bet · GT01SoU19 · 2006-04-04 00:00:00 — Från den praktiska verkligheten finns exempel på hur ett barns tillgångar inneburit att familjen nekats socialbidrag eller bostadsbidrag. I många av dessa fall har barnet fått tillgångar genom arv eller livförsäkring efter en avliden förälder. Medlen har satts in på bankkonto med överförmyndarspärr och berörda överförmyndare har inte tillåtit vårdnadshavaren att lyfta några medel. Barns tillgångar skall inte i något avseende kunna påverka familjens rätt till social- eller bostadsbidrag. Undantag kan endast accepteras beträffande sådana tillgångar som barnet fått av sina vårdnadshavare i syfte att dessa skall bli utan tillgångar och därmed berättigade till nu aktuella bidrag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnbidrag och försörjningsstöd, punkt 7 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So648 yrkande 4. minskar föräldrarnas försörjningsstöd när barnbidraget höjs. Det betyder att redan utsatta barn inte får del av den ökade välfärden på samma sätt som andra barn. Vi anser att det är av yttersta vikt att säkerställa att också de allra fattigaste får ta del av barnbidragshöjningar. Vi kräver därför en lagändring för att säkerställa att barnbidraget inte skall ingå i beräkningsunderlaget för socialbidrag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bosparande och försörjningsstöd, punkt 8 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So679. De flesta storstads- och universitetskommuner beviljar inte socialbidrag om de sökande inte först tömmer sina bosparkonton. har anfört att socialnämnden bör beakta endast sådana tillgångar som den enskilde faktiskt kan förfoga över eller få tillgång till. Eventuellt bosparande upp till en nivå som behövs för att behålla platsen i bosparkön bör enligt inte påverka rätten till ekonomiskt bistånd. Vi anser att det är angeläget att ge unga människor ökade möjligheter att skaffa sig en egen bostad. Att stimulera bosparandet är en angelägen uppgift och det behövs en rad åtgärder för att åstadkomma detta. I det sammanhanget är det också synnerligen viktigt att samhällets olika insatser är så utformade att de inte motverkar detta syfte. Att beröva unga människor köplatsen i bosparkön är utan tvekan en åtgärd som skulle motverka syftet att underlätta deras inträde på bostadsmarknaden. Det är därför angeläget att se till att alla kommuner tillämpar reglerna för ekonomiskt bistånd på ett sådant sätt att bosparandet behålls även om personen har ett tillfälligt behov av ekonomiskt bistånd. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ideella skadestånd, punkt 9 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L338 yrkande 3, 2004/05:So443 och 2005/06:So207 samt avslår motion 2004/05:So390. Det ideella skadeståndet skall ge den skadelidande upprättelse för den förnedrande och kränkande behandling eller oförrätt som skadehandlingen utgör. Den drabbade skall vidare genom skadeståndet kunna ges möjlighet att förändra sin livssituation. Det har emellertid visat sig att brottsoffer som är beroende av ekonomiskt bistånd för sin försörjning inte ges samma ersättning som andra skadelidande och detta drabbar i första hand misshandlade kvinnor och barn. Det kan, enligt vår uppfattning, inte vara lagstiftarens intention att göra skillnad mellan brottsoffer på det viset. Skadestånd vid övergrepp mellan makar/sambor skall inte räknas som inkomst utan som en ersättning och därmed inte heller ligga till grund vid beräkningar av bostads- och socialbidrag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ideella skadestånd, punkt 9 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So390 och avslår motionerna 2004/05:L338 yrkande 3, 2004/05:So443 och 2005/06:So207. Det finns inte något som hindrar från att räkna in ett ideellt skadestånd som inkomst när en person ansöker om bistånd. Det innebär att skadeståndet inte kommer den enskilde till del i det fallet. Vi kan konstatera att skadestånd som är utbetalade som ersättning för kränkning av den personliga integriteten är skyddade från utmätning under vissa förutsättningar och , se 5 kap. 7 § utsökningsbalken (1981:774). Vi anser att regeringen bör ge metoder i socialt arbete i uppdrag att utreda i vilken utsträckning ideella skadestånd undantas vid bedömning av ekonomiskt bistånd och att vid behov överväga en ändring av socialtjänstlagen så att ideella skadestånd kan undantas vid beräkningen av ekonomiskt bistånd. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bistånd och vräkning, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So318 yrkandena 1-3 och 5. En statlig utredning har fått uppdraget att utreda varför barnfamiljer vräks. Orsaken till utredningen uppges vara att det nästan inte finns någon kunskap om de familjer som vräks. Därför har utredaren satt ihop ett nätverk av forskare som skall hjälpa till att ta reda på orsakerna. Även nya utredningar har beställts. Kunskaper om varför barnfamiljer vräks finns framförallt hos socialsekreterarna och det är sorgligt att den kunskapen från fältet inte tas tillvara. Barnet drabbas mycket hårt då en barnfamilj vräks från sin bostad. I de fall en familj inte har eller har haft tillräckliga inkomster för att betala sin hyra torde det vara sällan eller aldrig som vägrar att betala en aktuell hyra eller hyresskuld. Problemet kring hyresskulder och vräkningar uppkommer först när familjer som haft tillräckliga inkomster eller redan fått socialbidrag till hyran ändå inte betalat den. har emellertid inte någon möjlighet att sköta ekonomin mot någons vilja, även om den enskilde inte klarar av att hantera sin ekonomi. Liknande problem finns vid elskulder. För att barn inte skall fara illa och bli offer för sina föräldrars och samhällets tillkortakommanden bör få utökade befogenheter i samband med vräkningar. Dessutom måste det till ett samarbete mellan socialtjänst, kronofogde och bostadsföretag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Andra boendefrågor, punkt 12 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo277 yrkande 4, 2005/06:Bo274 yrkande 4 och 2005/06:Bo301 yrkande 1. Regeringen bör ge den nationella psykiatrisamordnaren i uppdrag att särskilt utreda boendesituationen för människor som är att hänföra till psykiatrireformens målgrupp, samt i anslutning därtill föreslå vräkningsförebyggande åtgärder. Regeringen bör därtill tillsätta en utredning som undersöker och föreslår åtgärder för att förbättra bostadssituationen vid utskrivning från institution - sjukhus, fängelse eller behandlingshem - särskilt vid placering som sker utan den enskildes samtycke. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vistelsebegreppet enligt socialtjänstlagen m.m., punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So204, 2004/05:So384, 2004/05:So559, 2004/05:N409 yrkande 13, 2004/05:Bo305 yrkande 5, 2005/06:So219, 2005/06:So220, 2005/06:So249 yrkande 7, 2005/06:So551 yrkande 8, 2005/06:So563, 2005/06:So582, 2005/06:N381 yrkande 5, 2005/06:N443 yrkande 42 och 2005/06:Bo299 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:So317, 2005/06:So344 och 2005/06:So503. Dagens system, där vistelsekommunen ansvarar för , medför en orimlig belastning på de kommuner som har en hög andel fritidsboende med hemvist i en annan (behovsprövande) kommun. I stället bör det vara den behovsprövande kommunen som ansvarar för oavsett vistelseort. Detta gör att det finns ett behov av att se över vistelsebegreppet i socialtjänstlagen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till brottsoffer m.m., punkt 15 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 6, 2004/05:So208 yrkandena 1-3, 2004/05:So593 yrkande 6, 2005/06:Ju422 yrkandena 9 och 10, 2005/06:So648 yrkande 8 och 2005/06:MJ351 yrkande 25 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju306 yrkande 1. Av 5 kap. 11 § socialtjänstlagen följer att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. Vi anser att kommunerna borde ha en större skyldighet att ge stöd åt brottsoffer och deras anhöriga. Således behöver lagen ändras i nämnda lagrum på det sättet att ordet "bör" ersätts med ordet "skall". Det är viktigt att kommunerna inventerar vilka behoven är och vilken form av stöd de skall inrätta respektive stödja när det gäller brottsoffer. I detta arbete bör kommunerna samarbeta med ideella organisationer, religiösa samfund och enskilda för att ge brottsoffer stöd och hjälp. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till brottsoffer m.m., punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 6, 2004/05:So208 yrkande 3 och 2005/06:Ju306 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:So208 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So593 yrkande 6, 2005/06:Ju422 yrkandena 9 och 10, 2005/06:So648 yrkande 8 och 2005/06:MJ351 yrkande 25. Av 5 kap. 11 § socialtjänstlagen följer att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. I detta arbete bör kommunerna samarbeta med ideella organisationer, religiösa samfund och enskilda för att ge brottsoffer stöd och hjälp. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till brottsoffer m.m., punkt 15 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So648 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 6, 2004/05:So208 yrkandena 1-3, 2004/05:So593 yrkande 6, 2005/06:Ju306 yrkande 1, 2005/06:Ju422 yrkandena 9 och 10 samt 2005/06:MJ351 yrkande 25. Det könsrelaterade våldet som män utsätter kvinnor för är det yttersta uttrycket för det ojämlika maktförhållandet mellan könen. Uttrycken för denna maktojämlikhet kan skilja sig åt beroende på vilken klass eller vilket land man kommer ifrån, om man bor i stad eller glesbygd, om man är ung eller gammal. Dessa uttryck är olika, men ändå lika i den meningen att män är överordnade kvinnor. Vi menar att det behövs en ändring i socialtjänstlagen för att stärka socialnämndens skyldighet att ge stöd och hjälp till brottsoffer. Denna bestämmelse gäller särskilt kvinnor som utsätts för våld och övergrepp. Den föreslagna förändringen handlar om att byta ut ordet "bör" mot ordet "skall" på två ställen i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen. Både brottsofferjouren och utredningen i luften (SOU 2004:121) har tillstyrkt en sådan förändring. En starkare skrivning innebär dels att samhället visar sitt stöd för brottsoffer som ofta tvingas gå igenom en smärtsam process i domstolen, dels är det en signal om att socialnämnden skall arbeta aktivt med praktiskt stöd till de brottsoffer som har behov av exempelvis skyddat boende. Det finns därför all anledning att genomföra den föreslagna lagändringen i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453) så att ordet "bör" i första och andra meningarna byts ut mot ordet "skall". Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till brottsoffer m.m., punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju422 yrkande 10 och avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 6, 2004/05:So208 yrkandena 1-3, 2004/05:So593 yrkande 6, 2005/06:Ju306 yrkande 1, 2005/06:Ju422 yrkande 9, 2005/06:So648 yrkande 8 och 2005/06:MJ351 yrkande 25. Av 5 kap. 11 § socialtjänstlagen följer att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. Det uttalas vidare att socialnämnden bör särskilt beakta att kvinnor som varit utsatta för våld m.m. kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Jag har självklart ingen annan uppfattning så långt. Jag anser dock att kommunernas ansvarsområde borde utvidgas till att gälla personer oavsett sexuell identitet. Det är inte tillräckligt att kommunerna värnar om de heterosexuella kvinnor som utsätts för brott. Det är viktigt att alla personer oavsett såväl kön som sexuell identitet får en chans att få hjälp hos en kvinno- eller mansjour. Detta bör framgå av lagtexten. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till kvinnor som utsatts för våld, punkt 16 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So512 yrkande 10, 2005/06:Ju532 yrkande 20 och 2005/06:So557 yrkande 10 och avslår motionerna 2004/05:So593 yrkande 7, 2005/06:Ju378 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Ju380 yrkande 24, 2005/06:Ju422 yrkande 11, 2005/06:So641 yrkandena 1 och 2, 2005/06:So701 yrkande 5 och 2005/06:Bo298 yrkande 35. Unga kvinnor som utsätts för sexuella övergrepp av sina föräldrar eller styvföräldrar även sedan de flyttat hemifrån har stort behov av skyddat boende. Ett kvinnohus med möjlighet till skyddat boende i form av egen lägenhet eller gemensamt boende borde finnas för dem över hela landet. Därtill bör beaktas att rätt till skydd, förtursbostad och ekonomiskt bistånd för utsatta kvinnor, är tre viktiga delar som ofta inte fungerar i praktiken. Det ekonomiska biståndet måste sättas i samband med skyddsbehovet eftersom det är viktigt att kvinnan inte är ekonomiskt beroende av den man som misshandlar henne. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till kvinnor som utsatts för våld, punkt 16 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So512 yrkande 10, 2005/06:Ju380 yrkande 24, 2005/06:So557 yrkande 10 och 2005/06:Bo298 yrkande 35 och avslår motionerna 2004/05:So593 yrkande 7, 2005/06:Ju378 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Ju422 yrkande 11, 2005/06:Ju532 yrkande 20, 2005/06:So641 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:So701 yrkande 5. Unga kvinnor som utsätts för sexuella övergrepp av sina föräldrar eller styvföräldrar även sedan de flyttat hemifrån har stort behov av skyddat boende. Ett kvinnohus med möjlighet till skyddat boende i form av egen lägenhet eller gemensamt boende borde finnas för dem över hela landet. En liberal bostadspolitik som ger den enskilda människan mer makt över det egna boendet handlar också om att öka möjligheten för utsatta kvinnor att få tillgång till skyddat boende. Det är viktigt att alla våldsutsatta kvinnor och deras barn får det stöd som de behöver oavsett vilken kommun de bor i. Vi anser att alla kommuner bör ha en handlingsplan för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Detta kan ske i egen regi eller i samverkan med andra aktörer som t.ex. de ideella kvinnojourerna. måste utnyttja sin tillsynsskyldighet gentemot kommunerna och vite bör kunna utdömas till de kommuner som inte uppfyller socialtjänstlagens bestämmelse om stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till kvinnor som utsatts för våld, punkt 16 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju378 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:Ju422 yrkande 11 och avslår motionerna 2004/05:So512 yrkande 10, 2004/05:So593 yrkande 7, 2005/06:Ju380 yrkande 24, 2005/06:Ju532 yrkande 20, 2005/06:So557 yrkande 10, 2005/06:So641 yrkandena 1 och 2, 2005/06:So701 yrkande 5 och 2005/06:Bo298 yrkande 35. Kvinnojourerna, och även tjejjourerna, står i stor utsträckning för de praktiska stödinsatserna till utsatta flickor, kvinnor och barn. Genom det ideella frivilligarbete som utförs av kvinnor i jourerna hjälper de staten att spara mycket pengar. bygger kvinno- och tjejjourernas lokala verksamhet på kommunens godtycke bl.a. på det viset att jourerna ofta har en otillräcklig finansiering och får tävla om kommunens bidrag med övriga organisationer - som om det vore fråga om en fritidssysselsättning. Kommunerna bör ta sitt ansvar för att tillgodose kompetent stöd till samtliga våldsutsatta kvinnor som söker hjälp. Flertalet kommuner saknar handlingsplaner, rutiner och riktlinjer för att bemöta våldsutsatta kvinnor, och mäns våld betraktas inte som en politisk fråga. Länsstyrelsernas granskningar av kommunernas arbete på området visar att frågan om mäns våld mot kvinnor är eftersatt. Länsstyrelserna bör öka sina insatser, verka för en ökad regional samverkan, göra mer ingående granskningar av kommunerna och mer frekvent rapportera till regeringen. Regeringen bör dessutom utreda och återkomma med hur en tillsynsfunktion hos , över kommunernas arbete på området mäns våld mot kvinnor, på bästa sätt kan inrättas. Kvinnor som tvingas leva under skyddad identitet har svårt att få sina liv och sin ekonomi att gå ihop. Det är t.ex. omöjligt för dem att nyttja sina sociala rättigheter, som högkostnadsskydd hos sjukvården och söka bostadsbidrag, eftersom detta kräver att kvinnan tillkännager sin identitet och kan kopplas till en särskild ort. Flera olika departement handlägger frågor som rör kvinnor med skyddad identitet. Vi anser att det krävs ett samlat ansvar hos ett departement för de personer som lever under sekretess till följd av hot. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till offer för hedersrelaterat våld, punkt 17 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 3, 2004/05:So250 yrkande 2, 2004/05:So599 yrkande 4, 2005/06:So316 yrkande 2 och 2005/06:So445 yrkande 3 och avslår motion 2004/05:So590. har problematiken för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld uppmärksammats alltmer. Det har lett till ökad kunskap om dessa flickors situation och vissa åtgärder har vidtagits för att stärka skyddet för flickorna. Eftersom det är svårt att få tillgång till psykiatriska resurser, behöver andra instanser lära sig möta problem hos flickor i familjekonflikt och konflikt mellan kulturer. Ungdomsmottagningar och elevhälsovård finns nära flickorna och är ofta de instanser de själva först söker. Enligt forskare kan det finnas ett samband mellan självmordsfrekvensen och förekomsten av hedersmord i . Eftersom detta problem är relativt nytt och okänt i , krävs det en utredning för att klargöra om det även här finns en kulturell koppling till heder bakom vissa självmord. Det bör också utredas om lagstiftningen måste ses över så att man kan döma de verkliga gärningsmännen i förekommande fall. Vi anser även att alla flickor och kvinnor, även de med ursprung i s.k. hederskulturer, har rätt till trygg och säker sexualitet. Därför måste det förebyggande arbetet prioriteras. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till offer för hedersrelaterat våld, punkt 17 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 3, 2004/05:So599 yrkande 4 och 2005/06:So445 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:So250 yrkande 2, 2004/05:So590 och 2005/06:So316 yrkande 2. Med hedersrelaterat våld mot kvinnor avses våldsbrott där motivet är att återupprätta faderns, makens eller familjens heder. I lever många flickor och kvinnor under ständiga hot från den egna familjen då de inte lever upp till kraven från de starkt patriarkala värderingarna, och mörkertalet är fortfarande mycket stort när det gäller flickor och kvinnor med invandrarbakgrund som utsätts för hot och våld i nära relationer. Fler och fler flickor och kvinnor kontaktar dock de ideella kvinnojourerna för att få hjälp. Kvinnojourer som "Terrafem" och fler center som "Orienthälsan" i måste därför enligt vår mening få stöd i arbetet med att hjälpa dessa utsatta flickor - både . Vi anser också att riskerna för hedersrelaterade självmord i måste ses över. Dessutom bör utredas om lagstiftningen måste ses över så att man kan döma de verkliga gärningsmännen i förekommande fall. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till offer för hedersrelaterat våld, punkt 17 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So599 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 3, 2004/05:So250 yrkande 2, 2004/05:So590, 2005/06:So316 yrkande 2 och 2005/06:So445 yrkande 3. har problematiken för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld uppmärksammats alltmer. Enligt forskare kan det finnas ett samband mellan självmordsfrekvensen och förekomsten av hedersmord i . Eftersom detta problem är relativt nytt och okänt i , krävs det en utredning för att klargöra om det även här finns en kulturell koppling till heder bakom vissa självmord. Det bör också utredas om lagstiftningen måste ses över så att man kan döma de verkliga gärningsmännen i förekommande fall. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till offer för människohandel och prostitution, punkt 19 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju484 yrkande 5, 2004/05:Ju485 yrkande 4 och 2005/06:Ju383 yrkande 7 och avslår motionerna 2004/05:So368, 2005/06:Ju334 yrkande 2, 2005/06:Ju531 yrkande 3 och 2005/06:So467 yrkande 4. har det yttersta ansvaret för att sexuellt exploaterade barn som påträffas i får viss hjälp. Men insatser varierar stort över landet, bl.a. på grund av en svår ekonomisk situation och en verklighet där det råder brist på lägenheter till skyddat boende för offren. Denna situation innebär att fler flickor och kvinnor har tvingats åka tillbaka till sina hemländer för att där invänta ett fortsatt rättegångsförfarande i .