bet · GT01SoU16 · 2006-04-04 00:00:00 — får insemination utföras också beträffande en kvinna som är partner eller sambo med en annan kvinna. Enligt 3 § lagen om befruktning utanför kroppen får ett befruktat ägg föras in i en kvinnas kropp endast om kvinnan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvinnans eget skall ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. Av bestämmelsen följer vidare att befruktning utanför kroppen med donerade spermier får utföras också när en kvinna är registrerad partner eller sambo med en kvinna. Av 4 § första stycket framgår att befruktning av ägg från en kvinna, i vars kropp ägget skall införas, med spermier från kvinnans make eller sambo inte utan tillstånd får utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Vad nu sagts gäller också införande av ägget i kvinnans kropp. Av paragrafens andra stycke framgår att om ägget inte kommer från kvinnan eller spermien inte från kvinnans make eller sambo får befruktning och införande av ägg endast ske vid universitetssjukhus. Regeringen föreslår att bestämmelserna i lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen överflyttas i huvudsak oförändradetill den nya lagen om genetisk integritet m.m. Vad särskilt gäller frågan om möjlighet för andra vårdgivare än offentligt finansierade sjukhus att utföra givarinsemination anför regeringen följande. Regeringen anser att om det finns andra vårdgivare än offentligt finansierade sjukhus som kan erbjuda den specialistkompetens, möjlighet till psykosocial utredning, rådgivning och övrig service som avses i inseminationslagen bör det öppnas möjligheter även för dessa att få utföra givarinsemination. Vid insemination med spermier från utomstående är det viktigt att detta sker under former som ger goda möjligheter till tillförlitlig kontroll, uppföljning och utvärdering. Det behov av uppföljning och utvärdering som gör sig gällande vid givarinseminationer är framför allt att kartlägga eventuella psykologiska och sociala konsekvenser både för barnet, och för familjen som helhet, av att en av föräldrarna inte är barnets genetiska förälder. Det är även viktigt att eventuella konsekvenser för givaren av spermier följs. Den som utför givarinsemination bör därför avsätta resurser till erforderlig uppföljning. För att säkerställa att verksamheten uppfyller nödvändiga etiska och medicinska krav, att det föreligger förutsättningar för uppföljning och utvärdering samt för att ge bättre möjlighet att övervaka verksamheten bör ett krav för att få utföra givarinsemination vara att givit sitt tillstånd. I motion So575 av () begärs ett tillkännagivande om assisterad befruktning vid privata kliniker. Motionären anför att assisterad befruktning bör kunna genomföras vid alla sjukhus eller kliniker, oavsett driftsform, som erhållit tillstånd från . I motion L262 av m.fl. (v) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att utreda lesbiska kvinnors tillgång till behandling med donerade ägg. Motionärerna anför att den nuvarande lagen är skriven enbart med tanke på heterosexuella kvinnor som lider av infertilitet och ofrivillig barnlöshet. Eftersom både ägg och sperma inte får komma från givare betyder det att infertila lesbiska kvinnor inte har möjlighet att få behandling med donerade ägg. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjligheten att företa en ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen som innebär att det blir möjligt att tillåta behandling med donerat ägg och donerad sperma . Enligt motionärerna är det sociala föräldraskapet avgörande för att barnens bästa skall tillgodoses. En möjlighet att få behandling med könsceller från två skulle även ge de heterosexuella par där båda parter är infertila en möjlighet att skaffa barn. I yrkande 9 begärs att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att det ej blir möjligt för ett sjukhus att ha två separata spermabanker efter . Motionärerna anför att sedan lesbiska par fick tillgång till assisterad befruktning inom den svenska sjukvården har det visat sig att många sjukhus inrättat separata spermabanker för lesbiska kvinnor. I yrkande 10 begärs att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att det blir möjligt att få tillgång till assisterad befruktning på andra kliniker än de sju universitetssjukhusen. I motion So528 av () begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om tillåtande av surrogatmoderskap. I motion L341 av m.fl. (c) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att hetero- och homosexuella par skall likställas vid landstingens fastställande av regler och avgifter för assisterad befruktning. I motion L342 av m.fl. (mp, -) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att lesbiska inte skall diskrimineras vad gäller insemination. Vidare begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om insemination på privata kliniker för lesbiska. I motion So630 av Elisebeht m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om insemination för lesbiska. Motionärerna anför att det bör klargöras att det inte finns några som helst sakliga grunder för att homosexuella skall få lägre prioritet i bedömningen av rätten till insemination. Ett liknande yrkande framförs i motion So513 av (). I betänkande 2001/02:SoU16 Behandling av ofrivillig barnlöshet med anledning av proposition 2001/02:89 med samma namn som betänkandet uttalade utskottet bl.a. följande: Utskottet delar regeringens och bedömning att behandling med befruktning utanför kroppen där antingen ägget eller spermien kommer från utomstående bör tillåtas. Utskottet ansluter sig till resonemanget att det är svårt att motivera varför ofrivilligt barnlösa par skall behandlas olika beroende på vilka medicinska hinder som föreligger för befruktning på naturlig väg. Liksom vid givarinsemination får barnet ett delvis bevarat genetiskt samband med föräldrarna. Barnet är också önskat samt buret och framfött av den kvinna som blir dess mor. I proposition 2001/02:89Behandling av ofrivillig barnlöshet anförde regeringen följande angående frågan om surrogatmoderskap (s. 55): Surrogatmoderskap innebär att det ofrivilligt barnlösa paret tar hjälp av en annan kvinna som bär barnet i sin livmoder. Olika kombinationer av genetiskt samband mellan barnet och paret är möjliga. Både ägg och spermier kan härstamma från det barnlösa paret eller från en av dem eller från helt utomstående . Surrogatmoderskap kan medföra sådana problem som att en kvinna före graviditeten samtycker till att "låna ut" sin livmoder men senare ändrar uppfattning. Detta kan medföra svåra konflikter mellan inblandade parter, där barnet oundvikligen blir indraget. Regeringen anser att surrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart och att det därför inte skall tillåtas. Det kan inte anses förenligt med människovärdesprincipen att använda en annan kvinna som medel för att lösa det barnlösa parets problem. Inte heller ur barnets perspektiv är surrogatmoderskap önskvärt. Ett motionsyrkande likalydande med motion So528 (v) behandlades i och avstyrktes av utskottet i betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. Utskottet anförde (s. 88) att det ansåg att surrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart och därför inte bör tillåtas. (Ej res.) I samma betänkande behandlades ett yrkande med begäran om att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjligheten att företa en ändring i lagen om befruktning utanför kroppen som innebär att det blir möjligt att tillåta behandling både med ett donerat ägg och donerad sperma . Utskottet anförde att det vidhöll sin inställning att befruktning utanför kroppen kan tillåtas där antingen ägget eller spermien kommer från utomstående. Utskottet ansåg således inte att någon utredning i enlighet med vad motionärerna hade föreslagit borde tillsättas. följde utskottet (rskr. 2004/05:166-167). I proposition 2004/05:137 anförde regeringen följande angående prioriteringar i hälso- och sjukvården (s. 40 f.): Några remissinstanser tar upp frågan hur behandlingarna bör prioriteras i hälso- och sjukvården. När det gäller insemination görs i promemorian bedömningen att det för lesbiska par sällan lär vara frågan om något medicinskt behov av vård och att behandlingarna därmed torde falla i en lägre prioriteringsgrupp än behandlingar för heterosexuella par. Behandlingar som avser befruktning utanför kroppen skulle däremot falla i samma prioriteringsgrupp oavsett sexuell läggning. Flera remissinstanser tar avstånd från promemorians bedömning och framhåller att frågor om turordning och kostnader för behandling alltid bör avgöras oberoende av sexuell läggning. Mot bakgrund av kritiken vill regeringen framhålla att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen skall vården ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet skall ges företräde till vården. I samband med att dessa principer fördes in i hälso- och sjukvårdslagen redovisade regeringen vissa allmänna riktlinjer för prioriteringarna som har ställt sig bakom (se prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14). Riktlinjerna utgår från patientens behov av vård oavsett sexuell läggning. Bedömningen av vem som skall få tillgång till assisterad befruktning kommer - liksom andra prioriteringar i hälso- och sjukvården - att göras med utgångspunkt i detta. Det kan tilläggas att diskriminering som har samband med sexuell läggning är förbjuden inom hälso- och sjukvården, se 13 § lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering - - - . Regeringens lagförslag innebär att s.k. givarinsemination efter tillstånd från skall få utföras även vid andra sjukhus än offentligt finansierade sjukhus. Utskottet ställer sig bakom förslaget i denna del och tillstyrker därmed 6 kap. 2 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Utskottet är däremot inte berett att föreslå några ändringar i detta hänseende såvitt gäller befruktning utanför kroppen utan tillstyrker 7 kap. 3 och 4 §§ förslaget till lag om genetisk integritet m.m. Motionerna L262 (v) yrkande 10, L342 (mp, -) yrkande 20 och So575 (fp) avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Utskottet vidhåller sin inställning att befruktning utanför kroppen kan tillåtas där antingen ägget eller spermien kommer från utomstående. Utskottet anser således inte att någon utredning bör tillsättas för att utreda möjligheten att företa en lagändring som innebär att det blir möjligt att tillåta behandling med donerat ägg och donerad sperma . Utskottet avstyrker därmed motion L262 (v) yrkandena 5 och 6. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att surrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart och därför inte bör tillåtas. Motion So528 (v) avstyrks. Flera motioner tar upp frågor om prioriteringar och vårdens organisation när det gäller assisterad befruktning. Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet i första hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ett enigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). bör därför inte ta något initiativ med anledning av motionerna L262 (v) yrkande 9, L341 (c) yrkande 4, L342 (mp, -) yrkande 19, So513 (s) och So630 (s). Frågor om stamcellsforskning m.m. Utskottets förslag i korthet bör anta 8 kap. 6 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. som innebär att det nuvarande förbudet mot kommersiell hantering av humanbiologiskt material förtydligas genom att det i lagen anges att förbudet omfattar även material från mänskliga ägg samt från celler och cellinjer från sådana ägg. Ett motionsyrkande om att bestämmelsen även skall omfatta avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller från ägg som varit föremål för somatisk cellkärnöverföring bör avslås. Vidare bör med hänvisning till tidigare ställningstaganden avslå ett antal motioner om stamcellsforskning. Jämför reservationerna 15 (kd) och 16 (kd). I lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med ägg från människa finns bl.a. bestämmelser om åtgärder med ägg från människa vilka har befruktats eller varit föremål för somatisk cellkärnöverföring. I 15 § lagen (1995:831) om transplantation m.m. stadgas att den som med uppsåt och i vinningssyfte tar, överlämnar, tar emot eller förmedlar biologiskt material från en levande eller avliden människa eller vävnad från ett aborterat döms till böter eller fängelse i högst . Till samma straff döms den som med uppsåt använder eller tar till vara sådant material för transplantation eller annat ändamål trots insikt om att materialet tagits, överlämnats, tagits emot eller förmedlats i vinningssyfte. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Av andra stycket framgår att vad som sagts inte gäller blod, hår, modersmjölk och tänder. Det nuvarande förbudet i 15 § lagen (1995:831) om transplantation m.m. mot kommersiell hantering av humanbiologiskt material skall enligt regeringen förtydligas genom att det i lagen uttryckligen anges att förbudet omfattar även material från mänskliga ägg samt celler och cellinjer från sådana ägg. Avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller från ägg som varit föremål för somatisk cellkärnöverföring skall undantas från förbudet mot kommersiell hantering. I detta sammanhang anför regeringen (s. 181) att en cellinje visserligen är ett biologiskt material men den är ett resultat av omfattande forskningsinsatser och den är fysiskt helt distinkt från det donerade materialet och dess ursprungsceller. När det handlar om cellinjer från befruktade ägg och ägg som varit föremål för cellkärnöverföring finns det inte heller samma behov av skydd av den enskildes integritet om det biologiska materialet är avidentifierat. När en cellinje avidentifierats kan den därför inte längre anses vara sådant biologiskt material som omfattas av förbudet. Förbudet mot kommersiell hantering avseende cellinjer bör mot denna bakgrund begränsas till sådana cellinjer där det biologiska materialet direkt kan härledas till en levande eller avliden människa. Om cellinjerna har avidentifierats, och alltså inte längre går att spåra till en viss individ (donator), bör de däremot inte omfattas av förbudet. Regeringen föreslår att förbudet med ovan angivet undantag införs i den nya lagen om genetisk integritet m.m. Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna i lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med ägg från människa med vissa ändringar överförs till den nya lagen om genetisk integritet m.m. I motion So22 av m.fl. (kd) yrkande 8 begärs att förbudet mot kommersiell hantering av humanbiologiskt material i 8 kap. 6 § lagen om genetisk integritet m.m. även omfattar avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller från ägg som har varit föremål för somatisk cellkärnöverföring. Motionärerna anför att undantaget strider mot konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin kapitel 7 artikel 21 som stadgar att den mänskliga kroppen eller någon av dess delar som sådana inte skall användas i syfte att ge finansiella intäkter. Det är dessutom mycket tveksamt hur cellinjer kan avidentifieras, eftersom varenda cell innehåller just den kod som används i andra sammanhang för identifiering, anförs det. I motion So628 av Per () yrkande 1 begärs att regeringen lägger fram lagförslag om att förbjuda kommersiell hantering av humana äggceller och delar därav. I motion So712 av m.fl. (kd) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om förbud mot att framställa ägg från människa, obefruktade eller befruktade, för forskningsändamål. Vidare begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om en nollvision vad gäller användandet av mänskliga embryon med målet att de vetenskapliga metoderna skall utvecklas så att fullgoda alternativ till forskning på embryonala stamceller finns. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att den embryonala stamcellsforskningen kräver ny lagstiftning. Motionärerna anser att konsumtionen av mänskliga embryon för sådan forskning som inte avser reproduktion innebär en instrumentalisering av det tidiga människolivet och därmed ett principiellt avsteg från tidigare praxis och från människovärdesprincipen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att reproduktiv kloning skall vara entydigt förbjuden. Slutligen begärs i yrkande 7 att äggdonation för forskningsändamål inte skall tillåtas. I motion So628 av Per () yrkande 2 begärs att regeringen lägger fram lagförslag om förbud av produktion av korsningar mellan människa och andra arter, en s.k. hybrid eller bastard. I motion So629 av Per och (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att av folkrättsliga och etiska skäl stå fast vid tidigare intagna ståndpunkt om kloning av människa. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att följa FN:s generalförsamlings uppmaning om ett totalt förbud mot alla former av kloning av människa. I yrkande 3 begärs att regeringen återkommer med förslag till ett förbud mot alla former av kloning av människa. Motionärerna anför att regeringen i proposition 2003/04:148 Stamcellsforskning valt att kringgå en fullständig ratificering av konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin. Regeringen skilde i den nämnda propositionen på kloning för att skapa barn, s.k. reproduktiv kloning, och kloning för forskning, s.k. terapeutisk kloning, och föreslog att endast det senare skulle vara tillåtet. Riksdagsmajoriteten ställde sig bakom regeringens förslag. Enligt motionärerna är dock all kloning reproduktiv i den meningen att en genetiskt identisk organism reproduceras. I motion MJ593 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att verka för att genetisk kloning, "kopiering av människor" inte får genomslag i någon del av världen. Bakgrund och tidigare behandling I betänkande 2004/05:SoU7 behandlade utskottet regeringens proposition 2003/04:148 Stamcellsforskning. I betänkandet förklarades vissa termer enligt följande: Vid somatisk cellkärnöverföring avlägsnas kärnan från ett obefruktat ägg och ersätts med kärnan från en somatisk cell (kroppscell) från en annan individ. Efter somatisk cellkärnöverföring innehåller ägget den genetiska information som fanns lagrad i den somatiska cellen. Det genetiskt förändrade ägget får en "startsignal" av forskarna så att det börjar dela sig, och odlas därefter i laboratoriet. nås blastocyststadiet och en blåsformig anhopning av celler har utvecklats. I detta stadium kan forskarna ta fram den inre cellmassan från blastocysten. Från denna cellmassa odlas pluripotenta stamceller som i princip är genetiskt identiska med den individ från vilken kroppscellen kommer. Somatisk cellkärnöverföring förutsätter medverkan av en kvinna som äggdonator och en annan individ som donerar en kroppscell, t.ex. en cell från huden. Detta är inte en befruktning, eftersom det inte är fråga om sammansmältning av könsceller från två individer. Befruktningen är här så att säga överhoppad och i stället införs ett i princip komplett arvsanlag i det "urkärnade" ägget. Somatisk cellkärnöverföring har också kallats terapeutisk kloning. Denna term är enligt propositionen dock något oegentlig eftersom metoden inte syftar till att framställa någon klon. Begreppet klon avser här två eller flera individer med identisk uppsättning arvsanlag. Med kloning avses en process som ger upphov till individer som är genetiskt identiska. Reproduktiv kloning förklaras i propositionen med "fortplantning i avsikt att få fram en individ som har identiskt lika genuppsättning som en annan individ". Utskottet anförde (s. 24 f.) bl.a. följande: Forskning på stamceller väcker frågor av grundläggande etisk natur. Den etiska problematiken har av beskrivits som en konflikt mellan olika värden, mellan olika aktörers rättigheter och skyldigheter och mellan olika intressen. Intresset av ny kunskap som kan leda till att obotliga sjukdomar blir behandlingsbara ställs mot kravet på att skydda människovärdet och att inte instrumentalisera mänskligt liv. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det i propositionen görs en fyllig redovisning av bl.a. de etiska principer och frågeställningar som utgjort grunden för regeringens bedömning i det aktuella ärendet. Vidare beskrivs utförligt de överväganden som lett fram till regeringens ställningstaganden. Utskottet instämmer i de förda resonemangen. Utskottet delar således regeringens och kommitténs bedömning att stamcellsforskning är ett mycket angeläget forskningsområde. Embryonal stamcellsforskning har förutsättningar att framgångsrikt bidra till bot och behandling av en rad svåra sjukdomar. Forskning på adulta stamceller kan, med dagens kunskap, inte ersätta embryonal stamcellsforskning. Vid den avvägning mellan olika intressen som måste göras kommer utskottet fram till samma slutsats som regeringen, nämligen att forskning på befruktade ägg även i fortsättningen skall vara tillåten. Vid en motsvarande avvägning när det gäller forskning som bygger på somatisk cellkärnöverföring gör utskottet samma bedömning, nämligen att sådan forskning är så angelägen att den bör få förekomma. Utskottet delar även regeringens bedömning att begränsningarna i etikprövningslagen och lag utgör en tillräcklig garanti för att framställandet av befruktade ägg för forskningsändamål endast sker för mycket angelägna syften och under etiskt betryggande former samt att något generellt förbud mot metoden därför inte behövs. Samma skäl kan anföras för att tillåta äggdonation för forskningsändamål. Såsom regeringen anför är en av förutsättningarna för att området skall kunna utvecklas att forskningen sker under etiskt acceptabla former. Utskottet ser positivt på att somatisk cellkärnöverföring underkastas begränsningar motsvarande dem som gäller vid forskning på befruktade ägg. Utskottet kan konstatera att den nya etikprövningslagen (SFS 2003:460) innebar en betydande uppstramning i förhållande till den tidigare gällande ordningen. Ett av syftena med lagen är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning. Vidare innebär regeringens nu föreslagna ändringar lag att de gällande begränsningarna på området blir ännu strängare. (Motioner avstyrktes, res. Genom förslaget till ändring i 4 § lag förbjuds uttryckligen reproduktiv kloning. Utskottet ser självfallet mycket positivt på denna ändring, liksom på att förfarandet straffsanktioneras. - - - (Motioner avstyrktes, res. följde utskottet (rskr. 2004/05:152). Med lag avses lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg från människa. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att förtydliga det nuvarande förbudet mot kommersiell hantering av humanbiologiskt material genom att det i lagen uttryckligen anges att förbudet omfattar även material från mänskliga ägg samt från celler och cellinjer från sådana ägg. Likaså anser utskottet i likhet med regeringen att avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller från ägg som varit föremål för somatisk cellkärnöverföring skall undantas från förbudet mot kommersiell hantering.Utskottet tillstyrker därmed 8 kap. 6 § förslaget till lag om genetisk integritet m.m. och avstyrker motionerna So22 (kd) yrkande 8 och So628 (kd) yrkande 1. Utskottet behandlade i betänkande 2004/05:SoU7 regeringens proposition 2003/04:148 Stamcellsforskning. Utskottet vidhåller de ställningstaganden som då gjordes och avstyrker därmed motionerna So628 (kd) yrkande 2, So629 (kd) yrkandena 1-3, So712 (kd) yrkandena 2 och 4-7 och MJ593 (mp) yrkande 1. 5 kap. förslaget till lag om genetisk integritet m.m. tillstyrks. Regeringen gör i propositionen (s. 188) bedömningen att det finns en påtaglig brist på kunskap i genetik inom hälso- och sjukvården samt att ytterligare utbildningsinsatser därmed är nödvändiga.