bet · GT01MJU17 · 2006-02-23 00:00:00 — 2005/06:48 och 2005/06:49). Som framgår av miljömålspropositionen anser regeringen att det behövs en översyn av hur de olika naturvårdsverktygen bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Levande skogar, detta mot bakgrund av att tillkännagivit att man anser att en större andel av avsättningarna bör ske genom frivilliga åtaganden och att naturvårdsavtal bör utnyttjas i betydligt större utsträckning än . Utskottet instämde i att ytterligare angelägna åtgärder är att främja lämpliga och kostnadseffektiva lösningar för skyddet via naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal respektive frivilliga avsättningar. Utskottet konstaterade vidare att det krävs en avsevärd intensifiering av åtgärder för att delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark skall nås och att takten i genomförandet av områdesskyddet måste öka genom en tydligare strategi inklusive prioriteringar, utökade resurser och ett effektivare arbete. beslutade regeringen (dnr M2006/275/Na) att uppdra åt Statskontoret att utreda på vilket sätt statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Vidare skall Statskontoret göra en utvärdering av befintliga naturvårdsinstrument och lämna förslag som främjar lämpliga och långsiktigt samhällsekonomiskt kostnadseffektiva lösningar för uppfyllandet av delmål 1 under miljökvalitetsmålet Levande skogar. Det framgår även av direktiven till att miljömålspropositionen och synpunkter på miljökvalitetsmålet Levande skogar skall beaktas av utredaren (dir. 2004:70). Utredaren skall särskilt bedöma behov av ytterligare utvecklingsarbete om miljöhänsyn vid skogsbruk samt olika former för skydd av skog. I enlighet med miljökvalitetsmålet undantas stora arealer produktiv skogsmark från skogsbruk. Nödvändig skötsel av kulturbetingade värden förekommer endast i begränsad omfattning. Utredaren skall redovisa dels en bedömning av kostnaderna för att sköta såväl natur- som kulturbetingade värden, dels förslag till former för sådan skötsel. Utredaren skall vidare belysa vilka eventuella ytterligare åtgärder som krävs inom den svenska skogssektorn för att 2010-målet om att hejda utarmningen av biologisk mångfald skall kunna uppfyllas. Det ovan anförda tillgodoser enligt utskottets uppfattning i allt väsentligt syftet med motionerna 2005/06:MJ323 (c), 2005/06:MJ491 (c, s), 2005/06:MJ523 (c) yrkande 4 samt 2005/06:MJ595 (kd) yrkandena 8 och 9, som därmed bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har ingen annan åsikt än den som framförs i motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 4 om behovet av biologisk mångfald i hela . Vid behandlingen av regeringens miljömålsproposition (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49) framhöll utskottet den av och redovisade nationella strategin för formellt skydd av skog (dnr 310-419-04). Strategin riktar sig till länsstyrelser, skogsvårdsstyrelser, kommuner, markägarorganisationer, skogsbrukets aktörer, ideella organisationer samt andra berörda. Den utgör grunden för de länsvisa strategier som länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna utarbetar för det fortsatta arbetet med formellt skydd inom delmål 1 i Levande skogar. Syftet med strategin är att lägga fast en kostnadseffektiv väg att nå det statliga betinget av delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark, utifrån bl.a. tillgänglig kunskap om skogsbiologiska värdekärnor, lösningar för skydd och förvaltning men även kunskap om andra värden som friluftsliv och kulturvärden. Utskottet konstaterade att en viktig del i strategin kommer att vara att den lägger fast en regional fördelning av det formella skyddet, fördelat på såväl fyra skogliga regioner som på de olika bevarandeformerna. Utskottet instämde i regeringens bedömning att det är nödvändigt med en sådan geografisk fördelning av de statliga insatserna så att det kan säkerställas att biologisk mångfald knuten till skogliga miljöer bevaras i alla delar av landet efter de förutsättningar som råder. Utskottet föreslår att motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett med det anförda. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp, -) om genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial och exoter med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört i frågan samt ett regeringsuppdrag till berörda myndigheter om att ta fram en gemensam nationell strategi och handlingsplan som rör främmande arter och genotyper. Jämför reservation 17 (mp). Motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 30 begär restriktioner kring genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial samt exoter. Med hänsyn till de långa tidsaspekterna i skogsbruket är det viktigt att bevara genetisk variation i plantmaterialet. Genetiskt förädlade plantor hör inte hemma i ett uthålligt skogsbruk, påpekar motionärerna. Främmande arter bör användas med mycket stor försiktighet och endast efter noggrann riskanalys. När det gäller kravet på restriktioner för genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial och exoter, dvs. plantmaterial som inte naturligen finns i , har utskottet tidigare beträffande ett motionsyrkande med samma innebörd anfört följande (bet. 2004/05:MJU8). Det förekommer viss grundforskning om genmodifiering av trädsorter i , men det finns ingen ansökan om utsläppande på marknaden av en sådan trädsort. Skogsodlingsmaterial får föras in i från ett land utanför EU endast om givit tillstånd till det. Tillståndet skall vara förenligt med rådets direktiv /105/EG om saluföring av skogsodlingsmaterial. Skogsvårdslagen (1979:429) tillåter regeringen att meddela bestämmelser om skogsodlingsmaterial om det är påkallat från skogsvårdssynpunkt. Regeringen har i sin tur i skogsvårdsförordningen (1993:1096) givit bemyndigande att meddela föreskrifter om produktion, handel och införsel av skogsodlingsmaterial. Det finns således i föreskrifter om den importerade contortatallen och den sibiriska lärken, men utskottet har erfarit att eftersom användningen av dessa trädsorter är på stark tillbakagång saknar dessa regler numera praktisk betydelse. Enligt skogsvårdsförordningen får utländska trädsorter användas som skogsodlingsmaterial endast i undantagsfall. Risken att införsel av sådana exoter också innebär att främmande parasiter etableras eller andra problem uppkommer bedöms som liten, eftersom regelverket föreskriver att kontrollerar allt importerat skogsodlingsmaterials fytosanitära status. En tänkbar risk är emellertid att en införd art kan komma att ta över på växtplatsen och tränga undan andra arter, men enligt vad utskottet erfarit innebär trädens livscykel och växtsätt att detta inte utgör någon reell risk, eftersom träd lätt kan gallras eller utrotas. Utskottet avstyrkte med det anförda motionsyrkandet. Utöver det anförda vill utskottet även framhålla att , , och i samråd med på uppdrag av regeringen skall ta fram en gemensam nationell strategi och handlingsplan som skall syfta till att etablera ett system för hantering av införsel, förflyttning och utsättning av främmande arter och genotyper. Vad regeringen anför i miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) skall utgöra utgångspunkt för uppdraget. Systemet för hantering av problemet med främmande arter och genotyper skall enligt uppdraget utformas så att det blir ändamålsenligt, kostnadseffektivt och dimensionerat utifrån de faktiska och potentiella riskerna inom detta område. I arbetet bör identifieras om det finns behov av, och om det i så fall är möjligt mot bakgrund av internationella avtal samt regler inom EU, att komplettera det nationella regelverket. Av strategin bör även framgå förslag på vad bör driva i det fortsatta arbetet inom relevanta internationella forum och processer respektive inom EU, i syfte att uppnå miljökvalitetsmålen. bör tillsammans med övriga berörda myndigheter och aktörer även se över existerande program inom miljöövervakningen och analysera om, och i så fall i vilken utsträckning området främmande arter behöver förstärkas inom dessa program. I arbetet bör även andra berörda myndigheter och aktörer ges möjlighet att medverka och komma med synpunkter. skall samordna arbetet och redovisa strategin . I avvaktan på den kommande strategin och med hänvisning till vad som i övrigt anförts ovan föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 30 lämnas utan vidare åtgärd i den mån yrkandet inte kan anses tillgodosett. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vissa lagstiftningsfrågor m.m., punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regelverket för svårföryngrad skog. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ210 och avslår motionerna 2005/06:MJ449 yrkandena 10, 13 och 29, 2005/06:MJ519 yrkande 20 och 2005/06:MJ595 yrkande 11. Det finns potential att öka intensiteten och det ekonomiska utfallet i skogsbruket, både i inland generellt och i det fjällnära området. Detta har i sin tur stor betydelse för efterföljande förädlingsled och för övriga samhället i området. Dagens regelverk kring skogsbruket i fjällnära och svårföryngrad skog är både svåröverskådligt och till stora delar inaktuellt med tanke på dagens skogsbruk samt de erfarenheter som gjorts kring återväxtfrågor. av gränser och den omfattande byråkratiseringen ger starkt negativa signaler och skapar en trögrörlighet som är ett allvarligt hinder. Regelverket behöver därför förenklas. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa lagstiftningsfrågor m.m., punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om preskriptionstiden för olaglig skogsavverkning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 20 och avslår motionerna 2005/06:MJ210, 2005/06:MJ449 yrkandena 10, 13 och 29 samt 2005/06:MJ595 yrkande 11. På grund av den korta preskriptionstiden hinner skogsvårdsstyrelse och miljöåklagare sällan med att handlägga ärendena. anser att regeringen bör göra en översyn av och förlänga preskriptionstiden för dessa miljöbrott. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa lagstiftningsfrågor m.m., punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av lagstiftningen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ595 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:MJ210, 2005/06:MJ449 yrkandena 10, 13 och 29 samt 2005/06:MJ519 yrkande 20. De enskilda skogsägarnas kunskaper och intresse för kulturlämningarna i skogen är en stor tillgång. Men ett fortsatt starkt engagemang är beroende av statens syn på förfoganderätten till marken. Dagens skogsägare måste på samma sätt som tidigare generationer ha rätten att bruka sin mark effektivt. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen, som kan öppna för möjligheten till ersättning för inskränkning i brukandet inom större fornlämningar och fornlämningsområden. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa lagstiftningsfrågor m.m., punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regelverket för skog. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ449 yrkandena 10, 13 och 29 samt avslår motionerna 2005/06:MJ210, 2005/06:MJ519 yrkande 20 och 2005/06:MJ595 yrkande 11. Ransoneringskraven på större fastigheter bör skärpas. skall fastigheter med innehav ha en plan för ett långsiktigt skogsbruk. Dessa planer fyller inte sin ursprungliga funktion. Överavverkningar i t.ex. och är tydliga bevis på detta. Skogsvårdslagen bör ändras så att konventionell avverkning inte får förekomma i svårföryngrad skog eller skyddsskog. får avverkning i svårföryngrad skog eller skyddsskog inte ske utan tillstånd. Konventionellt skogsbruk bör över huvud taget inte bedrivas i sådana skogar. Däremot bör avverkning eller skogsåtgärder med syfte att öka naturvärden eller uppfylla miljökvalitetsnormer medges. bör ges i uppdrag att ta fram underlag samt öka uppmärksamheten kring skogens små vattendrag. Ett starkare skydd för skogens vattendrag bör införas, då nuvarande hänsynsregler inte visat sig tillräckliga. Kantzoner mot vattendrag bör inte som klassas som produktiv skogsmark enligt 2 § skogsvårdslagen utan lyftas ur som "naturvårdsimpediment" som tillhör vattendraget. Ett generellt skydd för sådana kantzoner bör införas som inte konkurrerar med övriga naturhänsyn i 30 § skogsvårdslagen. En bred utredning bör tillsättas med uppgift att föreslå erforderliga ändringar i skogsvårdslagen. Vad som ovan anförts om regelverket för skog bör ges regeringen till känna. Skogsnäringen m.m., punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att öka produktionen av skog. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:MJ449 yrkandena 3 och 6 samt 2005/06:MJ519 yrkande 16. är framgångsrikt och står för av världshandeln av massa och papper och för sågade trävaror. En förutsättning för att skall kunna behålla sina positioner på världsmarknaden är att investeringar i ny kapacitet och effektivare anläggningar hamnar här. I annat fall kommer produktionen gradvis att minska i betydelse. Skogsbruket kommer därmed också att minska sitt bidrag till ekonomi. Det är viktigt att svenskt skogsbruk ges förutsättningar att fortsätta vara konkurrenskraftigt så att kan behålla sin världsledande position vad gäller skogsindustrin och dess produkter. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsnäringen m.m., punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skogsägares ansvar. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 16 och avslår motionerna 2005/06:MJ440 yrkande 1 och 2005/06:MJ449 yrkandena 3 och 6. Vi anser att skogspolitiska beslut med två jämställda mål, ett näringspolitiskt mål och ett miljömål, bör ligga fast. Vår tolkning av detta innebär inte en sifferexercis utan handlar mer om en långsiktig marknad. När det gäller uppfyllandet av skogspolitikens mål måste återbeskogning ske på sätt som lagen föreskriver. I fråga om röjning finns ett stort behov av att den ökar. Detta bör inte ske genom tvångslagstiftning utan genom fortsatt information och rådgivning. Enligt vår mening har varje skogsägare ansvar för och egenintresse av att sköta sitt skogsföretag för långsiktigt god marknadsekonomisk tillväxt. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsnäringen m.m., punkt 2 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillämpbara analyser respektive skogspolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ449 yrkandena 3 och 6 samt avslår motionerna 2005/06:MJ440 yrkande 1 och 2005/06:MJ519 yrkande 16. En mer differentierad syn på skogsbruket och de nyttigheter detta skall producera behövs. Behoven och förutsättningarna skiljer sig åt såväl regionalt som mellan ägarkategorier. Datainsamling, utvärdering och skogliga analyser måste göras med beaktande av dessa skillnader. De skogliga analyserna måste därför ges ökad prioritet. Trots att arealen skogsmark och virkesförrådet har ökat har många av våra skogsarter minskat. Det beror på att dagens skogsbruk har lett till ett alltmer likformat skogslandskap. Vidare tas för liten generell hänsyn i skogsbruket, vilket leder till brist på död ved, grova träd, våtmarker, buskar och varierande vegetationsstruktur. förordar en skogspolitik som bidrar till att skogsekosystemens naturliga funktioner och processer upprätthålls som inhemska växt- och djurarter kan fortleva under naturliga betingelser i livskraftiga bestånd. Vad som ovan anförts om skogliga analyser respektive skogspolitik bör ges regeringen till känna. Skogsbruk m.m., punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skogsgödsling. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:MJ383 och 2005/06:MJ449 yrkandena 2 och 7-9. Med lämpliga skötselmetoder skulle tillväxten i de svenska skogarna kunna öka ytterligare. Skogsgödsling är en sådan metod. Försök visar att tillväxten i vissa delar av landet skulle kunna fyrdubblas om ungskogen gödslades. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsbruk m.m., punkt 3 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skogsbruk. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ449 yrkandena 2 och 7-9 samt avslår motionerna 2005/06:MJ383 och 2005/06:MJ440 yrkande 6. I finns stora regionala skillnader i skogslandskapet i form av en mångfald av skogstyper, ägandeformer, industristrukturer samt natur- och kulturvärden. Trots stora skillnader i trädslagssammansättning, struktur och ägarförhållanden från söder till norr är skogsbruket förvånansvärt enhetligt. De lokala förutsättningarna bör spela en större roll i skogsbruket - det vinner både ekonomin och miljön på. Med lokala förutsättningar avses såväl naturförhållanden, landskapsbild och friluftsintressen som val av föryngringsmetod, hyggesavgränsning och ransoneringsaspekter. Vidare bör utredas hur plantageskogsbruket skall kunna minimeras i trakter där detta redan är omfattande. Kunskaperna och den praktiska erfarenheten av kontinuitetsskogsbruk är fortfarande bristfälliga. En inventering som på beståndsnivå lokaliserar och beskriver kvarvarande kontinuitetsskogar bör skyndsamt genomföras. En sådan inventering utgör ett viktigt kunskapsunderlag för framtida rådgivning till markägare kring alternativa skogsbruksmetoder. Slutligen finns det behov av åtgärder för ökad variation och mångfald i skogsbruket samt ökade omloppstider. Det är dags för ett nytt paradigmskifte eller åtminstone en kraftfull satsning på ett diversifierat skogsbruk. Lokala förutsättningar bör få större betydelse för val av skogsbruksmetod och trädslag. Den lokala skogshistoriken inom ett område är en viktig del av ståndortsanpassningen och bör styra såväl val av trädslag som skogsbruksmetoder. Vad som ovan anförts om skogsbruk bör ges regeringen till känna. Skyddsdikning, punkt 4 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skyddsdikning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 7. Skyddsdikning är en metod för att öka tillväxten i de svenska skogarna ytterligare. I områden som redan är dikade bör det vara möjligt att utan anmälan restaurera diken, särskilt i samband med nyplantering. I de fall tidigare dikningssystem påverkats kraftigt av t.ex. stora stormfällen bör ny dikning tillåtas på arealer som varit dikade. Detta bör ges regeringen till känna. Plantering av skog på , punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om plantering av skog på . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 9. Efter EU:s senaste jordbrukspolitiska beslut kommer lönsamheten i främst spannmålsodlingen att påverkas negativt. Därtill finns det också beroende på jordbrukspolitiken en stor areal trädesmark som inte får skördas. En alternativ användning av denna mark vore att återföra den till produktiv skogsmark. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 6 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skogsvårdsorganisationen och uppdragsverksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 3. bör inte bedriva konsultverksamhet gentemot skogsägarna. Det är olämpligt att uppdragsverksamhet bedrivs av en myndighet, särskilt som denna skall utöva tillsyn över skogsvården. Risken för jäv är uppenbar som det finns en marknad där sådana tjänster tillhandahålls. Staten bör inte ägna sig åt näringsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Trädslagsneutralt planteringsstöd, punkt 7 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om trädslagsneutralt planteringsstöd. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 10. Det som återstår av stödpaketet efter stormen är planteringsstöd. Vi anser att detta stöd bör utgå utan styrande inriktning vad gäller val av plantmaterial. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av skogsmark m.m., punkt 9 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning för reservatsbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ595 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:MJ323, 2005/06:MJ491 och 2005/06:MJ523 yrkande 4. Statlig mark utgör av skogsmarken. anser att ersättning för reservatsbildning ej skall utgå på statlig mark, inklusive mark. Detta bör ges regeringen till känna. Hantering av nyckelbiotoper, punkt 10 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hantering av nyckelbiotoper. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ595 yrkande 9. Efter genomförda nyckelbiotops- och sumpskogsinventeringar har det visat sig att samarbetet mellan länsstyrelserna och skogsmyndigheten om avsättningar av större nyckelbiotoper inte har fungerat i vissa regioner. Den administrativa hanteringen av nyckelbiotoper, inklusive information och samråd med markägare, behöver bli mer flexibel. Vidare måste staten ta ansvar för att det administrativa arbetet förblir rättssäkert. Detta bör ges regeringen till känna. Behovet av biologisk mångfald, punkt 11 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behovet av biologisk mångfald i hela . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ449 yrkande 4. Biologisk mångfald är inte något som skall skötas i ett län eller en landsända, utan miljömål för skogen skall regionaliseras och genomföras i hela . Detta synsätt måste också avspeglas i medelstilldelning och styrning från och . Ett län som behöver mycket pengar för skydd av ett stort område eller ett ovanligt dyrt objekt, skall kunna få extra medel utan att det omöjliggör annat skyddsarbete. På samma sätt kan varierande fördelningar mellan skyddsformerna krävas beroende på vilka marker som skall skyddas och vilka skyddsinstrument som är lämpligast och framkomligast. För ökad och bibehållen biologisk mångfald i skogen behövs ytterligare fokus på förvaltning, inte minst med tanke på klimatförändringar, fragmentering av landskapet och insikten att mycket av mångfalden är en följd av brukande. Landskaps- och helhetsperspektiv är nödvändiga liksom att bevara omistliga värden och enskilda hotade arter inom isolerade områden. Den biologiska mångfalden måste ses ur ett socialt och kulturellt perspektiv med lokal förvaltning som en möjlighet. En långsiktigt hållbar naturvård måste arbeta med lokalbefolkning och markägare, inte mot.