bet · GT01UbU6 · 2006-02-09 00:00:00 — En av slutsatserna var att forskningen inom området gynnas bäst av att delta i öppna utlysningar, dvs. man förordar inte öronmärkning av resurser. Angående forskning om global utveckling och rättvisa finns vid Sida avdelningen SAREC som beviljar stöd till forskning i utvecklingsländerna samt stöder svensk forskning av vikt för dessa länder. Den forskning SAREC finansierar omfattar naturvetenskap och teknik, samhällsvetenskap/humaniora, naturresurser och miljö samt hälsoforskning. Även andra svenska myndigheter bidrar med medel till forskning som har betydelse för utvecklingen i . Vad gäller forskning om livsvillkoren för funktionshindrade har regeringen genom att ge för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) ett särskilt samordningsansvar för forskning om funktionshinder och handikapp betonat områdets betydelse. redovisar rådet omfattningen av detta forskningsområde. Utskottet konstaterar att etisk diskussion kring den medicinska forskningen är flera aktörers uppdrag. skall enligt sin instruktion ta initiativ till att uppmärksamma forskningsetiska frågor samt förmedla information på området. () är ett parlamentariskt sammansatt rådgivande organ till regeringen som har till främsta uppgift att belysa medicinsk-etiska frågor ur ett övergripande samhällsperspektiv. I rådet ingår ordförande, åtta företrädare för de politiska partierna samt tolv sakkunniga. SMER:s centrala uppgift är att vara remissinstans i medicinsk-etiska frågor åt regeringen i samband med förberedelser för lagstiftning. Rådet skall också följa forskningen och ge regeringen råd om huruvida ny kunskap och nya metoder kan leda till behov av t.ex. lagändringar. Genom nyhetsbrev, skrifter och konferenser arbetar SMER för att skapa medicinsk-etisk diskussion. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om forskarstudier. Jämför reservationerna 17 (m, fp, kd, c), 18 (mp), 19 (kd), 20 (kd), 21 (v), 22 (v) och 23 (c) samt särskilt yttrande 2 (fp). , menar i motion Ub346 yrkande 12 att det bör inrättas betydligt fler doktorandtjänster med en ekonomi och trygghet som är jämförbar med de normer som gäller i det övriga samhället. Den rådande situationen att en hög andel doktorander måste försörja sig med stipendier eller utbildningsbidrag leder till brister i den sociala tryggheten. skriver även i motion Ub427 yrkande 16 att det bör inrättas fler doktorandtjänster. I yrkande 17 anför partiet att utbildningsbidrag är en möjlig finansieringsform som ger någorlunda trygg försörjning för doktorander. skriver i motion Ub588 yrkande 13 om forskarstudenters anställningsvillkor att alltför många doktorander lever på utbildningsbidrag, stipendier eller till och med studiemedel. Partiet menar att utbildningsbidrag måste ersättas av fast anställning och att stipendier måste mönstras ut som studiefinansiering. uppmärksammar också problemet med s.k. skuggdoktorander, dvs. personer som deltar i forskarutbildning utan att vara formellt antagna. I motion A370 yrkande 24 anför att det är viktigt att verka för att kvinnliga forskarstuderande skall ha möjlighet att bilda familj . Många kvinnliga doktorander betraktar detta som uteslutet . menar i motion Ub382 yrkande 4 att det bör göras ett tillägg i högskoleförordningen som innebär ett förbud mot stipendier som studiefinansieringsform inom forskarutbildningen. Stipendiefinansierad forskarutbildning innebär en rad nackdelar för den enskilde doktoranden, bl.a. saknas inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet och arbetslöshet. I samma motions yrkande 5 menar att lärosätena bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att avskaffa fenomenet med "skuggdoktorander". Mer specifikt bör lärosätena få i uppdrag att ta fram statistik över hur många skuggdoktorander som finns, vilka förhållanden de studerar under samt redovisa vilka åtgärder som kommer att vidtas. I motion Ub367 (mp) anförs behovet av en utredning om hur regelverket i högskoleförordningen kan ändras så att forskarstuderande alltid erbjuds en tidsbegränsad anställning som doktorand. Målet måste enligt motionen vara att alla studerande på forskarutbildning skall erbjudas doktorandtjänster. Den föreslagna utredningen bör undersöka konsekvenser och kostnader för att införa denna ordning. framför i motion Ub592 yrkande 4 att det behövs en översyn av hur forskarstuderandes inflytande säkerställs i olika beslutande organ. Forskarstuderande har en unik situation som inte är jämförbar med grundutbildningens studenter eller med högskolans lärare och forskare. I motion Ub569 (s) anförs att det är viktigt att universitet och högskolor förbättrar sitt samarbete om forskarutbildningen. Motionären menar att mindre högskolors samarbete med universitet ofta bygger på osäkra och varierande villkor. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Yrkanden om fler doktorandtjänster och forskarstuderandes anställningsvillkor behandlades i samband med regeringens forskningsproposition (2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15). Även nu konstaterar utskottet att den resursförstärkning med som aviseras för kan användas av lärosätena för bl.a. fler doktorandtjänster. Utskottet menar att till dess lärosätena har resurser så att alla doktorander kan erbjudas anställning måste utbildningsbidrag finnas kvar som finansieringsform. har den som fått utbildningsbidrag rätt att bli anställd som doktorand senast när det återstår utbildning på heltid till doktorsexamen (5 kap. 4 § högskoleförordningen, 1993:100). Därtill kommer att av de anslagsmedel som högskolorna använder för studiefinansiering skall avse anställning som doktorand. Angående att bilda familj så nämns föräldraledighet i högskoleförordningen som ett särskilt skäl som kan föranleda förlängt innehav av doktorandtjänst (5 kap. 7 § fjärde stycket). Även anställningstiden på forskarassistenttjänst får förlängas utöver ordinarie om det finns särskilda skäl (4 kap. 30 § 7). Vad gäller frågan om stipendier har regeringen i regleringsbrev till universitet och högskolor föreskrivit att medel från statsbudgeten inte får användas för stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering. Eftersom det saknas tillgänglig statistik om stipendiefinansiering från andra finansiärer har regeringen i regleringsbrev efterfrågat hur de medel som lärosätena totalt avsätter för studiefinansiering i forskarutbildningen fördelas på olika finansieringsformer. reformerades forskarutbildningen, vilket bl.a. innebar att endast personer som kunde garanteras finansiering fick antas till forskarutbildning vid svenska lärosäten. publicerade en studie som beskriver tillvaron för "skuggdoktorander", dvs. doktorander som bedriver forskarutbildning utan att formellt vara antagna till utbildningen. I anslutning till rapportens presentation anordnades en konferens för att diskutera förekomsten av sådana doktorander. har aviserat att de kommer att gå ut med en förfrågan till alla universitet och högskolor om vilka rutiner de har för att kontrollera och förhindra förekomsten av "skuggdoktorander". Utskottet välkomnar olika initiativ och betonar betydelsen av mer kunskap på området. Den undersökning som verket planerar liknar vad som anförs i motion Ub382 (v) yrkande 5. Ett yrkande om hur forskarstuderandes inflytande säkerställs i olika beslutande organ behandlades av utskottet i betänkande 2004/05:UbU15. Utskottet hänvisade då till att doktoranderna ingår i studentkåren och att kåren själv bestämmer hur representanter skall utses till olika organ. Angående samarbete om forskarutbildningen instämmer utskottet med vad regeringen skrev i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, s. 58) om att det är angeläget att lärosäten med rätt att utfärda examen i forskarutbildning samarbetar på ett konstruktivt sätt med högskolor utan vetenskapsområde. Även i propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162, s. 160) påpekar regeringen detta behov av samarbete. Regeringen redovisar också sin avsikt att undersöka förutsättningarna för en nationellt samlad information om forskarutbildningar och forskarkurser. En sådan information skulle underlätta för studenter att hitta fakta om forskarutbildning vid andra lärosäten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om forskningsetik. Jämför reservationerna 24 (kd), 25 (kd) och 26 (kd). skriver i motion Ub589 yrkande 6 att det är viktigt att lyfta fram den människosyn som skall vara utgångspunkt för forskningsetiken. Forskningen måste ske inom etiska ramar där människans unika värde och värdighet står i centrum. Vetenskap och forskning får inte underminera människovärdet, inte vara diskriminerande och inte begränsa människors frihet eller kränka människors integritet. Det är inte rätt, menar , att forska på vad som helst, hur som helst och när som helst. anför i samma motions yrkande 7 att det bör inrättas en fristående instans för granskning av forskningsfusk. Partiet hänvisar till att i en skrivelse till regeringen har efterfrågat en sådan instans. Man nämner också att har en fristående central instans för granskning av misstänkt vetenskaplig oredlighet. I motion Ub589 yrkande 8 anför att de regionala nämnderna för etikprövning av forskning bör genomgå en första utvärdering för att kunna säkerställa och utveckla en god forskningsetik. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Angående forskningsetikens utgångspunkter hänvisar utskottet till lagen om etikprövning av forskning som avser människor (prop. 2002/03:50, bet. 2003/03:UbU18). Lagen innebär bl.a. att forskning får godkännas bara om den kan utföras med respekt för människovärdet (7 §). Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter skall alltid beaktas vid etikprövningen samtidigt som hänsyn skall tas till intresset av att ny kunskap kan utvecklas genom forskning. Människors välfärd skall ges företräde framför samhällets och vetenskapens behov (8 §). Forskning får godkännas bara om de risker som den kan medföra för forskningspersoners hälsa, säkerhet och personliga integritet uppvägs av dess vetenskapliga värde (9 §). Forskning får inte godkännas om det förväntade resultatet kan uppnås på ett annat sätt som innebär mindre risker (10 §). Utskottet påpekar också att regeringen utsåg en utredare med uppdrag att bl.a. överväga om tillämpningsområdet för lagen om etikprövning bör vidgas (dir. 2004:111, dir. 2005:67). Av direktiven framgår att forskning som inkräktar på människors integritet eller på annat sätt aktualiserar skyddsaspekter skall uppmärksammas särskilt. Utredningen som överlämnades lämnar vissa förslag (SOU 2005:78) om att lagens tillämpningsområde bör utökas. Remissbehandling har skett . I fråga om en instans för granskning av forskningsfusk konstaterar utskottet att det är arbetsgivaren i form av rektor som skall utreda och åtgärda anmälningar om oredlighet i forskning. Detta följer av att högskolelagen (3 a §) fastslår att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed skall värnas i högskolornas verksamhet. Om ledningen vid ett lärosäte önskar kan expertgrupp för frågor om oredlighet i forskning ta upp ett misstänkt fall och göra en fristående utredning. har inte mandat att på eget initiativ inleda granskningar. Lärosätet skall före en sådan anmälan till expertgruppen ha gjort en egen preliminär utredning. Det är också lärosätet som har ansvar för att vidta lämpliga disciplinära åtgärder eller eventuellt, om det handlar om att begära rättslig prövning, den drabbade. menar att den nuvarande ordningen behöver förändras. Myndigheten har därför i en skrivelse till regeringen efterlyst en författningsändring. har därför tagit fram ett förslag till reglering i högskoleförordningen av högskolornas ansvar för utredning av misstankar om oredlighet i forskning. Förslaget innebär att ansvaret för att utreda sådana misstankar även fortsättningsvis skall ligga på det lärosäte där forskningen utförts. Syftet är att komplettera den nuvarande skrivningen i högskolelagen om att värna vetenskapens trovärdighet och god forskningssed med en ny bestämmelse som betonar lärosätenas utredningsansvar. Förslaget har remitteras . Utskottet anser inte att skall föregripa regeringens remiss- och beredningsarbete. Angående utvärdering av de regionala nämnderna för etikprövning konstaterar utskottet att den nya lagen om etikprövning och organisationen för denna prövning trädde i kraft . Nämnderna har följaktligen varit verksamma . Utskottet utgår ifrån att regeringen när tiden bedöms vara mogen på lämpligt sätt utvärderar det arbete som bedrivs inom den nya organisationen för etikprövning av forskning. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om kommersialisering av forskningsresultat. Jämför reservationerna 27 (m, fp, kd, c) och 28 (kd). , anför i motion T1 yrkande 3 att kommersialiseringen av forskningsresultat behöver stimuleras. De förslag som lämnades i regeringens forskningsproposition (prop. 2004/05:80) anses vara otillräckliga. Partierna vill införa ett system där forskarna erbjuds ekonomiska belöningar i form av royaltier, delägarskap eller optioner i företag. Även lärosäten som frambringar framgångsrika företag skall belönas genom högre forskningsanslag och vinstandelar. anför i motion Ub589 yrkande 3 att det s.k. lärarundantaget slopas. Undantaget innebär att forskare vid svenska lärosäten har ensamrätt till patent som grundas på deras forskning. I andra länder är det normalt universiteten som är patentägare. menar att det är orimligt att kräva av forskarna att de även skall vara entreprenörer och på egen hand kommersialisera sina rön. Genom att överföra ansvaret för kommersialisering på lärosätena skulle bättre förutsättningar skapas för detta uppdrag. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Vad gäller kommersialisering av forskningsresultat hänvisar utskottet till vad både utbildningsutskottet och näringsutskottet anförde angående liknande motionsyrkanden med anledning av regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, 2004/05:NU1y). Såväl lärarundantaget som olika patentfrågor är nämligen föremål för utrednings- och remissarbete samt att den nyinrättade som disponerar kommer att spela en betydelsefull roll när det gäller kommersialisering. Lärosätena skall även upprätta handlingsplaner för kommersialisering, och en särskild förhandlare skall se över och lämna förslag om en effektivare struktur av holdingbolag. Tilläggas kan att regeringen i budgetpropositionen aviserat att den s.k. kommer att få tilläggsdirektiv som gör att även resurstilldelningen för forskning och forskarutbildning skall utredas. Angående det s.k. lärarundantaget hänvisar utskottet till den utredning som överlämnats till regeringen och som kommer att remissbehandlas . Utredningen av högskoleuppfinningar (SOU 2005:95) innehåller två alternativa förslag samt bedömningar av konsekvenserna av dessa förslag. I anmälningsalternativet är lärarundantaget bibehållet, men det införs en skyldighet för lärare och andra arbetstagare med forskningsuppgifter att anmäla patenterbara uppfinningar som kan hänföras till verksamhetsområdet för den högskola där forskaren är anställd. Eftersom avtalsfrihet råder, finns det alla tänkbara möjligheter för högskolan att förhandla om att överta hela eller delar av rätten till en högskoleuppfinning. I övertagandealternativet avskaffas lärarundantaget, och högskolan ges en exklusiv rätt att förvärva rättigheterna till en anmäld patenterbar uppfinning som har en koppling till forskarens verksamhet vid högskolan. Med undantag för det som gäller arbetstagares rätt till ersättning skall bestämmelser kunna sättas åt sidan genom avtal. Utredningen föreslår också att högskolelagen ändras för att tydligt klargöra högskolans rätt att kommersialisera uppfinningar. Högskolan skulle därmed få en ny uppgift som uttrycks som en skyldighet att främja nyttiggörande av forskningsresultat som har kommit till vid högskolan. Detta innebär bl.a. att högskolan får förfoga kommersiellt över forskningsresultat genom förvärv, avyttring, licensiering och patentering. Sammanfattningar på svenska av avhandlingar Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om svenska sammanfattningar av avhandlingar. Jämför reservation 29 (fp, c). I motion Kr8 (fp) yrkande 9 anför att det är angeläget att studenter behärskar svensk terminologi inom studerade områden, inte minst i kommunikationen med det omgivande samhället. anser därför att det i till lärosätena bör införas krav på att avhandlingar på andra språk än svenska skall innehålla sammanfattningar på svenska och att referat skall göras på svenska och engelska. Enligt yrkande 10 i samma motion skall även populärvetenskapliga sammanfattningar av doktorsavhandlingar skrivas på svenska. skriver i motion Kr4 yrkande 4 att sammanfattningar av uppsatser och avhandlingar vid universitet och högskolor bör skrivas på svenska. Man menar att forskarstudenter ibland har svårt att genomföra en presentation på svenska då arbetsspråket för texten varit engelska. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen betonar i propositionen Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) värdet av en parallell användning av svenska, engelska och andra språk inom forskning och forskarutbildning. I syfte att värna svensk terminologi är det viktigt att lärosätena verkar för fylliga sammanfattningar på det svenska språket, vilket också sker på många ställen. lyfter regeringen fram den pågående internationaliseringen av den högre utbildningen och målet om att skall vara en ledande forskningsnation. Dessa ambitioner gör det motiverat att inom vissa vetenskapliga områden öka användningen av engelska i forskarutbildningen. Utskottet instämmer i regeringens bedömningar om utbildningens internationalisering samt om behovet av sammanfattningar på svenska. Utskottet finner det dock inte motiverat att, som motionärerna anför, uppställa särskilda krav på svenska sammanfattningar. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om en utredning om ett digitalt vetenskapligt bibliotek, motionsyrkandet om att ta bort kravet på full kostnadstäckning samt motionsyrkandet om behovet av helhetssyn gällande lagstiftning som påverkar den biomedicinska forskningen. Jämför reservation 30 (c). I motion Ub293 (c) framförs att det bör tillsättas en utredning om möjligheten att starta ett digitalt vetenskapligt bibliotek. Motionärerna menar att det finns stora outnyttjade informationsresurser på Internet i form av databaser och elektroniska tidskrifter. position som ledande kunskapsnation skulle därför kunna stärkas genom ett nationellt digitalt vetenskapligt bibliotek med fri tillgång för alla svenskar. skulle enligt motionen kunna bli bäst på att nyttiggöra den kunskap som finns tillgänglig, men som inte utnyttjas i full utsträckning. I motion Sk345 (m) yrkande 2 anförs att de s.k. overheadkostnaderna på anslag från externa forskningsfinansiärer bör tas bort. Motionären menar att de forskningsmedel som kommer från statligt håll är otillräckliga. Därför är det angeläget att ta bort kravet på full kostnadstäckning så att alla donationer från externa finansiärer kan komma forskningen till nytta utan statlig inblandning. Behovet av en helhetssyn vad gäller lagstiftning som påverkar biomedicinsk forskning anförs i motion Ub276 (kd). Motionären påpekar att det bl.a. diskuterats nya regler för när försöksdjur skall få användas, att genetiskt modifierade djur inte skall få användas om modifikationen innebär ett lidande samt att beslut i djurförsöksetiska nämnder skall kunna överklagas. Motionären är kritisk till dessa förslag då en alltför strikt djurskyddslag riskerar såväl människoliv som att svensk spetsforskning flyttar utomlands. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Vad gäller ett digitalt vetenskapligt bibliotek presenterade regeringen i forskningspropositionen (2004/05:80) sin syn på verksamheten vid Kungl. (KB). En utgångspunkt för regeringens bedömning var utredningen - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:12) som bl.a. innehöll förslag om att inrätta ett nationellt nätbibliotek. Regeringen påpekade att KB arbetat aktivt med biblioteksstöd för flexibelt lärande. Exempel på webbaserade distanstjänster är tillgång till e-publikationer, bibliotekskataloger, självstudiekurser och digitalt kursmaterial. Tillsammans med Myndigheten för och vissa lärosäten inrättades en s.k. jourhavande bibliotekarie för att hjälpa studenter under kvällstid och . blev tjänsten permanent vid KB och ett samarbete inleddes med folkbibliotekens motsvarighet. Utskottet menar att nämnda aktiviteter är viktiga för att utveckla och samordna nätbaserade bibliotekstjänster. Utskottet är av uppfattningen att principen om full kostnadstäckning är nödvändig för externa forskningsfinansiärer för att inte universitetens och högskolornas egna resurser skall urholkas. De statliga medel som anvisas till lärosätena skall inte användas för att subventionera externfinansierad forskning utan för verksamhet enligt lärosätenas egna beslut. Angående en helhetssyn rörande den lagstiftning som påverkar biomedicinsk forskning erinrar utskottet om att beslutat i enlighet med proposition 2004/05:177 Etisk prövning av djurförsök m.m. (bet. 2005/06:MJU5, rskr. 2005/06:31). De ändringar i djurskyddslagen (1988:534) som beslutet innebär syftar till att begränsa användningen av försöksdjur till vad som är absolut nödvändigt. I propositionen aviserar regeringen nya utredningsuppdrag. ges dels i uppdrag att utvärdera det befintliga systemet för klassificering av djurs smärta, dels att utreda frågan om det bör införas ett krav på etiskt godkännande av sådan avel med försöksdjur som medför eller riskerar att medföra lidande för djuren. Den tredje utredningen gäller instansordningen för ärenden om etisk prövning av djurförsök. Angående det första utredningsuppdraget anser miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2005/06:MJU5) att det är värdefullt att varje nytt system utvärderas efter dess införande. Miljö- och jordbruksutskottet har inte heller några invändningar mot uppdraget rörande avel med försöksdjur, men man anser att det finns ett behov av en löpande och öppen dialog med forskarsamhället om forskningens förutsättningar, och man förutsätter att regeringen drar försorg om en sådan dialog. Rörande det tredje uppdraget menar miljö- och jordbruksutskottet att det inte finns anledning att föregripa den kommande utredningens arbete. instämmer i de bedömningar som gjorts av miljö- och jordbruksutskottet och menar att dessa ger uttryck för en helhetssyn när det gäller att beakta behovet av djurskydd och förutsättningarna för svensk medicinsk forskning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Forskningspolitikens inriktning, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om forskningspolitikens inriktning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub346 yrkande 1. Vi anser att målsättningen för svensk forskningspolitik skall vara att skapa förutsättningar för forskningsmiljöer i världsklass, att garantera forskningens frihet samt att bidra till utveckling och behållande av starka och självständiga forskningsinstitutioner. Målsättningen skall också vara att fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdoktoral verksamhet samt att göra extra satsningar på de mest framstående forskarna. Staten skall ta ansvar för forskning och utveckling av omedelbar betydelse för den egna verksamheten. Internationellt forskningssamarbete skall uppmuntras och ges goda villkor. Forskningspolitikens beslutsunderlag, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: