bet · GT01NU19 · 2006-05-19 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i här aktuella delar. Verksamhetens inriktning och mål fastställde (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3) att två övergripande, separata men samverkande, mål skall gälla för de långsiktiga energipolitiska insatserna. Enligt vad som då beslutades är målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. I den proposition som förelagts har regeringen presenterat riktlinjerna för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Enligt förslaget skall insatserna ges långsiktiga förutsättningar. Vidare skall uppföljningar och oberoende utvärderingar genomföras som underlag för successiva revideringar av verksamhetens inriktning och mål. Utskottet bejakar förslaget i propositionen i denna del. När det gäller insatsernas varaktighet konstaterar utskottet att såväl erfarenheterna från tidigare insatser som scenarier och visioner för framtiden pekar på att insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet kommer att vara angelägna . Detta talar enligt utskottets uppfattning för att insatserna inte bör tidsbegränsas. finns behov av att göra avstämningar och omprövningar med jämna mellanrum, vilka kan leda till revidering av omfattningen och inriktningen utav insatserna. Utskottet anser därför, i likhet med regeringen, att det är lämpligt att följa upp verksamheten genom en oberoende utvärdering av kvalitet och relevans . Det innebär att nästa oberoende utvärdering av insatserna bör äga rum efter utgången av . Vidare har i propositionen föreslagits att de övergripande målen för insatserna skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. Regeringen anser att genomförandet av statliga insatser för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem behöver tydliga och uppföljningsbara mål som säkerställer att resurserna används på bästa sätt. Även på denna punkt delar utskottet regeringens uppfattning. Som redovisas i propositionen har tagit fram en struktur för planering, genomförande och uppföljning av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Insatserna struktureras inom sex olika temaområden för vilka etableras visioner, delmål och indikatorer för uppföljning. Utskottet anser att såväl indelningen i olika temaområden som den struktur för prioritering, genomförande och uppföljning som tagit fram utgör en bra grund för det fortsatta arbetet. I detta sammanhang vill utskottet även framhålla vikten av att den struktur för insatserna som presenteras i propositionen tillsammans med de mål och indikatorer som används för att följa upp insatserna på ett tydligt sätt återspeglas i den resultatredovisning och resultatbedömning som regeringen återkommande avlämnar i budgetpropositionen. Det ovan sagda innebär att utskottet inte delar uppfattningen i motion 2005/06:N22 (fp) om att skall avslå propositionen i här berörda delar. Den kritik som framförs i motionen mot att peka ut sex temaområden anser utskottet vara obefogad. Som anförs i propositionen bör alla insatser kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering som kan ha relevans för omställningen av energisystemet kunna övervägas. Beträffande vad som sägs i motionen om att inte utesluta kärnkraft (fission) ur energiforskningsprogrammet vill utskottet erinra om att avvecklingen av kärnkraften är en central del av den förda energipolitiken, vilket även återspeglas i den vision om omställningen till ett hållbart energisystem som inledningsvis redogörs för i propositionen. Hur uppföljningen och utvärderingen av insatserna skall genomföras anser utskottet väl har redogjorts för i propositionen. Även på denna punkt bör således avvisa motionen. När det gäller kravet i motion 2005/06:N21 (kd) om att regeringen bör återkomma med nya mätbara mål för insatserna kring energiforskning vill utskottet peka på att den struktur för planering, genomförande och uppföljning av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet som tagit fram och som utskottet här ställer sig bakom onödiggör ett uttalande i enlighet med vad motionärerna förordar. Därtill anser utskottet att bör avslå de här aktuella yrkandena i motionerna 2005/06:N243 (fp) och 2005/06:N476 (kd). Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag dels om verksamhetens långsiktighet, dels om övergripande mål och konkretisering av dessa. Samtliga i detta avsnitt berörda motionsyrkanden avstyrks. Utskottet delar den bedömning som görs i propositionen om att det är nödvändigt att resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatserna på energiområdet i ökande utsträckning omsätts i kommersiella produkter som kan bidra till såväl omställningen av energisystemet som till ekonomiska tillväxt. Denna strävan återspeglas även i de övergripande mål för de långsiktiga energipolitiska insatserna som fastställde (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3), varav framgår att målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna bl.a. är att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Som i det föregående redovisats menar regeringen att bör ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt inom energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. har etablerat en funktion, Affärsutveckling och kommersialisering, som stöd för utveckling och exploatering av affärsidéer. Myndigheten har även, , inkommit med en skrivelse till regeringen vari behovet av ökade möjligheter till statligt stöd för ökat nyttiggörande och kommersialisering av energirelaterade tekniker uppmärksammas. Utskottet är positivt till de åtgärder som vidtagits för att förbättra förutsättningarna för kommersialisering på energiområdet. I linje med det övergripande mål som fastställt är det angeläget att kommersialisering integreras i arbetet i än högre grad. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att bör ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt inom energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Det ovan sagda innebär att utskottet inte delar uppfattningen i motion 2005/06:N22 (fp) om att det bör vara och inte som skall ha ansvaret för att idéer och projekt inom energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras tekniska och marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Motionen avstyrks följaktligen i här berörd del. Som i det föregående redovisats har regeringen gjort bedömningen att övergripande roll och ansvar bör stärkas. Som ett led i detta skall medlen för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet administreras av myndigheten. I två motioner - 2005/06:N20 (m) och 2005/06:N22 (fp) - har en annan mening framförts. Utskottet har i denna fråga följande uppfattning. Administrationen av det långsiktiga energipolitiska programmet har varit uppdelat på fyra olika myndigheter - , , och . har dock disponerat huvuddelen av medlen inom programmet (). har övervägt (SOU 2003:80) för- och nackdelar med att låta en myndighet ensam ansvara för verksamheten och kommit fram till att ensam bör ansvara för hela energiforskningsprogrammet. Utskottet delar utredningens och regeringens bedömning i denna fråga. Även om det finns vinster med att ha flera myndigheter engagerade i verksamheten ser utskottet att fördelarna med en gemensam huvudman för hela energiforskningsprogrammet väger över. Därigenom kan bl.a. ett helhetsperspektiv för verksamheten lättare skapas. Enligt utskottets uppfattning är mest lämpad för denna uppgift. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i här aktuella delar. I motion 2005/06:N22 (fp) framhålls att internationellt samarbete är viktigt för forskningen. Denna uppfattning delas av utskottet. Möjligheter till internationellt samarbete finns inom en rad olika forum, såsom Nordisk Energiforskning, den internationella energiorganisationen och EU, där svenska aktörer deltar i stor utsträckning. Utskottet konstaterar även att regeringen i propositionen har redovisat sin bedömning att det är motiverat att höja ambitionsnivån ytterligare och inta ett än mer aktivt förhållningssätt till internationellt samarbete vad gäller forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. När det gäller förslaget i nyssnämnda motion, vilket även framförs i motion 2005/06:MJ46 (fp), om att skall ansöka om medlemskap i for the Hydrogen Economy vill utskottet påminna om att , såsom medlem av EU, har indirekt kontakt med samarbetet inom organisationen. Utskottet ser inget skäl för att begära att regeringen skall ansöka om medlemskap i nämnda organisation. Med hänvisning till det anförda avstyrks de båda här aktuella motionerna i berörda delar. Energipolitiska insatser på klimatområdet Utskottets förslag i korthet bör godkänna vad regeringen förordar om energipolitiska insatser på klimatområdet och avslå ett motionsyrkande vari Sidas delaktighet i projekten berörs. Jämför reservation 8 (fp, mp). Regeringens uppfattning är att energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår som en viktig del i energipolitiken och strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Åtgärder mot klimatförändringar måste i det längre perspektivet i ökad omfattning vidtas i internationellt samarbete. Enligt vad som föreslås i propositionen skall insatserna huvudsakligen inriktas på bilateralt och multilateralt samarbete avseende Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer, dvs. gemensamt genomförande (Joint Implementation, JI), som avser klimatprojekt mellan industriländer, och mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM), som avser klimatprojekt i utvecklingsländer. bör arbeta vidare med att genomföra projekt inom de projektbaserade mekanismerna, och bör enligt regeringen fortsatt ha huvudansvaret för att aktivt initiera och genomföra sådana projekt. Projekten skall vara föredömliga och tillgodose högt ställda krav på effektivitet och trovärdighet. Prioritering skall ske utifrån förväntad kostnadseffektivitet. Verksamheten bör kunna tjäna som en kanal för internationell spridning av tillämpad svensk teknik för energieffektivisering och förnybar energi. För det fortsatta energipolitiska internationella klimatsamarbetet inom ramen för ett svenskt program för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling beräknas i enlighet med budgetpropositionen för . Regeringen avser att återkomma om resursbehovet för . De anvisade medlen skall huvudsakligen förstärka det svenska programmet för utveckling av gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. Insatser skall även göras för att utveckla EU:s utsläppshandelssystem och internationellt samarbete för en hållbar och effektiv anpassning av energiförsörjningen till de krav som fortsatta globala insatser mot klimatförändringar ställer. Insatser för småskaliga CDM-projekt i de minst utvecklade länderna skall ges hög prioritet i den mån dessa förväntas vara kostnadseffektiva. Dessa insatser skall genomföras av i samråd med (Sida). Regeringen menar att ett ökat samarbete mellan och Sida bör ske. Samarbetet kan bl.a. innebära att inhämtar råd från Sida när det gäller samarbeten i utvecklingsländer, och kapacitetsuppbyggande insatser kan övervägas i anslutning till projekten. Vidare påpekas att har till uppgift att vara kontaktpunkt i frågor som rör CDM och JI samt att bistå svenska företag som önskar delta i JI och CDM med stöd och rådgivning. Inom ramen för anslaget bör även rymmas medel för förberedelser och utvecklingsarbete rörande projektmekanismerna och marknader för utsläppshandel och länkar mellan sådana marknader. I motion 2005/06:N22 (fp) framhålls vikten av kvalitet på insatserna inom ramen för mekanismen för ren utveckling. Motionärerna anser att det finns behov av en vetenskaplig granskning av projekten och deras effekter. Det är viktigt att dessa projekt inte har en lägre kvalitet eller kvalitetsgranskning än normala biståndsprojekt, anförs det i motionen. Därför är Sidas delaktighet i dessa projekt och i utvärderingen av dem viktig, och ett riksdagsuttalande därom förordas. De riktlinjer för energipolitiken som fastställde (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17) omfattade även insatser på klimatområdet. I propositionen anfördes följande (s. 19). Utgångspunkten för de energipolitiska klimatinsatserna följer de riktlinjer som fastställdes av 1997. Energipolitiken bör, med utgångspunkt energipolitiska beslut, bidra till att det klimatpolitiska delmålet för uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energisystemet (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Riktlinjerna innebär bl.a. att en begränsning av utsläppen av växthusgaser bör karaktäriseras av kostnadseffektiva insatser såväl nationellt som internationellt. Det innebär bl.a. att nationella åtgärder inom energiområdet från kostnads- och effektivitetssynpunkt bör vägas mot insatser inom andra sektorer. De svenska insatserna utformas med hänsyn till svensk industri och dess konkurrenskraft, sysselsättning, välfärd och energiförsörjning. Det internationella perspektivet är fortsatt centralt. Samarbetet bör, förutom aktuella projekt inom ramen för s.k. gemensamt genomförande, även omfatta mekanismen för en ren utveckling. bör ha en positiv inställning till internationella initiativ såsom förslag till direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter inom EU samt ett försöksområde för de flexibla mekanismerna i . Förberedelser vidtas för att skall kunna delta i ett system för handel med utsläppsrätter. Flexibla mekanismer kan minska åtgärdskostnaderna och därmed minimeras effekterna på industrins konkurrenskraft, välfärd, sysselsättning och energiförsörjning. Flexibla mekanismer utgör ett komplement till åtgärder som vidtas på nationell nivå. Regeringens förslag till långsiktigt klimatmål är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. Energipolitiken skall utformas under beaktande av klimatmål. Klimatpolitiken skall utvärderas . Dessa utvärderingar har även betydelse för energipolitiken. Propositionen om en nationell klimatpolitik i global samverkan överlämnade regeringen en proposition till om en nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172). I propositionen föreslås bl.a. att klimatmålet enligt klimatpolitiska beslut skall ligga fast. Det innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser som ett medelvärde för skall vara lägre än utsläppen . Målet skall uppnås, enligt vad som anförs i propositionen, utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Utsläppen räknas som koldioxidekvivalenter och omfattar Kyotoprotokollets sex växthusgaser. Vidare gör regeringen bedömningen att utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet skall fortlöpande följas upp vid kontrollstationer minst med början . Därtill framhålls i propositionen att en sammanhållen klimat- och energipolitik bör utvecklas och att förutsättningar bör skapas för att bryta beroende av fossila bränslen för transport och uppvärmning . Regeringen meddelar även sin avsikt att återkomma till frågan om en sammanhållen energi- och klimatpolitik i anslutning till den kommande klimatpolitiska kontrollstationen. Ärendet behandlas av miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2005/06:MJU14) och skall, enligt planeringen, behandlas i kammaren . Klimatförändringarna är ett globalt problem som bara kan lösas genom samarbete över gränserna. En viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn är, som anförs i propositionen, energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. I likhet med vad som föreslås i propositionen anser utskottet att insatserna i huvudsak skall inriktas på bilateralt och multilateralt samarbete avseende Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att medverkar i internationella projekt, inom ramen för s.k. gemensamt gemomförande och mekanismen för ren utveckling, som syftar till att begränsa utsläppen av växthusgaser. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis ha huvudansvaret för att aktivt initiera och genomföra sådana projekt. Sammanfattningsvis bör därför bifalla förslaget i propositionen rörande energipolitiska insatser på klimatområdet. Utskottet noterar även regeringens avsikt att återkomma beträffande resursbehovet för avseende det svenska programmet för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. När det gäller vad som anförs i motion 2005/06:N22 (fp) om projekt inom ramen för mekanismen för ren utveckling och Sidas delaktighet i projekten konstaterar utskottet att det i propositionen framhålls att ett ökat samarbete bör ske mellan och Sida. Detta kan bl.a. innebära att inhämtar råd från Sida när det gäller samarbeten i utvecklingsländer, och kapacitetsuppbyggande insatser kan övervägas i anslutning till projekten. Enligt utskottets mening detta för en större delaktighet från biståndsmyndigheten i projekten, i linje med vad motionärerna efterfrågar. Motionen bör mot denna bakgrund kunna avslås. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motion 2005/06:N22 (fp) i motsvarande del. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett antal motionsyrkanden rörande verksamheten vid och regeringens styrning av bolaget. Utskottet hänvisar bl.a. till de beslut som tagits och åtgärder som vidtagits. Jämför reservationerna 9 (m, fp, kd) och 10 (mp). Åtgärder för att åstadkomma en bättre fungerande elmarknad efterlyses i motion 2005/06:N250 (s). Motionärerna anser bl.a. att borde gå i spetsen för att hålla rimliga priser. Ett riksdagsuttalande om att regeringen bör framlägga förslag om en börsintroduktion av förordas i motion 2004/05:N405 (m). I motionen redogörs vidare för att det finns flera anledningar till varför det är angeläget att börsintroducera och privatisera det statliga bolaget . I motion 2005/06:MJ520 (v) förordas att genom ett tillkännagivande tillser att regeringen, genom ägardirektiv till företaget, ålägger att bygga laxtrappor eller andra fiskvandringsvägar i de reglerade älvar där bolaget har sin verksamhet och där en sådan utbyggnad är möjlig. Styrningen av tas upp i de grönas motion 2005/06:N338, och motionärerna förordar riksdagsuttalanden om att regeringen bör agera för att dels skall minska koldioxidutsläppen, dels inte skall investera i ny kolkraft eller brunkolskraft. Enligt bolagsordningen skall inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning och direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhet samt tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdet samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster. Därutöver skall bolaget bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter. Därjämte skall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet. Vid bolagsstämman beslutades om ett tillägg i bolagsordningen, nämligen att inom ramen för kravet på affärsmässighet skall vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Ändringen motiverades på stämman, och texten lades som en bilaga till stämmoprotokollet. Motiveringen lyder som följer: har beslutat att huvuduppgift är att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Därmed uppnås trygg tillgång på el till ett rimligt pris, vilket är en viktig förutsättning för svensk industris konkurrenskraft och en viktig fråga för privatkunder. har även formulerat att skall leda utvecklingen mot en ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiförsörjning i . Utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag skall därvid vara framträdande. Satsningarna skall baseras på att kan uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin verksamhet. Regeringen vill på detta sätt förtydliga ägarens direktiv att tar den ledande roll i omställningsarbetet i som beslutat om. Detta ligger också i linje med den ambitionen bolaget har uttryckt självt med sitt mål att bli "nummer ett för miljön". bedriver verksamhet i hela värdekedjan och att vara i framkanten när det gäller minskad miljöpåverkan, effektiva processer och förnyelsebar energi i alla delar av verksamheten är en naturlig del i en framgångsrik affärsverksamhet. bör kontinuerligt utveckla energitjänster och erbjuda sina kunder rådgivning och produkter kring energieffektivisering. , som främst är ett produktionsbolag, bör vara ledande köpare av ny ekologisk produktionsteknik som är tekniskt och ekonomiskt gångbar. har även investerat utomlands för att stärka sin konkurrenskraft. I varje land måste bedriva sin verksamhet efter de förutsättningar och den lagstiftning som gäller där och konkurrera på lika villkor som sina konkurrenter på marknaden. Att verka för en miljövänlig produktion och ökad användning av förnybar energi samt erbjuda sina kunder rådgivning och produkter kring energieffektivisering även i utlandsverksamheten bedöms ingå naturligt i en långsiktigt framgångsrik strategi. bör sträva efter att ligga i framkant inom dessa områden i de länder där bolaget verkar. skall i årsredovisningen särskilt redogöra för sitt arbete inom förnybara energi samt hur bolaget arbetar med rådgivning och produkter till sina kunder kring energieffektivisering samt hur det möter kraven som ägaren ställt. Regeringen om redogörelse för företag med statligt ägande I skrivelse 2004/05:120 med redogörelse för företag med statligt ägande framhålls bl.a. att regeringen vill att skall öka sina satsningar inom förnybar energi för att ta en ledande roll i omställningsarbetet. Vidare anförs i skrivelsen att har utökat satsningarna inom förnybar energi, framför allt genom köpet av som gör bolaget till största vindkraftsoperatör. Bolaget bör kunna svara för ny elproduktion från förnybar energi inom vindkraft, bioenergi och solenergi i års nivå under förutsättning att de stödsystem som finns bevaras, relevanta tillstånd ges inom rimlig tid och att bolaget har möjlighet att förvärva rättigheter på affärsmässiga villkor. behandling av styrelses framställning angående granskningen av behandlade utskottet styrelses framställning angående granskningen av (2004/05:RRS5, bet. 2004/05:NU12). Bakgrunden till ärendet var att genomfört en granskning av och statens ägarförvaltning av bolaget. Samtliga av styrelsens förslag avstyrktes av utskottet och avslogs av . Förslagen från följdes upp i olika reservationer (m, fp, kd, c; fp, kd, c). I nämnda betänkande redogörs för tidigare beslut rörande bolaget. Om tidigare krav på privatisering av avstyrkte utskottet (bet.