bet · GT01UbU11 · 2006-02-16 00:00:00 — Läroböckerna skall analyseras med avseende på i vilken omfattning och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) föreskrivs att skolan skall sträva efter att varje elev respekterar andra människors egenvärde, tar avstånd från att människor utsätts för kränkande behandling och kan leva sig in i och förstå andra människors situation. Bland ämnesövergripande kunskapsområden som rektor har ett särskilt ansvar för nämns i läroplanen sex och samlevnad. Enligt utskottets uppfattning behöver kränkningar på grund av kön och sexuell läggning uppmärksammas och beaktas i större utsträckning i skolornas värdegrundsarbete. Regeringen har uppmärksammat att det är sex- och samlevnadsundervisningen blev obligatorisk i den svenska skolan. I samarbete med Myndigheten för skolutveckling genomfördes därför konferenser m.m. i syfte att ytterligare stärka ämnet och en antologi, Hela livet - med sex- och samlevnadsundervisning, gavs ut . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande ökat antal undervisningstimmar i idrottsämnet samt vikten av idrott och hälsa i skolan. Jämför reservationerna 16 (m), 17 (kd, c), 18 (mp) och 19 (fp). I flera motioner föreslås en ökning av antalet undervisningstimmar i ämnet idrott och hälsa. föreslår i motion 2005/06:Ub344 yrkande 10 att organiserad idrottsundervisning skall garanteras eleverna minst . Ämnet idrott och hälsa bör också fokusera på fysisk träning och inte förvandlas till ett alltför teoretiskt ämne, skriver motionärerna. I motion 2005/06:Ub205 (m) skriver motionären att idrotten måste få en större plats i skolan än vad som ges , och att undervisningen måste vara obligatorisk. Även motionerna 2005/06:Ub231 (m) och 2005/06:232 (m) föreslår fler veckotimmar i ämnet idrott och hälsa. I båda motionerna skrivs att skolans idrottsundervisning är den enda formen av fysisk träning för en allt större grupp barn och ungdomar. I den förstnämnda motionen skrivs också att ligger bland de länder i som har minst schemalagd tid för ämnet idrott och hälsa. Motion 2005/06:Ub452 (s) föreslår att undervisning genom alla stadier bör vara ett rimligt krav och mål. Även i denna motion erinras om att antalet veckotimmar i ämnet idrott och hälsa i är bland de lägsta i jämförelse med andra länder i . I motion 2005/06:Ub246 (m) förs fram att det finns ett behov av förändring i skolans undervisning i ämnet idrott och hälsa för att förebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar. Motionären anser att ämnet fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten att delta i undervisningen. I flera motioner anförs vikten av idrottsundervisning i skolan. understryker i motion 2005/06:Kr281 yrkande 3 idrottens betydelse i skolan. I motionen anförs att den svenska skolan ligger i botten när det gäller satsning på idrott. Det skrivs också att det framför allt är viktigt att de elever som inte idrottar får tillgång till fysisk aktivitet och idrott i skolan. anser i motion 2005/06:Ub344 yrkande 9 att den fysiska aktiviteten bör uppmuntras i skolan. I motionen framförs att fysisk aktivitet både gynnar elevernas hälsa och studieresultat och genom att öka elevernas fysiska välbefinnande stärks också deras psykiska hälsa och koncentrationsförmåga. Eleverna skall kunna utnyttja raster och luncher för lek och idrottsaktiviteter. Även understryker i motion 2005/06:Ub587 yrkande 13 idrottens betydelse för barns välbefinnande. skriver att idrotten har en positiv betydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utan också för den teoretiska inlärningen. skriver också i motion 2005/06:Kr373 yrkande 11 att den fysiska aktiviteten bör öka i skolan. Vikten av fysisk aktivitet och rörelse måste genomsyra all skolans verksamhet, skriver motionärerna. Den fysiska aktiviteten får inte enbart förekomma under idrottslektionerna utan även inom andra ämnen. Eleverna bör dessutom stimuleras att använda raster och håltimmar till olika former av fysisk aktivitet. anför i motion 2005/06:MJ351 yrkande 12 att det måste skapas tid och plats i skolan för att alla elever skall kunna ha ett pass med rörelse. Detta framförs även i motion 2005/06:Ub410. Dessutom skrivs att den svenska skolan näst efter har minst schemalagd tid för idrott i hela EU, trots all den kunskap som finns om att elever klarar skolan bättre om de stimuleras till fysisk aktivitet. begär i motion 2005/06:Kr380 yrkande 2 att regeringen återkommer till med förslag som syftar till att stimulera ökad och daglig fysisk aktivitet i skolan. I motionen skrivs att fler lektioner inte automatiskt ger ökad fysisk aktivitet för den som redan nu helst avstår från fysisk aktivitet eller i skolan. Därför måste åtgärder vidtas som inriktas på och anpassas till olika individers behov och förutsättningar. föreslår i motion 2005/06:So470 yrkande 10 särskilda stimulansmedel till ett flerårigt projekt med målsättningen att nå alla föräldrar med information och utbildning om vikten av fysisk aktivitet. Stödet skall avse en flerårig kampanj som genom föräldramöten, en särskild hemsida och i samarbete med föreningar och organisationer skall nå föräldrar med information. I en enskild motion, 2005/06:Ub491 (s) yrkande 2, anförs att föräldrar på ett bättre sätt än , t.ex. via skolhälsovården, medvetandegörs om vikten av barns och tonåringars växande ohälsoproblem, särskilt vad gäller ökad vikt och försämrad kondition, och deras egen centrala roll i sammanhanget. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Antalet timmar för ämnet idrott och hälsa inom ramen för timplan ökade fr.o.m. /99 från 460 (prop. 1997/98:6, bet. UbU5, rskr. utökades det lokala utrymmet för skolans val . I timplan finns utöver detta avsatta för elevens val. Dessa timmar kan bl.a. användas för ämnet idrott och hälsa. Inom ramen för skolans vardag finns också stora möjligheter att erbjuda eleverna fysiska aktiviteter, friskvård m.m. Utskottet vill också i detta sammanhang påminna om den försöksverksamhet med att avskaffa timplanen som pågår och som öppnar för en mer flexibel organisation i syfte att göra det lättare att nå målen i kursplanerna. Ämnet idrott och hälsa syftar enligt kursplanerna till att utveckla elevernas fysiska, psykiska och sociala förmåga samt att ge kunskaper om den egna livsstilens betydelse. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att uppmärksamma barns och ungdomars hälsomässiga utveckling. Såväl föräldrarna som skolan har en viktig roll som främjare av en god livsstil och ett ansvar för att motverka fysisk inaktivitet och osunda matvanor hos barnen. Regeringen har uttalat som sin ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet som omfattar minst inom ramen för skoldagen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s. 81). Skolan är en naturlig mötesplats för alla barn och bildar därmed en naturlig plattform för samverkan mellan lärare och idrottsledare i arbetet med att fånga upp barn för fysisk aktivitet, skriver regeringen. Skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen har fr.o.m. förts in i Lpo 94, och en liknande formulering har förts in i Lpf 94. Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att dessa mål skall uppnås. I Lpo 94 skrivs: Skapande arbete och lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Skolan skall sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. I skolarbetet skall de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Även hälso- och livsstilsfrågor skall uppmärksammas. I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) har följande stycke skrivits in: Skolan skall utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso- och livsstilsfrågor. Skolan skall även sträva efter att ge gymnasieeleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Myndigheten för skolutveckling har fått ett särskilt uppdrag att stödja och följa skolornas arbete med att genomföra ändringar som gjorts i läroplanerna, i syfte att stärka skolans ansvar för att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet (U2003/1020/S). Detta uppdrag slutredovisades . I rapporten konstateras att läroplansändringen tagits emot positivt ute i skolorna och att många skolor integrerat fysisk aktivitet i skoldagen bl.a. i samhällsorienterande och naturorienterande ämnen. Myndigheten skall återkommande rapportera till regeringen bl.a. i vilken utsträckning skolorna lyckats förverkliga målet om 30 minuters fysisk aktivitet för varje elev. Regeringen inledde under flera samordnade insatser för att stimulera till lokal utveckling avseende fysisk aktivitet hos barn och unga. I detta syfte inrättades bl.a. ett nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid (). Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. Verksamheten påbörjades och invigdes . Idrottsrörelsen har därtill tillförts sammanlagt från överskott i AB under förutsättning att idrottsrörelsen tar på sig att bl.a. intensifiera samarbetet med skolorna. Utskottet har tidigare (bl.a. i bet. 2003/04:UbU12) framhållit att såväl föräldrar som skola har en viktig roll som främjare av en god livsstil och ett ansvar för att motverka fysisk inaktivitet och osunda matvanor hos barn respektive elever. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning. Utskottet vill också peka på kursplanen för ämnet idrott och hälsa där det bl.a. sägs att eleverna i slutet av nionde skolåret skall förstå sambandet mellan mat, motion och hälsa. Ämnet syftar till att utveckla elevernas fysiska, psykiska och sociala förmåga samt ge kunskaper om den egna livsstilens betydelse för hälsan. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande skolans ansvar för att utveckla hälsosamma kostvanor, hem- och konsumentkunskapens roll för främjande av god hälsa samt kosten i skolan. Jämför reservationerna 20 (kd, c), 21 (v, mp), 22 (v) och 23 (mp) samt särskilt yttrande 2 (m, fp, kd, c). I flera motioner understryks skolans ansvar vad gäller att utveckla hälsosamma kostvanor. skriver i motion 2005/06:MJ530 yrkande 2 att sambandet mellan mat och hälsa behöver betonas på ett tydligare sätt i . Det är viktigt att skolan blir ett konsekvent föredöme. Om skolan talar om hälsosamma matvanor som skolan installerar läskautomater eller på annat sätt exponerar onyttiga produkter får eleverna dubbla signaler. I motion 2005/06:Ub289 (s) yrkande 3 anförs att skolorna bör göras till läsk- och godisfria zoner. Motion 2005/06:So366 (fp) yrkande 1 anför behovet av dietister som arbetar gentemot skolan samt utbildar personal i kostrelaterade frågor. Flera motioner tar särskilt upp hem- och konsumentkunskapens roll för främjande av god hälsa. skriver i motion 2005/06:Ub326 yrkande 2 att regeringen bör återkomma till med förslag angående hem- och konsumentkunskapens ställning för främjandet av god hälsa, fysiskt såväl som psykiskt. Det kan vara dags att tänka över både timantalet för ämnet i och behovet av ämnet i gymnasieskolan, skriver motionärerna. I motion 2005/06Ub359 (s) skriver motionären att skolan har ett stort ansvar för att utbilda elever i kost och motion. Därvid måste bl.a. hemkunskapsämnet uppvärderas i skolan och hemkunskapslärarnas roll utvecklas och stärkas. Även motion 2005/06:Ub289 (s) yrkande 1 anför behovet av förbättrad och utökad kost- och konsumentkunskapsundervisning i skolan. Några motioner tar upp vissa aspekter på kosten i skolan. skriver i motion 2005/06:MJ530 yrkande 3 att bör öka sina inspektionsinsatser vad avser skolmaten. Matsedeln bör utgöras av varierade och näringsriktiga rätter som innebär en god balans mellan de olika segmenten i kostcirkeln. skriver i motion 2005/06:Ub428 yrkande 15 att elevers önskemål om specialkost skall respekteras utan krav på läkarintyg. Det är, enligt , självklart att skolan skall tillgodose och respektera elevernas etiska ställningstagande. Önskemål om vegetarisk eller vegansk kost skall respekteras liksom övriga önskemål om särskild kost. Även i motion 2005/06:Ub413 (mp) yrkande 2 skrivs att rätt till etiskt vald diet, t.ex. vegetarisk eller vegansk mat bör slås fast i lagstiftningen. I motion 2005/06:Ub413 (mp) yrkande 1 anförs att skolmaten bör stå i centrum. Motionärerna skriver att vad som serveras på tallriken lätt kan göras om till praktisk samhällskunskap, biologi, fysik, religionskunskap, geografi och hälsa. Det gäller att ta till vara ett viktigt tillfälle för eleverna att skaffa sig ett globalt och ett helhetsinriktat perspektiv på mat och försörjning. I motion 2005/06:Ub548 (s) anförs att alla elever som så önskar måste ha rätt till en fullvärdig vegetarisk eller vegansk skolmat samt undervisning inom ramen för ämnet hemkunskap. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser att goda matvanor tillsammans med regelbunden fysisk aktivitet är viktiga förutsättningar för att barn och unga skall må bra, växa och utveckla sitt lärande. Skolan kan på olika sätt främja en hälsosam livsstil genom undervisning i de skolämnen som skall behandla området, men också i elevhälsoarbetet och genom den skolmat som serveras. I skolans uppdrag ingår att lägga grunden för goda matvanor, bl.a. genom att erbjuda näringsriktiga skolmåltider i en bra miljö. I regeringens budgetproposition (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16 s. 81) anges att uppdraget till Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet (NCFF) kommer att utökas till att även inriktas mot samspelet mellan god hälsa, fysisk aktivitet, god kosthållning och elevens lärande. Regeringen anger där också sin avsikt att ge i uppdrag att utarbeta nya riktlinjer för maten i förskolan och i skolan. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m. (U2005/5584/S) föreslås att hälsa blir ett nytt och övergripande mål för utbildningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. skolans arbetsmiljö, elevskyddsombud 1, elevskyddsombudens ställning samt bullernivåer i skolan. Jämför reservationerna 24 (m, fp, kd, c), 25 (c), 26 (mp), 27 (mp), 28 (fp), 29 (mp), 30 (mp), 31 (v) och 32 (mp) samt särskilda yttrandena 3 (kd), 4 (v) och 5 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub426 yrkande 41 att minst lika bra arbetsvillkor måste gälla för barnen i skolan som gäller för vuxnas arbetsplatser. I motionen skrivs att det med tanke på skolplikten som innebär att eleverna måste infinna sig på skolan oavsett hur de uppfattar arbetsmiljön, måste det vara varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till så att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. I motion 2005/06:Ub349 (fp) anförs behovet av en handlingsplan för att förbättra arbetsmiljön i förskolor och skolor. framför i motion 2005/06:Ub260 yrkande 19 vikten av en god arbetsmiljö i skolan. I motionen framförs att studier av framgångsrika skolor visar att tydliga regler som tillämpas konsekvent är en viktig förutsättning för en god inlärningsmiljö. Ett klimat präglat av lugn, ro och trygghet är en förutsättning för att elever skall kunna lära och utvecklas i skolan. I motion 2005/06:So470 yrkande 9 framför vikten av föräldrars roll i skolan. Ett väl fungerande samarbete med föräldrarna, skriver , är ett av de mest verksamma medlen för att åstadkomma bra resultat i skolan och för att förebygga problem av skilda slag såsom skolk, mobbning och drogproblem. skriver i motion 2005/06:Ub426 yrkande 42 att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av denna. I motionen understryks också att arbetsmiljölagen är skriven med utgångspunkt från vuxnas arbetsplatser och därför inte tar upp barns och ungdomars speciella situation i skolan. föreslår också stärkt elevinflytande i motion 2005/06:Ub428 yrkande 16. Även denna motion påpekar arbetsmiljölagens kontext, nämligen att lagen är skriven ur ett fackligt perspektiv och därför är svår att anpassa till skolans miljö. I samma motions yrkande 17 skriver att rätten för elevskyddsombud att medverka i arbetsmiljöarbetet utvidgas till att gälla från skolår 1. I motionens yrkande 18 kräver att elevskyddsombuden skall ha rätt att kalla in yrkesinspektionen. I motion 2005/06:Bo310 (s) skrivs att elevskyddsombudens ställning behöver förstärkas i den nya skollagen. Flera motioner tar upp särskilda aspekter av elevernas arbetsmiljö. skriver i motion 2005/06:Ub344 yrkande 74 att den fysiska arbetsmiljön i skolan måste förbättras. Om skolbyggnader får förfalla, riskerar det att bli en symbol för att utbildning och kunskap inte är så betydelsefullt. Nedskräpning och klotter skall därför inte tolereras. framför i motion 2005/06:So699 yrkande 26 att det bör utredas hur kommunerna arbetar med de nya riktvärdena för att minska bullret i skola och förskola. I motion 2005/06:Ub428 yrkande 19 skriver att länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera hur kommunerna agerar för att leva upp till de nya riktvärdena för att minska bullret i förskolan och skolan och att de nya allmänna råden införlivas. I samma motions yrkande 22 anför behovet av att sprida kunskap och information om utomhuspedagogik och om den yttre miljöns betydelse för lärandet. I motionen understryks att den yttre miljön spelar en viktig roll för barnens lärande och utveckling. framför i motion 2005/06:Ub354 yrkande 6 att regeringen bör återkomma till med förslag som kan garantera en arbetsmiljö i skolan fri från pornografi. Till exempel måste det förhindras att datorer i skolor och bibliotek används för att besöka hemsidor med pornografiskt innehåll. Samma krav framförs i motion 2005/06:Ub398 yrkande 6. begär i motion 2005/06:So364 yrkande 3 statligt stöd till åtgärder för att minimera elektromagnetiska fält i skolmiljö. Skolorna bör, skriver man, minimera olika sorters strålning från elektriska installationer och apparater som riskerar att hindra elever, föräldrar och lärare från att vistas i skolan. Särskilda statliga medel skall därför kunna användas för att minska problemen för de elöverkänsliga i skolmiljön. Utskottet föreslår att avslår yrkandena. De övergripande bestämmelserna om arbetsmiljön finns i arbetsmiljölagen (1977:1160). Denna har karaktär av ramlag. Skolan är i arbetsmiljölagens mening en arbetsplats, och arbetsmiljölagen och anslutande författningar gäller därför arbetstagare i skolan. Den som genomgår utbildning likställs med arbetstagare och omfattas av arbetsmiljölagens bestämmelser utom såvitt gäller reglerna om skyddsombud, skyddskommittéer och åldersgränser. I 6 kap. arbetsmiljölagen finns bestämmelser om den lokala skyddsverksamheten i företag och förvaltningar. Bestämmelserna bygger på principen om samverkan i organiserade former mellan arbetsgivare och arbetstagare i arbetsmiljöfrågor. Bestämmelserna i kapitlet gäller inte för elever förutom reglerna om elevskyddsombud i 17 och 18 §§. Enligt 6 kap. 17 § skall de som genomgår utbildning av huvudmannen för utbildningen ges tillfälle att genom skyddsombud medverka i skyddsverksamheten på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningens längd. Elevskyddsombuden skall vidare beredas tillfälle att delta i skyddsarbetet i alla väsentliga avseenden, såsom att delta i planeringen av nya eller ändrade lokaler, arbetsmetoder eller arbetsförhållanden i övrigt. Reglerna om organiserad elevmedverkan gäller inte elever i lägre årskurser än årskurs 7 i . I förarbetena till arbetsmiljölagen betonas dock att de yngre eleverna i takt med sin mognad bör få möjlighet att delta i skolans miljöarbete i olika former vid sidan av det organiserade miljöarbetet (prop. 1976/77:149). Enligt 6 kap. 18 § skall huvudmannen för utbildningen se till att elevskyddsombuden får den utbildning och den ledighet som behövs för uppdraget. har föreslagit att elevskyddsombuden skall få en förstärkt roll genom bl.a. förslags- och beslutanderätt i skolans skyddskommitté eller motsvarande. ansåg att frågan om att ge elevskyddsombuden en starkare ställning var angelägen. Enligt kommittén borde frågan om elevskyddsombudens ställning prövas inom ramen för regeringens aviserade översyn av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv i syfte att förtydliga elevernas inflytande över sin miljö. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m. (U2005/5584/S) skrivs bl.a. att möjligheterna till inflytande för barn och elever behöver utvecklas och förbättras och åtgärder behöver vidtas för att undanröja hinder för deltagande och inflytande. I förslaget skrivs också att en elev som engagerar sig som elevföreträdare på begäran skall kunna få ett intyg om vad arbetet innehållit och hur det utförts. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) behandlades behovet av en översyn av arbetsmiljölagen i syfte att förtydliga elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. tillsattes en utredare för att göra en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (Översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen, dir. 2004:91). Utredaren skall bl.a. utreda huruvida tillämpningsområdet för lagen bör utvidgas till barn i förskola och fritidshem samt se över elevrepresentanternas befogenheter och pröva om det är möjligt att stärka bevakningen av elevernas arbetsmiljö. Uppdraget skall redovisas . För att förbättra elevskyddsombudens möjligheter att delta i skolans arbetsmiljöarbete gav regeringen i uppdrag att utfärda föreskrifter om detta. föreskrifter om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet genom elevskyddsombud gäller från (SKOLFS 2004:13). och har tillsammans presenterat en webbhandbok om hur man kan arbeta med arbetsmiljöfrågor i skolan. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Behov av skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator inom elevhälsan, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 30, 2005/06:Ub345 yrkande 23, 2005/06:Ub426 yrkande 47, 2005/06:Ub534 yrkande 25 och 2005/06:Ub587 yrkande 31, bifaller delvis motion 2005/06:Ub253 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:So547 yrkande 8, 2005/06:Ub354 yrkande 10 och 2005/06:Ub451. Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassistenter fyller viktiga behov i skolan. har många av dessa tjänster dragits in av besparingsskäl i många kommuner. Resultatet har blivit att lärarna fått ta ett större socialt ansvar för eleverna och möta barns och ungdomars uppdämda behov av vuxenkontakt. anser att elevvården är en mycket betydelsefull del av skolans verksamhet. Inte minst i när av alla barn och ungdomar lider av psykiska problem (). Elevvården har kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd som de behöver. En satsning på elevvården är därför nödvändigt både för elevernas bästa och för att avlasta överarbetade lärare. Elevhälsan är också helt avgörande för att upptäcka problem tidigt så att insatser kan sättas in så fort som möjligt, innan situationen förvärras. Elevhälsan måste kompletteras med kuratorer och psykologer med gedigen erfarenhet av socialt arbete med barn och föräldrar. Behov av skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator inom elevhälsan, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.