bet · GT01JuU33 · 2006-05-11 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet proposition 2005/06:123 En modernare kriminalvårdslag jämte 4 motioner som väckts med anledning av propositionen samt 52 motioner som väckts under den allmänna motionstiden , i allt 154 motionsyrkanden. I propositionen föreslås ändrade regler om kriminalvård i anstalt och villkorlig frigivning i syfte att åstadkomma en förbättrad och mer strukturerad övergång från livet i anstalt till livet i frihet. Utslussningen skall anpassas till vad varje intagen behöver för att förbättra förutsättningarna för att han eller hon skall klara sig i samhället efter frigivningen utan att återfalla i brott. Det skall finnas fyra särskilda utslussningsåtgärder. Den första är frigång, sominnebär att den intagne arbetar, deltar i undervisning, får behandling eller deltar i någon annan sysselsättning utanför anstalten. Den andra är vårdvistelse, som innebär en utökning av den möjlighet som finns att vistas utanför mot missbruk (s.k. § 34-vård). Dessutom skall det finnas möjligheter till vistelse i halvvägshus, som innebär att den intagne är placerad i ett av Kriminalvården kontrollerat hem som är anpassat för att ge intagna särskilt stöd och tillsyn, samt utökad frigång,sominnebär att den intagne under kontrollerade former avtjänar sista delen av fängelsestraffet i sin bostad. Villkorlig frigivning skall som huvudregel även fortsättningsvis ske när två tredjedelar, dock minst en månad, av strafftiden har avtjänats. Om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning skall den skjutas upp. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker propositionen samt avstyrker samtliga motioner. I ärendet finns 45 reservationer (m, fp, kd, v, c, mp) och 15 särskilda yttranden (m, fp, v, c, mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 1 och 2005/06:Ju31. Reservation 1 (m) Reservation 2 (kd) avslår motion 2005/06:Ju28 yrkande 3. avslår motion 2005/06:Ju28 yrkande 2. Reservation 3 (m) Riskbedömning vid vistelse i halvvägshus antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt såvitt avser 57 § andra stycket. Därmed bifaller proposition 2005/06:123 i denna del och avslår motion 2005/06:Ju29 yrkande 4. Reservation 4 (c) Fotboja vid vistelse i halvvägshus avslår motion 2005/06:Ju29 yrkande 5. Reservation 5 (c) avslår motion 2005/06:So698 yrkande 6. Reservation 6 (kd) godkänner vad utskottet anfört om utökad frigång. Därmed bifaller proposition 2005/06:123 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Ju29 yrkande 2 och 2005/06:Ju30 yrkande 2. Reservation 7 (fp, c) Intensivövervakning med elektronisk kontroll avslår motionerna 2005/06:Ju29 yrkande 1, 2005/06:Ju459 yrkande 26 och 2005/06:Ju529 yrkande 29. Reservation 8 (fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 11 och 2005/06:Ju398 i denna del. Reservation 9 (m) avslår motion 2005/06:Ju529 yrkande 31. Reservation 10 (fp, c) avslår motion 2005/06:Ju30 yrkande 1. Reservation 11 (fp) avslår motionerna 2004/05:Ju378 yrkande 4, 2004/05:Ju424 yrkande 18, 2005/06:Ju29 yrkande 3, 2005/06:Ju366 yrkande 2, 2005/06:Ju532 yrkande 35 och 2005/06:Ju562 yrkande 15. Reservation 12 (c) Reservation 13 (mp) Skötsamhet krav för villkorlig frigivning avslår motionerna 2005/06:Ju263, 2005/06:Ju308 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ju410 yrkande 13 i denna del och 2005/06:Ju530 yrkande 4. Reservation 14 (m) Elektronisk fotboja vid villkorlig frigivning avslår motion 2005/06:Ju314 yrkande 3. antar regeringens förslag till a) lag om ändring i och b) lag om ändring i lagen (1974:302) om kriminalvård i anstalt i den mån det inte omfattas av utskottets förslag i det föregående. Därmed bifaller proposition 2005/06:123 i denna del. avslår motion 2005/06:Ju459 yrkande 1. Reservation 15 (kd, c) Samverkan med andra myndigheter avslår motionerna 2005/06:Ju459 yrkandena 27 och 28 samt 2005/06:Ju529 yrkande 28. Reservation 16 (fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju459 yrkande 19 och 2005/06:Ju529 yrkande 1. Reservation 17 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju201. avslår motionerna 2005/06:Ju366 yrkande 6, 2005/06:Ju380 yrkande 7, 2005/06:Ju529 yrkande 10, 2005/06:Ju560 och 2005/06:Ju562 yrkande 11. Reservation 18 (fp) avslår motionerna 2005/06:Ju366 yrkandena 7 och 8, 2005/06:Ju529 yrkande 11, 2005/06:Ju562 yrkande 12 och 2005/06:So556 yrkande 8. Reservation 19 (fp, kd, c) Reservation 20 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Ju459 yrkande 2 och 2005/06:Ju562 yrkande 5. Reservation 21 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 4, 2005/06:Ju459 yrkande 20, 2005/06:Ju529 yrkandena 6, 7 och 9 samt 2005/06:Ju562 yrkandena 8 och 9. Reservation 22 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju28 yrkande 5. Reservation 23 (m, fp) avslår motionerna 2005/06:Ju512, 2005/06:Ju529 yrkande 8, 2005/06:Ju562 yrkande 3 och 2005/06:Ub384 yrkande 3. Reservation 24 (m, fp, c) avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 6, 2005/06:Ju381 yrkande 7, 2005/06:Ju410 yrkande 13 i denna del, 2005/06:Ju529 yrkandena 2-4, 2005/06:Ju532 yrkande 34 och 2005/06:Ju562 yrkandena 17 och 18. Reservation 25 (m, fp, c) avslår motion 2005/06:Ju562 yrkandena 1 och 6. avslår motion 2005/06:Ju459 yrkande 4. Reservation 26 (kd) Psykiatrisk vård inom kriminalvården avslår motionerna 2004/05:Ju281 yrkande 12, 2004/05:Ju460, 2004/05:So518 yrkande 5 och 2005/06:Ju529 yrkandena 35 och 36. Reservation 27 (fp, c) avslår motion 2005/06:Ju484 yrkande 4. Reservation 28 (kd) Kostnad för utvisads hemresa avslår motionerna 2005/06:Ju206 och 2005/06:Ju459 yrkande 16. Reservation 29 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju297 och 2005/06:Ju350 yrkande 3. avslår motionerna 2005/06:Ju205 och 2005/06:Ju459 yrkande 18. Reservation 30 (m, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 7, 2005/06:Ju459 yrkandena 29 och 30, 2005/06:Ju469 yrkande 2, 2005/06:Ju480 yrkande 15 och 2005/06:Ju529 yrkandena 19, 24 och 25. Reservation 31 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju366 yrkandena 4 och 5. Reservation 32 (v) avslår motionerna 2005/06:Ju30 yrkande 3, 2005/06:Ju235, 2005/06:Ju251, 2005/06:Ju271 yrkande 1, 2005/06:Ju283, 2005/06:Ju308 yrkande 3, 2005/06:Ju340, 2005/06:Ju343, 2005/06:Ju459 yrkande 17, 2005/06:Ju469 yrkande 1 och 2005/06:Ju529 yrkande 26. Reservation 33 (fp, kd, c) Elektronisk fotboja vid permission avslår motionerna 2005/06:Ju271 yrkande 2, 2005/06:Ju366 yrkande 9, 2005/06:Ju459 yrkande 14 och 2005/06:Ju529 yrkande 30. Reservation 34 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:Ju562 yrkande 14. Reservation 35 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 9, 2005/06:Ju366 yrkande 1, 2005/06:Ju398 i denna del, 2005/06:Ju459 yrkandena 5 och 22, 2005/06:Ju494, 2005/06:Ju529 yrkande 27 i denna del, 2005/06:Ju532 yrkande 32 och 2005/06:Ju562 yrkande 2. Reservation 36 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:Ju466 yrkande 2, 2005/06:Ju459 yrkande 3 och 2005/06:Ju529 yrkande 5. Reservation 37 (fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju562 yrkande 7. avslår motion 2005/06:Ju511. Sekretess för kriminalvårdens personal avslår motion 2005/06:Ju529 yrkandena 21 och 22. Reservation 38 (fp) avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 10, 2005/06:Ju410 yrkande 14, 2005/06:Ju450 yrkandena 1-3, 2005/06:Ju459 yrkande 23 och 2005/06:Ju562 yrkande 4. Reservation 39 (m, c) avslår motionerna 2005/06:Ju350 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ju459 yrkandena 11 och 12. Reservation 40 (m, kd) Behandling för män som misshandlar kvinnor avslår motionerna 2005/06:Ju306 yrkande 3, 2005/06:Ju378 yrkande 6, 2005/06:Ju380 yrkande 23, 2005/06:Ju422 yrkande 7 och 2005/06:Ju427 yrkande 2. Reservation 41 (m, fp, kd, c) Överförande av verkställighet av fängelsestraff avslår motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 8, 2005/06:Ju207, 2005/06:Ju410 yrkande 12, 2005/06:Ju486 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ju529 yrkande 39 och 2005/06:Ju550. Reservation 42 (m, fp, c) avslår motionerna 2005/06:Ju459 yrkande 10 och 2005/06:Ju529 yrkande 27 i denna del. Reservation 43 (m, fp, kd, c) En ny europeisk fängelsekonvention avslår motion 2005/06:Ju529 yrkande 40. Reservation 44 (fp, c) avslår motion 2005/06:Ju562 yrkande 13. avslår motion 2005/06:Ju529 yrkande 20. Reservation 45 (fp) Endast häktade i häkte avslår motion 2005/06:Ju384 yrkande 10. avslår motion 2005/06:Ju481 yrkande 6. Andlig vård inom kriminalvården avslår motionerna 2005/06:Ju249 och 2005/06:Kr334 yrkande 27. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta förslag till en ny kriminalvårdslag (dir. 2002:90). Kommittén skulle enligt direktiven särskilt uppmärksamma frågor om hur verkställigheten kan anpassas så att den förebygger återfall i brott utan att kraven på säkerhet och samhällsskydd eftersätts. I det sammanhanget skulle kommittén överväga hur en mer individualiserad verkställighet kan uppnås. Resultatet skulle bli en ny, modern kriminalvårdslag som kan svara mot kraven på en effektivt och humant bedriven kriminalvård. Kommittén antog namnet (Ju 2002:13). Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen att kommittén inte längre skulle vara förhindrad att föreslå förändringar i reglerna om tidpunkten för villkorlig frigivning från fängelsestraff (dir. 2004:33). överlämnade kommittén betänkandet Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54). En sammanställning av remissvaren finns tillgängliga inom (dnr Ju2005/5429/). I nu aktuell proposition behandlar regeringen kommitténs förslag när det gäller frågor om utslussning och villkorlig frigivning. Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har granskat förslaget, och regeringen har följt de synpunkter som Lagrådet lämnat. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen lämnar regeringen förslag till ändrade regler om kriminalvård i anstalt och villkorlig frigivning. Syftet är att åstadkomma en förbättrad och mer strukturerad övergång från livet i anstalt till livet i frihet. Utslussningen skall anpassas till vad varje intagen behöver för att förbättra förutsättningarna för att han eller hon skall klara sig i samhället efter frigivningen utan att återfalla i brott. Det skall finnas fyra särskilda utslussningsåtgärder. Frigång, sominnebär att den intagne arbetar, deltar i undervisning, får behandling eller deltar i någon annan sysselsättning utanför anstalten, behålls. Den möjlighet som finns att vistas utanför mot missbruk utökas och betecknas vårdvistelse. Två nya utslussningsalternativ, vistelse i halvvägshus och utökad frigång, införs. Vistelse i halvvägshus innebär att den intagne är placerad i ett av Kriminalvården kontrollerat hem som är anpassat för att ge intagna särskilt stöd och tillsyn. Utökad frigånginnebär att den intagne under kontrollerade former avtjänar sista delen av fängelsestraffet i sin bostad. Villkorlig frigivning skall som huvudregel även fortsättningsvis ske när två tredjedelar, dock minst en månad, av strafftiden har avtjänats. Om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning skall den skjutas upp. Vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning skall det beaktas om den intagne på ett allvarligt sätt har brutit mot de föreskrifter och villkor som gäller för verkställigheten. Den villkorliga frigivningen får skjutas upp högst varje gång. Lagändringarna föreslås träda i kraft . har ett flertal åtgärder vidtagits för att reformera kriminalvårdslagstiftningen, bl.a. i syfte att underlätta den intagnes övergång från anstalt till frihet. påbörjades en försöksverksamhet i delar av landet med verkställighet av fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Genom försöksverksamheten gjordes det möjligt för personer dömda till fängelse att under vissa förutsättningar få verkställa straffet genom intensivövervakning med elektronisk kontroll i stället för i anstalt (prop. 1993/94:184, bet. JuU28, rskr. Försöksverksamheten utvidgades per till att avse fängelsestraff upp och omfatta hela landet (prop. 1995/96:156, bet. JuU21, rskr. Verkställighetsformen permanentades sedermera fr.o.m. (prop. 1997/98:96, bet. JuU21, rskr. avlämnade sitt huvudbetänkande Verkställighet av fängelsestraff (SOU 1993:76), i vilket bl.a. föreslogs att lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) skulle ersättas med en ny verkställighetslag. Kommitténs förslag genomfördes aldrig i sin helhet. Vissa lagändringar med anledning av betänkandet genomfördes dock . Det rörde bl.a. anstaltsindelningen, regler för placering av intagna, intagnas besök samt kroppsvisitation och kroppsbesiktning (prop. 1994/95:124, bet. JuU20, rskr. togs slutligt ställning till förslag, och genomfördes vissa lagändringar, bl.a. i syfte att förbättra säkerheten beträffande långtidsdömda samt förbättra rutinerna för placering av unga intagna och kvinnor (prop. 1997/98:95, bet. JuU19, rskr. - med ikraftträdande - genomfördes en reform av påföljdssystemet (prop. 1997/98:96, bet. JuU21, rskr. I ärendet antogs lagändringar som bl.a. innebar att möjligheten till halvtidsfrigivning från fängelsestraff slopades, att systemet med samhällstjänst permanentades och utökades till att även kunna utdömas vid påföljden villkorlig dom och att en ny påföljd för unga lagöverträdare, sluten ungdomsvård, infördes. genomfördes vissa lagändringar som syftade till att förbättra frigivningsförberedelserna för fängelsedömda (prop. 2000/01:76, bet. JuU21, rskr. 198), bl.a. infördes bestämmelser om att den intagnes frigivningssituation alltid skall utredas och planeras på ett strukturerat sätt i samarbete med berörda myndigheter, organisationer och enskilda samt en möjlighet för intagna dömda till fängelse att avtjäna före villkorlig frigivning genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Flera utvärderingar från visar att denna utslussningsform har många positiva effekter, bl.a. på de dömdas sociala situation (Brå-rapporter Fängelse i frihet [2003:4] och Ett steg på väg mot frihet [2004]). beslutade om införande av bestämmelser som möjliggör för att besluta att samtliga personer som passerar in i en viss sluten anstalt eller ett visst häkte skall kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Syftet med kontrollen skall vara att söka efter otillåtna föremål (prop. 2003/04:3, bet. JuU7, rskr. Bestämmelserna trädde i kraft . antog ett förslag till lagändringar som möjliggör verkställighet av fängelsestraff upp genom intensivövervakning med elektronisk kontroll, s.k. fotboja. utökades möjligheterna att - såsom ett led i utslussningen av personer med längre fängelsestraff - avtjäna den senare delen av fängelsestraff genom sådan elektronisk övervakning (prop. 2004/05:34, bet. JuU14, rskr. I sammanhanget kan även nämnas att de lokala kriminalvårdsmyndigheterna, Transporttjänsten och slogs samman till en myndighet, Kriminalvården (prop. 2004/05:176, bet. 2005/06:JuU2, rskr. Som anförts tidigare överlämnade sitt betänkande Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54) till regeringen. I betänkandet föreslås att lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt skall ersättas av en ny kriminalvårdslag. Den intagnes motivation och egna ansvarstagande skall enligt kommittén tas till vara genom att ett förmånssystem införs under verkställigheten. Förmånssystemet innebär bl.a. att den intagne inledningsvis placeras på en grundnivå där han eller hon får del av ett grundutbud av förmåner. Om den intagne följer verkställighetsplanen och även i övrigt är skötsam skall han eller hon tilldelas särskilda förmåner genom uppflyttning till en förhöjd nivå i förmånssystemet. Om den intagne missköter sig och inte längre uppfyller de krav som ställs skall han eller hon flyttas ned till grundnivån. Kommittén föreslår även ett utvidgat och mer konsekvent utslussningssystem. Den intagnes utslussning till samhället skall enligt kommitténs förslag vara kopplad till förmånssystemet. Kommittén föreslår även ändrade regler för villkorlig frigivning. Dömda som allvarligt misskött sig under verkställigheten skall efter en särskild prövning kunna få avtjäna mer än två tredjedelar av den utdömda strafftiden i anstalt. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i samt lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt och avstyrker yrkanden om avslag på propositionen. Vidare föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden om bl.a. krav för vistelse i halvvägshus, utslussningsboenden, utslussning med elektronisk fotboja, krav för villkorlig frigivning samt s.k. halvtidsfrigivning. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (m), 4 (c), 5 (c), 6 (kd), 7 (fp, c), 8 (fp, kd, c), 9 (m), 10 (fp, c), 11 (fp), 12 (c), 13 (mp) och 14 (m) samt särskilda yttrandena 1 (m) och 2 (v). Regeringen anför i nu aktuell proposition att delar av kommitténs förslag, inte minst förmånssystemet, kräver ytterligare överväganden innan det kan läggas till grund för en ny kriminalvårdslag. Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna från försöksverksamheten med förstärkta frigivningsförberedelser anser regeringen dock att det finns anledning att redan nu behandla kommitténs förslag i de delar som rör utslussning och villkorlig frigivning. Dessa åtgärder utgör ett första steg mot en mer individuell verkställighet och underlättar möjligheterna till en successiv utslussning från anstalt till frihet. Genom förslagen om utökade möjligheter till utslussning kommer fler intagna att kunna få en strukturerad övergång till frihet. Som ett led i en mer individualiserad verkställighetslagstiftning är det viktigt att det finns flera olika utslussningsalternativ som passar intagna med olika förutsättningar och behov. Regeringen föreslår att det i fortsättningen skall finnas fyra särskilda utslussningsåtgärder - frigång, vårdvistelse,vistelse i halvvägshus och utökad frigång.Regeringen betonar även vikten av att åtgärderna uppfattas som en trovärdig form av verkställighet av fängelsestraff. Det är viktigt att fängelsestraffet inte urholkas, och utslussningsåtgärderna måste omgärdas av ett system med noggrann planering och kontroll från Kriminalvårdens sida. Vad gäller villkorlig frigivning skall huvudregeln alltjämt vara att sådan frigivning skall ske när två tredjedelar av straffet har avtjänats. Det skall råda en stark presumtion för att så sker, och de flesta intagna bör även friges . För att den villkorliga frigivningen skall skjutas upp bör det krävas att den intagne allvarligt har misskött verkställigheten. Avslag på propositionen m.m. I motionerna Ju28 (m) och Ju31 (kd) yrkas avslag på propositionen. I den först nämnda motionen begär motionärerna även att regeringen skall återkomma med ett sammanhållet förslag till en ny lag om kriminalvård i anstalt. Motionärerna anser att förslaget i praktiken öppnar för halvering av vissa strafftider som av många uppfattas som för korta, vilket motionärerna motsätter sig. I motion Ju31 anför motionärerna att de föreslagna åtgärderna bl.a. skulle leda till att den faktiska tiden i fängelse kommer att avvika än mer än från den tid som domstolen dömt ut. Utskottet anser att bra och effektiva frigivningsförberedelser är av avgörande betydelse för att förhindra återfall i brott. Det är därför angeläget att det arbete som inletts med att strukturera och förbättra frigivningsförberedelserna fortsätter. Enligt utskottet finns det mot bakgrund av de positiva erfarenheterna från försöksverksamheten med förstärkta frigivningsförberedelser anledning att genomföra förslagen om utslussning och villkorlig frigivning, även om beredningen av övriga delar av betänkande, vad gäller förmånssystem m.m., ännu inte är klar. bör avslå motionerna Ju28 och Ju31 i nu behandlade delar. Till enskildheter i förslagen återkommer utskottet nedan. Frigång innebär att den intagne vistas utanför anstalten under arbetstid för att utföra arbete, delta i undervisning eller utbildning, få behandling eller delta i någon annan särskilt anordnad verksamhet (11 § KvaL). Vid prövningen av om frigång skall beviljas skall det särskilt beaktas om den intagne behöver inskolning i arbetslivet eller om frigång kan antas väsentligt förbättra hans eller hennes möjligheter att försörja sig efter frigivningen. Kriminalvården får ställa de villkor som kan anses nödvändiga under frigången. Frigång får dock inte beviljas om det på grund av en viss omständighet kan befaras att den intagne kommer att avvika, återfalla i brott eller missbruka alkohol, narkotika eller andra beroendeframkallande medel. Enligt regeringens mening fyller frigång en viktig funktion när det gäller att ge intagna en möjlighet att anpassa sig till ett liv utanför anstalten. bör därför finnas kvar som ett utslussningsalternativ. Frigång bör även fortsättningsvis syfta till att underlätta för den intagne att få arbete efter frigivningen. Frigång skall därför speciellt rikta sig till intagna som behöver introduktion i arbetslivet eller i annan verksamhet som kan främja en stabil tillvaro efter frigivningen. I motion Ju28 (m) anför motionärerna att de intagna skall kunna beviljas frigång för planerad och strukturerad introduktion till arbetslivet. Utskottet anser att motionsyrkandet får anses tillgodosett. bör avslå motion Ju28 i nu behandlad del. I propositionen föreslås att den möjlighet som finns enligt 34 § KvaL att vistas utanför mot missbruk utökas och betecknas vårdvistelse. Till skillnad från tidigare skall det inte krävas särskilda skäl för att beviljas sådan vård. Enligt regeringens mening bör själva behovet av vård mot missbruk eller mot något annat särskilt förhållande som kan antas ha samband med brottsligheten vara tillräckligt för att vårdvistelse skall beviljas. Det faktum att kravet på särskilda skäl tas bort bör enligt regeringens bedömning bidra till att fler kan bli beviljade vårdvistelse. Vid en § 34-placering står Kriminalvården för kostnaden för villkorlig frigivning. Därefter ansvarar i den intagnes hemkommun för kostnaden i form av bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). Av denna anledning brukar Kriminalvården kräva en ansvarsförbindelse av innan ett beslut om § 34-placering kan bli aktuellt. Enligt den praxis som finns vid § 34-placeringar inleds ofta vården före tidpunkten för villkorlig frigivning och avslutas först därefter. Detta är ofta nödvändigt för att man skall hinna genomföra en behandling vid korta strafftider. Något egentligt hinder att planera in vården på behandlingshemmet så att den avslutas i samband med tidpunkten för villkorlig frigivning finns enligt regeringen emellertid inte. Tvärtom finns det många fördelar med att planera in en vårdvistelse tidigare i verkställigheten så att den, precis som andra utslussningsalternativ, avslutas i samband med villkorlig frigivning. Från behandlingssynpunkt är det positivt om vistelsen kan inledas eftersom förutsättningarna att nå ett bra behandlingsresultat borde vara större på ett behandlingshem än i anstalt. Detta innebär alltså att hela vårdvistelsen ofta kommer att kunna genomföras före den villkorliga frigivningen. Detta medför enligt regeringen att behovet av ansvarsförbindelser torde minska. Utgångspunkten är dock självfallet att det är den intagnes behov av vård som är avgörande för vårdvistelsens längd. I motion Ju28 (m) yrkas att villkorlig frigivning inte bör komma i fråga innan den avtalade vårdtiden är genomförd samt att den som avbryter vården i förväg inte bör få tillgodoräkna sig tiden som avtjänad strafftid. föreslår i sitt betänkande att i de fall en intagen avbryter en vårdvistelse innan den planerade vården är avslutad skall endast en tredjedel av den tid som den intagne vistats på behandlingshemmet anses som verkställd tid. Om det finns särskilda skäl kan dock anses som avtjänad. Förslaget bör ses mot bakgrund av att kommittén även föreslår att villkorlig frigivning inte får ske förrän hela vårdtiden är avslutad. Förslagen har till syfte att minska antalet fall där den intagne avbryter vården innan den planerade vårdtiden är avslutad. Regeringen uttrycker viss förståelse för kommitténs förslag som syftar till att minska antalet avbrutna vårdvistelser.