skall prägla skolans verksamhet samt de mål och riktlinjer som skall gälla. Utskottet har i det föregående redogjort härför. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) anges att skolan skall ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem och att utforskande, nyfikenhet och lust att lära utgör en grund för undervisningen. I läroplanen anges också tydliga mål för eleven att uppnå i . Vid sidan om dessa föreskrifter för skolans verksamhet finns kursplaner. I kursplanerna för anges vilka kunskaper som alla elever skall ha uppnått efter sitt femte respektive nionde skolår. Dessa bindande föreskrifter uttrycker tillsammans de krav staten ställer på utbildningen i olika ämnen. Nationella kunskapsmål finns alltså . Två uppmärksammade internationella studier som bl.a. visar svenska elevers kunskaper i matematik publicerades . TIMSS 2003 (Trends in International Mathematics and Science Study) är en internationell undersökning av elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap. Totalt har 50 länder och regioner deltagit i studien, som genomförs av Achivement (IEA). I deltog drygt 4 000 elever i skolår 8, som förutom att göra ett prov även fick besvara enkäter. Motsvarande undersökning genomfördes även 1995, vilket innebär att förändringar i resultat kan studeras . När svenska elever 8 jämfördes med elever i andra länder 1995 klarade de sig mycket bra. har dock de svenska elevernas medelprestationer i matematik försämrats. De svenska åttornas prestationer i matematik och naturorienterande ämnen 2003 ligger på samma eller lägre nivå än sjuornas prestationer 1995. (Programme for International Student ) är en OECD-undersökning av 15-åringars läsförståelse och kunnande i matematik, naturvetenskap och problemlösning. Totalt deltog 41 länder i undersökningen 2003. Från deltog 4 600 elever, de flesta 9. Enligt ligger 15-åringarnas läsförståelse och kunnande i matematik, problemlösning och naturvetenskap över genomsnittet i . Svenska elever uppnår mycket höga resultat i läsförståelse. Resultaten i matematik och naturvetenskap visar en liten nedgång från förra mättillfället . Skillnader i prestationer mellan skolor och mellan enskilda elever tycks ha ökat något. Undersökningen visar bl.a. också att eleverna i trivs med skolan. Regeringen pekar i sin utvecklingsplan Utbildning för kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) bl.a. på vikten av goda kunskaper i matematik och framför ambitionen att svenska elevers resultat vid internationella jämförelser bör vara ledande. Regeringen har därefter tillsatt en matematikdelegation med uppgift att stärka matematikämnet och matematikundervisningen i hela utbildningssystemet, från förskola till högskola (dir. 2003:8). avlämnades betänkandet Att lyfta matematiken - Intresse, lärande, kompetens (SOU 2004:97). Delegationen presenterade fyra huvudförslag för att främja matematikundervisningen i skolan, bl.a. att stödja och utveckla aktiviteter som ökar intresset för och insikterna om matematikens värde, roll och betydelse i vardag, yrkesliv, vetenskap och samhälle, att utbilda kvalificerade lärare i matematik samt att tydliggöra och utveckla syfte, mål, innehåll och bedömning i matematik för hela utbildningssystemet. gav regeringen direktiv för kommittén Arbetslivet som lärmiljö (dir. 2006:34). Kommitténs uppgift är att ta initiativ till bättre samverkan mellan näringsliv och skola och utveckla samverkansformer. Kommittén skall särskilt verka för att förändra flickors och pojkars attityder till ämnet matematik. gör i sin lägesbedömning 2005 av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning (Rapport 264, 2005) bedömningen att kunskapsuppföljningen på både nationell och lokal nivå behöver förstärkas. skriver att en tidig och tydlig uppföljning och bedömning av elevernas kunskapsutveckling är en nödvändig väg till bättre resultat för . har redovisat de kortsiktiga prioriteringar verket avser att göra inom ramen för sin egen verksamhet och inom ramen för givna uppdrag med anledning av resultatet av utvärderingen av (NU03) samt de internationella studierna . Prioriteringarna gäller bl.a. utveckling av det nationella provsystemet och det nationella uppföljningssystemet samt utvecklingsarbetet inom inspektionen. skall också redovisa förslag till justeringar i kursplanerna för de ämnen där de ovan nämnda studierna visat på brister i elevernas kunskaper. Skolan skall i sitt arbete värna elevernas rätt till kunskap. Utskottet anser att gällande regelverk samt det utvecklingsarbete som pågår i syfte att förstärka kunskapsmålen väl tillgodoser motionsyrkandenas intentioner och föreslår därför att yrkandena avslås. läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) anges inledningsvis skolans värdegrund och uppdrag. I det första avsnittet Grundläggande värden anges bl.a. följande: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humansim sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Motsvarande föreskrift finns i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 26 att demokrati, förståelse och respekt för andra skall prägla skolans arbete och vardag. I motionen understryks att skolans ansvar för demokrati gäller både innehållet i undervisningen och att eleverna uppträder på ett respektfullt sätt mot varandra. I motionen framhålls vidare att skolan inte skall vara värdeneutral utan tydligt ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. I samma motions yrkande 2 begär att den nationella skolinspektionen skall granska om skolans undervisning förmedlar demokratiska värderingar och är allsidig. Samma krav skall härvid ställas på såväl kommunala som fristående skolor och på konfessionella och icke-konfessionella skolor. Flera motioner tar upp frågan om skolans värdegrund. skriver i motion 2005/06:Ub535 yrkande 1 att en förutsättning för att det skall gå att skapa trygghet och arbetsro i skolan är att värdegrundsarbetet får genomsyra hela skolans verksamhet. Det är i värdegrunden som basen skall finnas i allt arbete för trygghet, ordning och arbetsro, skriver motionärerna. I motionen anförs att det för att ett samhälle skall fungera krävs att det finns vissa grundläggande etiska värden som delas av alla och som utgör spelregler för vår samvaro med varandra. I motionen hänvisas till de värden som definierats i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, och det understryks att etiken måste ha en kulturell förankring för att inte kunna förvanskas eller missbrukas. anför i motion 2005/06:Ub354 yrkande 11 att bör få i uppdrag att stryka formuleringen "i överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism" ur läroplanerna. Samma krav framförs i motion 2005/06:Ub396 (fp). I motion 2005/06:Ub318 (mp) yrkande 1 anförs att skolans uppdrag att arbeta med värdegrundsfrågor bör förstärkas. I motionen framförs ett allt större behov av att i skolan arbeta mer intensivt med värderingar och livsstilsfrågor och att ge eleverna utrymme att reflektera, diskutera och förstå sina känslor. I motion 2005/06:Ub393 (c) erinras om att många av landets skolor har skolavslutningar i en kyrka i den församling som skolan är belägen i och att det i många skolor även är tradition att sjunga psalmer vid skolavslutningar. Motionärerna menar att det även bör vara möjligt att hålla skolavslutningar i den , med medverkan av präst, och att även sjunga psalmer. skriver i motion 2005/06:Ub587 yrkande 2 att skolorna skall redovisa hur de arbetar med värdegrunden i sina kvalitetsredovisningar. I motion 2005/06:Ub318 (mp) yrkande 2 framförs att Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att följa skolornas arbete med värdegrunden samt sprida goda exempel på hur man kan arbeta med värdegrundsfrågor, exempelvis genom livskunskap som ämne eller arbete med EQ, emotionell intelligens. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Skolans värdegrund formuleras i läroplanerna och anger de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på - människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta - och som skolan skall förmedla och förankra hos eleverna. Enligt läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) görs detta i överensstämmelse med den etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism samt genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Läroplanerna visar tydligt att de grundläggande principerna om alla människors lika värde oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder skall genomsyra verksamheten i samtliga skolformer. Yrkanden om att stryka den aktuella hänvisningen i Lpo 94 respektive Lpf 94 har tidigare behandlats och avstyrkts av utskottet (jfr bet. 2002/03: UbU11) med hänvisning till vad utskottet anförde vid behandlingen av regeringens förslag till läroplan för det obligatoriska skolväsendet, nämligen att kristendomen har en särställning som grund för förståelse för svensk och västerländsk kultur och samhällsutveckling (bet. 1993/94:UbU1 s. 25). Enligt utskottet förelåg det ingen motsättning mellan att vara öppen för och se möjligheterna i ett mångkulturellt samhälle och att värna om och få en fast förankring i det egna kulturarvet. Utskottet har inte ändrat mening i denna fråga. Ett omfattande arbete med att föra ut värdegrundsfrågorna i förskolans och skolans verksamhet har pågått och pågår fortfarande. Det kan noteras att regeringen stöttat två värdegrundscentrum vid respektive med uppgift att förmedla, förankra och gestalta värdegrunden. Enligt studien 2003 - svenska femtonåringars kunskaper och attityder i ett internationellt perspektiv (, rapport 254) visar ett förhållandevis gott resultat för indikatorer som disciplin, lärares och elevers arbetsmoral samt elevers attityder till skolan. Klassrumsklimatet hade förbättrats något jämfört med andra länder. Studien visar inte att det finns något samband mellan ett lands disciplinnivå och totalresultat. överlämnade regeringen till propositionen Trygghet, respekt och ansvar - Om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38). Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever trädde i kraft (bet. 2005/06:UbU4, rskr. 2005/06:149). Lagen har som ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen samt att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Därutöver har lagen till ändamål att motverka annan kränkande behandling, med vilket avses ett uppträdande som kränker ett barns eller en elevs värdighet men som inte har samband med någon diskrimineringsgrund. Med detta avses mobbning och liknande beteenden. utsågs ett barn- och elevombud för likabehandling. uppgift är att med självständigt kansli inom ha tillsyn över att lagen Trygghet, respekt och ansvar efterlevs så att enskilda barns och elevers rätt kan tas till vara, att ge information om lagen samt att ge råd beträffande lagens tillämpning. har tillsammans med (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och () tillsyn över lagens efterlevnad. Dessa har rätt att föra talan för ett enskilt barn eller en enskild elev i skadeståndsmål. pågår arbete med en andra nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, där även mänskliga rättigheter inom utbildningsväsendet behandlas. En grundläggande princip för den svenska skolan är att undervisningen skall vara icke-konfessionell. Detta regleras i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Vidare står att utbildningen skall vara allsidig och saklig. I Lpo 94 betonas att alla föräldrar skall kunna skicka sina barn till skolan förvissade om att de inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller den andra åskådningen. Utskottet utgår från att skolorna utformar sin verksamhet i enlighet med dessa riktlinjer. framför i motion 2005/06:Ub261 yrkande 1 att alla elever i skolan skall ges möjlighet att lära, oavsett familjebakgrund och skola. I motionen framförs att den enskilt viktigaste åtgärden för att skapa jämställdhet inom svenskt utbildningsväsende är att värna människors rätt att bli bedömda som individer och att få sina prestationer granskade i ett individuellt perspektiv. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 72 att varje skola skall bedriva ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att öka jämställdheten. I motionen skrivs att ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, relationen mellan elever och lärare, skolans ledning, styrdokument samt lärarutbildningen om skolan skall leva upp till sina jämställdhetsmål. understryker också i motion 2005/06:Ub345 yrkande 28 vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete i skolan. I motionen framhålls att skolan spelar en viktig roll för att betona flickors och pojkars rätt att bli jämställt behandlade. Ett jämställdhetsperspektiv måste därför, enligt motionärerna, bedrivas på många fronter och med olika innehåll och metoder. skriver i motion 2005/06:Ub587 yrkande 3 att jämställdhetsfrågor är en del av värdegrundsarbetet i skolan. I motion 2005/06:Ub396 (c) anförs att jämställdhetsplaner bör upprättas i alla skolor och att jämställdhetslagen bör bli tillämplig även i skolan. I motion 2005/06:Ub354 yrkande 4 begär att får i uppdrag att följa upp verksamhet med jämställdhetssatsningar i skolan, exempelvis i kvalitetsredovisningar och inspektioner. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet har tidigare vid behandling av motsvarande motionsyrkanden angående jämställdhetsarbetet, senast i betänkande 2004/05:UbU9, konstaterat att frågan om jämställdhet inom skolan har uppmärksammats och tydliggjorts . Jämställdhet är ett prioriterat område för skolan och ingår i de nationella målen för skolan. Skolans arbete för ökad jämställdhet behandlas i skollagen, läroplanerna, jämställdhetslagen och i . Målen för jämställdhetsarbetet finns tydligt formulerade i de nationella styrdokumenten. I kursplaner eftersträvas också att skolans värdegrund, däribland jämställdhet som en fråga om demokrati, skall genomsyra undervisningen i alla ämnen. Kommunerna ansvarar för att lärare och annan personal i skolan har kunskap om de föreskrifter som gäller för skolväsendet samt får kompetensutbildning i dessa frågor. I läroplanen tilldelas dessutom rektor särskilt ansvar för jämställdhet som ämnesövergripande kunskapsområde. Därtill har en rad åtgärder vidtagits på nationell nivå för att stödja och stimulera det lokala jämställdhetsarbetet. Jämställdhet är ett av tre prioriterade områden för Myndigheten för skolutvecklings generella uppdrag. Regeringen har avsatt medel för att utbilda resurspedagoger i jämställdhet och genuskunskap. I regeringens budgetproposition (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16 s. 91) anges att 255 genuspedagoger i sammanlagt 145 kommuner har utbildats. För att ytterligare stödja utvecklingen av jämställdhetsarbete i skolan planerar Myndigheten för skolutveckling bl.a. att under /05 anordna regionala mötesplatser för genuspedagoger, mediepedagoger samt lärare och annan skolpersonal. Som exempel på ytterligare insatser kan nämnas att Myndigheten för skolutveckling har givit ut ett stödmaterial för lärare och skolpersonal, Jag är starkare än du tror - Hur skolor stöttar flickor och möter familjer, angående situationen för flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar och om skolans roll för dessa barn. Enligt den nya lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38, bet. 2005/06:UbU4, rskr. 2005/06:149) blir kommuner och andra som driver skolverksamhet skadeståndsskyldiga mot elev som skolan diskriminerar på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. I detta sammanhang erinras också om det arbete som pågår inom med anledning av förslag till ny skollag. har tillsammans med Myndigheten för skolutveckling utarbetat allmänna råd och kommentarerför arbetet mot kränkande behandling i skolan. Råden omfattar det förebyggande arbetet, arbetet med att upptäcka, utreda och åtgärda kränkande behandling samt skolors handlingsprogram mot kränkande behandling. I vårpropositionen (prop. 2005/06:100) som överlämnades till , presenterades åtgärder för att öka fokus på pojkars resultat i skolan. För att fördjupa kunskaperna om de olikheter som finns mellan flickors och pojkars resultat i skolan satsas på ett fyraårigt projekt. Utskottet kan inte nog understryka vikten av att skolan till eleverna förmedlar de demokratiska värdena, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor och män. Arbetet för jämställdhet i skolan handlar om att motverka traditionella könsmönster och ge eleverna likvärdiga möjligheter och villkor att utvecklas oberoende av kön. Jämställdhet ingår i skolornas värdegrund och skall genomsyra all verksamhet i skolan. När det gäller jämställdhetslagenpåminner utskottet om att överlämnat sitt slutbetänkande En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22). Kommittén har gjort en översyn av den svenska diskrimineringslagstiftningen och föreslår en sammanhållen diskrimineringslagstiftning samt en ny, sammanslagen, ombudsmannamyndighet. understryker i motion 2005/06:Sf331 yrkande 6 skolans viktiga roll för en förbättrad integration. Ett av de viktigaste sätten att åstadkomma verklig integration, skriver , är en bra skola för alla barn och ungdomar oavsett bakgrund. Därför behövs en skola där kunskapsuppdraget är centralt och där förväntningarna är höga på alla elever. Samma mening framförs av i motion 2005/06:Kr255 yrkande 12. skriver i motion 2005/06:Sf383 yrkande 23 att skolan bör vara en murbräcka mot utanförskapet. Skolan utgör det viktigaste sättet att överföra resurser till utsatta grupper och öka de nya generationernas livschanser och sociala rörlighet. Skolan skall ge redskap för framtiden. Förorternas skolor är, hävdar motionärerna, oftast misslyckandets skolor. I motion 2005/06:Ub344 yrkande 57 anför att skolor i utsatta områden borde vara de bästa skolorna. Skolor i utsatta områden bör därför utvecklas till magnetskolor som lockar elever från andra områden. Dessa magnetskolor kan också locka människor att bosätta sig eller bo kvar i området. I samma motions yrkande 58 anför att skolan bör finansieras med hjälp av en nationell skolpeng. En del av skolpengen skall vara lika för alla elever, men en del skall riktas till skolor i utsatta områden. skriver i motion 2005/06:Ub354 yrkande 15 om att initiera och skapa förutsättningar så att skolan blir en mötesplats för alla barn och elever och en central knutpunkt i lokalsamhället. I motionen anförs att skolan bör vara en integrerad del av det närliggande samhället. I motion 2005/06:Ub492 (s) anförs att segregation och klasskillnader bör motverkas i skolan. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. En rad satsningar har gjorts för att förbättra förskole- och skolsituationen i segregerade områden. redovisades Myndigheten för skolutvecklings tvååriga arbete med att förbättra förskole- och skolsituationen i segregerade områden (uppdrag U203/1157/S). Myndighetens insatser har syftat till att stödja och utveckla kommuners och skolors förutsättningar att arbeta för en högre måluppfyllelse för eleverna. Myndigheten för skolutveckling har fått ett nytt uppdrag, att genomföra satsningar på skolor i utsatta områden. Satsningarna innebär bl.a. kompetensutveckling för lärare och rektorer och riktar sig mot läsutveckling, undervisning i och på modersmål, svenska och svenska som andraspråk samt utveckling av gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling har identifierat 32 kommuner där behoven av insatser är störst. Stödet kommer att riktas mot totalt ett hundratal skolor. kommer att få ett särskilt utvecklingsstöd, satsningen på idéskolor förstärks och grund- och gymnasieskolor får möjlighet att ansöka om medel för lokala initiativ till utvecklingsarbete. Kommunerna kommer också att få medel för personalförstärkningar för ämnesundervisning på modersmål. Inledningsvis kommer fokus att ligga på undervisning i ämnet matematik på de tre största modersmålen. Myndigheten för skolutveckling får för att genomföra uppdraget disponera och . Inom ramen för regeringens generella satsningar för stöd till kommuner och skolor i segregerade områden ges genom Myndigheten för skolutveckling stimulansbidrag för utveckling av tvåspråkig undervisning på modersmål. Myndigheten för skolutveckling kommer att stödja kommuner och skolor som vill utveckla undervisningen i matematik för flerspråkiga elever. En ökad medvetenhet om språkets betydelse för elevers lärande i matematik är nödvändig. har i rapporten Vad händer med likvärdigheten i svenska skolan? En kvantitativ analys av variation och likvärdighet (rapport 275, 2006) bl.a. visat att spridningen mellan skolors resultat ökar och att detta troligtvis har att göra med en ökad skolsegregation. Regeringen aviserade i budgetpropositionen för en förstärkt satsning på skolor i segregerade områden. avsätts för detta, och avsätts ytterligare . Regeringen har aviserat att kommunerna skall beredas möjlighet att anställa 1 000 resurspersoner med språkkompetens på skolor i segregerade områden för att förbättra elevernas resultat i de skolor som har lägst måluppfyllelse. Myndigheten för skolutveckling skall dessutom få i uppdrag att ta fram en särskild strategi för en likvärdig utbildning för nyanlända barn och ungdomar. Dessutom skall ca 2 000 lärare i svenska för invandrare och modersmålslärare kompetensutvecklas. Regeringen föreslår i vårpropositionen 2006 att en nationell strategi tas fram för hur anlända elever skall tas emot i grund- och gymnasieskola. Utskottet anser att det är synnerligen angeläget att förbättra skolsituationen i segregerade områden och i skolor med låg måluppfyllelse och för barn vars modersmål inte är svenska. Utskottet menar dock att ett omfattande arbete i detta syfte redan pågår och avstyrker därför motionsyrkanden om ytterligare satsningar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande val av skola samt ett motionsyrkande om att elever skall erbjudas plats i enligt närhetsprincipen. Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c) och 12 (v). framför i motion 2005/06:Ub238 yrkande 25 att elevernas rätt att välja skola bör stärkas. I motionen begärs att skollagens bestämmelser om möjlighet att välja skola stärks. erinras om att ökade möjligheter att välja mellan olika skolor kräver att det råder lika villkor för alla skolor oavsett huvudman.