bet · GT01SkU21 · 2006-02-21 00:00:00 — riktade ett tillkännagivande till regeringen angående frågan om den praktiska hanteringen av skyddade uppgifter. Utskottet ansåg att frågan om hur man bör hantera skyddade personuppgifter för att förhindra att uppgifterna läcker ut borde belysas skyndsamt. Enligt utskottet skulle detta ske inom något av de utredningsarbeten som redan pågick. Häribland nämndes Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06) och (Ju 2001:10). har i delbetänkandet Nationell handlingsplan - Mot våld i nära relationer (SOU 2002:71) föreslagit ett nytt institut inom folkbokföringen, nämligen skyddad folkbokföring, som skall kunna användas av personer som utsätts för hot och förföljelse eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Bestämmelser härom föreslås föras in FBL. Beslutet om skyddad folkbokföring skall enligt förslaget fattas av och kunna överklagas av den enskilde. Utredningen föreslår också ett starkare sekretesskydd genom att en ny bestämmelse med ett omvänt skaderekvisit införs i SekrL. Det nya institutet är tänkt att ge många av dem som har en spärrmarkering ett bättre skydd som det bör leda till en uppstramning av den praktiska hanteringen av uppgifterna hos myndigheterna. Utredningen föreslår vidare att en nationell handlingsplan mot våld i nära relationer antas. Förslaget innefattar ett antal åtgärder som syftar till att motverka våld inom familjen och till att erbjuda våldsutsatta kvinnor och andra närstående förstärkt skydd och stöd. Det handlar t.ex. om att ytterligare förbättra myndigheternas handläggningsrutiner rörande familjevåldsärendena och för att utveckla nya arbetsmetoder. Offentlighets- och sekretesskommittén har sitt huvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99) tagit upp förslag om skyddad folkbokföring och gör bedömningen att förslaget visserligen ökar sekretesskyddet inom folkbokföringen men att det är tveksamt om sekretesskyddet för de skyddade uppgifterna är tillräckligt i de fall uppgifterna hamnar utanför folkbokföringen. Kommittén föreslår att problemet i stället löses genom att sekretess skall gälla inom hela den offentliga förvaltningen för uppgift om enskilds adress eller hemtelefonnummer eller annan liknande uppgift om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående kan komma att utsättas för hot, våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Vidare föreslås en bestämmelse om att sekretess gäller, inom hela den offentliga förvaltningen, för uppgift om kopplingen mellan en enskilds verkliga och fingerade identitet som hänför sig till ärende om fingerade personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Kommittén behandlar även frågan om en lagreglering av besluten om sekretessmarkering. Regeringen har beslutat lagrådsremissen Sekretessfrågor - skyddade adresser, m.m. med bl.a. de nu aktuella förslagen. En proposition har aviserats till . I slutbetänkande, Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1), föreslås bl.a. att det skall införas ett nationellt program om personsäkerhet som regleras i en särskild lag. Polisen föreslås få huvudansvaret för programmet som i första hand är tänkt att tillämpas beträffande bevispersoner som medverkar i en förundersökning eller rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet. Med bevispersoner avses målsägande och vittnen men även misstänkta och tilltalade. Om det finns särskilda skäl kan programmet även tillämpas beträffande politiker, journalister eller andra exponerade grupper, t.ex. informatörer. Den som beviljas inträde i programmet skall enligt förslaget få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms nödvändiga och möjliga att genomföra, t.ex. skyddat boende. Regeringen har beslutat lagrådsremissen Personsäkerhet, och en proposition om personsäkerhet har aviserats till . Utskottet kan således konstatera att arbete pågår för att förstärka skyddet för bl.a. våldsutsatta kvinnor och hotade s.k. bevispersoner. Det skall också nämnas att tillsammans med bl.a. Datainspektionen, och har utformat en vägledning för säkrare hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i den offentliga förvaltningen. Syftet är att skapa enhetliga rutiner för att underlätta hanteringen och minska risken för att sekretessmarkerade personuppgifter oavsiktligt lämnas ut. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att något tillkännagivande till regeringen inte behövs med anledning av vad som anförts i motionerna Sk426, Sk314, Ju293 och Ju280. Utskottet är heller inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion Sk473 om att personer utan särskild prövning skall kunna tilldelas skyddad identitet. När utskottet tidigare behandlat motioner om att inskränka skyddet för personuppgifter för personer som begått våldsbrott eller som av andra skäl bedöms utgöra hot mot annans säkerhet hänvisades till att (då RSV) motsatt sig en sådan ordning som skulle innebära att sekretesslagen inte skulle gälla lika för alla. Vidare ansåg verket att förslaget var kategoriserande och att det skulle innebära ytterligt svåra gränsdragningsproblem. Utskottet avslog då aktuella motioner med hänvisning till vad anfört och till det då pågående arbetet i bl.a. (bet. 2001/02:SkU19, 2002/03:SkU12). Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och anser sig inte kunna tillstyrka förslaget i motionerna Sk356 och Sk211 om att vissa kategorier skall vara undantagna från möjligheten till skyddad identitet. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner och motionsyrkanden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas. Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m., punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en sanering av byggbranschen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo298 yrkande 14, bifaller delvis motion 2005/06:N480 yrkande 22 och avslår motionerna 2005/06:Sk349, 2005/06:Sk359, 2005/06:Sk398, 2005/06:Sk401, 2005/06:Sk404, 2005/06:Sk417, 2005/06:Sk447, 2005/06:Sk485 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk486, 2005/06:Sk506 och 2005/06:Ju420 yrkandena 2 och 5. Byggbranschen har haft problem med svartarbete. Den svarta sektorns utbredning är ett mycket allvarligt strukturproblem och innebär betydande problem för de seriösa företagen. Vi anser att insatserna för att sanera byggbranschen från företag som missköter sig måste öka. Företag som sköter sig måste få en rimlig chans. Branschens aktörer måste ta ett ansvar för saneringen, men även myndigheternas insatser behövs. Åtgärder som utformas av branschen själv har fördelen att de tar hänsyn till de seriösa företagens behov av enkelhet. behöver branschen myndigheternas stöd. Länsstyrelser, polismyndigheten, och branschföreträdare behöver samarbeta. har flertalet åtgärder diskuterats. var ett initiativ för att komma åt problemen inom restaurangbranschen - vi menar att det behövs även en . Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m., punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om särskilda insatser i branscher där "papperslösa" utnyttjas. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk401 och avslår motionerna 2005/06:Sk349, 2005/06:Sk359, 2005/06:Sk398, 2005/06:Sk404, 2005/06:Sk417, 2005/06:Sk447, 2005/06:Sk485 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk486, 2005/06:Sk506, 2005/06:Ju420 yrkandena 2 och 5, 2005/06:N480 yrkande 22 och 2005/06:Bo298 yrkande 14. Arbetare utan arbetstillstånd ("papperslösa") utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare som efterfrågar svart arbetskraft. Dessa arbetsgivare gör sig skyldiga till brott eftersom de inte betalar in skatt eller socialavgifter på lönesumman. Bakom denna hantering finns ytterligare former av ekonomisk brottslighet, en ekonomisk brottslighet som smyger sig in på olika delar av samhällslivet. Det är viktigt att agera mot den ekonomiska brottsligheten på alla plan. Några viktiga punkter är att ha en speciell registrering med krav på t.ex. skatteinbetalningar. Likaså är tidsbegränsade F-skattbevis viktiga. Särskilda insatser måste göras mot branscher där "papperslösa" utnyttjas av ekonomiska brottslingar både vid anställningar och "förmedling" av svarta jobb. Det är viktigt att det är den starkare parten, den som efterfrågar svart arbetskraft, som är målet för insatserna. Den som utnyttjar arbetskraft utan arbetstillstånd bör bli föremål för ett kraftfullt agerande. Fokus i arbetet med att stoppa utnyttjandet av "papperslösa" skall ligga på arbetsgivaren och dennes ansvar. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. F-skattsedel, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att F-skattsedel skall delas ut till alla seriösa företagare. Därmed bifaller motion 2005/06:Fi319 yrkande 8, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk259 yrkande 1, 2005/06:Sk423, 2005/06:Sk458 yrkande 1, 2005/06:Sk459 yrkande 1, 2005/06:N244 yrkande 3, 2005/06:N443 yrkande 58 och 2005/06:A417 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Sk350, 2005/06:Sk396, 2005/06:Sk462 och 2005/06:Sk512. Utan F-skattsedel är det mycket svårt för en näringsidkare att effektivt konkurrera på sin marknad. Ett företag måste kunna visa kunder och uppdragsgivare att man tar ansvar för skatter och arbetsgivaravgifter. Vi anser att enskilda människor enkelt skall kunna växla mellan att vara anställda och att bedriva egen näringsverksamhet. Företag som tvekar att anställa skulle kunna lägga ut uppdrag på intresserade personer utan att anställa dem. förenklades reglerna för tilldelning av F-skattsedel. Skattemyndigheterna delar trots det inte ut F-skattsedel till personer som avser att bedriva näringsverksamhet. Till de grupper som man inte ger F-skattsedel räknas t.ex. de som endast tar uppdrag från tidigare arbetsgivare. Vi anser att F-skattsedel skall delas ut till alla seriösa företagare som inte har fått näringsförbud eller har omfattande skatteskulder som inte betalas av regelbundet. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. F-skattsedel, punkt 2 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tidsbegränsade F-skattsedlar. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk396 och avslår motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 8, 2005/06:Sk259 yrkande 1, 2005/06:Sk350, 2005/06:Sk423, 2005/06:Sk458 yrkande 1, 2005/06:Sk459 yrkande 1, 2005/06:Sk462, 2005/06:Sk512, 2005/06:N244 yrkande 3, 2005/06:N443 yrkande 58 och 2005/06:A417 yrkande 7. har i en rapport föreslagit att tidsbegränsade F-skattsedlar skall utfärdas om den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger . Tidsbegränsningen skall avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. menar att man skulle kunna utöka kretsen som omfattas av en tidsbegränsning att gälla F-skattsedlar där den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger . Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en F-skattsedel kommer i händerna på oseriösa uppdragstagare, kan den utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svart arbete. I och med att uppdragstagaren har en F-skattsedel i sin hand är det svårt, näst intill omöjligt, för uppdragsgivaren att upptäcka fusk. Genom att införa tidsbegränsade F-skattsedlar skulle möjligheten att upptäcka svart arbete öka. Vad som anförts om tidsbegränsade F-skattsedlar bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utredning med uppgift att ta fram förslag som synliggör det totala uttaget av löne- och inkomstskatter. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk217 och 2005/06:Sk236. Undersökningar visar att en majoritet av svenskarna tror att de får behålla betydligt mer av sin egen lön än vad som faktiskt är fallet. De flesta tror att skatterna totalt är eller mindre av vad de tjänar ihop. De totala löne- och inkomstskatterna är dock i verkligheten . Skälet till att så många tror att de betalar mindre i skatt än de gör är att många skatter är "osynliga". Behovet är stort av en öppen skatteinformation till medborgarna och väljarna. På slutskattsedeln och i den förtryckta deklarationen finns det möjlighet att informera om hur stor den totala ersättningen för arbete är om man räknar med socialavgifter och arbetsgivaravgifter. Vi anser att en utredning bör tillsättas med uppgift att ta fram förslag som synliggör de totala löne- och inkomstskatterna i slutskattsedel och deklaration. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om en utredning i syfte att synliggöra den totala lönekostnaden i lönebesked. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk234, 2005/06:Sk262, 2005/06:Sk280, 2005/06:Sk370 och 2005/06:Sk473. Arbetstagarnas lönebesked innehåller uppgift om avdragen löneskatt. Däremot kan man inte se vilka avgifter arbetsgivaren erlägger direkt till staten. För många människor skulle det vara av intresse att veta vad de själva "kostar" totalt för sina arbetsgivare, inte enbart vad de får i bruttolön och betalar i löneskatt. Vi föreslår att hos regeringen begär en utredning med uppgift att ta fram förslag som synliggör den totala lönekostnaden i lönebeskeden. Tidpunkten för inbetalning av moms, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om för inbetalning av moms. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi317 yrkande 9, 2005/06:Sk306, 2005/06:Sk391, 2005/06:Sk428 och 2005/06:N306 yrkande 6. tvingas många småföretagare betala in moms för en transaktion innan de själva har fått betalt från sin kund. Detta är bl.a. en följd av att kredittiderna mellan många företag har Europaanpassats, dvs. förlängts, utan att reglerna om inbetalningstidpunkt ändrats i motsvarande mån. Tidpunkten för momsinbetalning är fortfarande anpassad till ett system med 30 dagars betalningstid. För att avhjälpa de likviditetsproblem som uppstår för de företagare som måste betala moms till staten utan att ha haft motsvarande inkomst anser vi att tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt bör förlängas eller, alternativt, att möjligheterna till uppskov med inbetalningarna förbättras. Vi vill vidare ändra reglerna för inbetalning så att det räcker att redovisning och betalning har sänts in senast angivet datum. bör rikta ett tillkännagivande härom till regeringen. Skattetillägg m.m., punkt 9 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: begär en översyn av skatteprocessen i enlighet med vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk213, 2005/06:Sk255 och 2005/06:Sk347. Vi anser i likhet med motionärerna att det krävs kraftfulla och konkreta åtgärder när det gäller rättssäkerheten och att tiden nu är mogen för en grundlig översyn av skatteprocessen. Först och främst krävs en ny översyn av skattetillägget som ofta slår hårt mot den enskilde skattebetalaren utan att denne kunnat förutse konsekvenserna. Vi anser inte att kritik i fråga om reglernas bristande överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna beaktats fullt ut, och ett minimikrav från vår sida är att automatiskt anstånd med betalningen vid en begäran om omprövning eller överklagande alltid bör medges tills domen vunnit laga kraft eller målet avgjorts i sista instans. Det bör också visas att oaktsamhet eller uppsåt föreligger för att skattetillägg skall kunna utdömas. Till detta kommer att de långa handläggningstiderna måste kortas. En annan viktig fråga som bör prövas är att människor inte skall behöva utsättas för tvångsåtgärder utan en mycket omsorgsfull rättslig prövning. Det är enligt vår mening rimligt med ett regelverk som innebär att skattemyndigheten inte skall kunna fungera som både utredande och dömande instans. rätt att på egen hand utfärda skattetillägg bör därför avskaffas. Den s.k. generalklausulen är enligt vår mening utformad så att den står i strid mot fundamentala principer inom lagstiftningen, särskilt skattelagstiftningen, som syftar till att eliminera risken för godtycklig beskattning och annan maktutövning. Dess tillämpning är svårbegriplig och oförutsägbar för de skattskyldiga och strider därmed mot det grundläggande kravet i all skattelagstiftning att reglerna skall vara fasta och tydliga så att medborgarna kan förutse konsekvenserna av olika rättshandlingar. Rågången mellan vad som är tillåtet och vad som är förbjudet måste vara klar, och sanktionerna vid ett regelbrott bör också vara klart utformade. Generalklausulen har uppenbara brister i alla dessa hänseenden och bör avskaffas. Förseningsavgiften har numera givits en utformning som innebär att den kan komma att uppgå till fyra gånger det normala beloppet även vid mindre förseningar. Vi ställer oss bakom motionärernas krav om en parlamentarisk utredning för att förstärka rättssäkerheten på de områden som nämnts. Dessutom bör en sådan utredning verkställa en översyn av skatteprocessen och se över vad som kan göras för att göra skatteprocessen mindre långsam än , stärka förvaltningsdomstolarnas kompetens på skatteområdet och förändra deras organisation och metoder till det bättre. Vidare bör taxeringslagen utvärderas. Skriftliga svar från , punkt 10 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skriftiga svar från . Därmed bifaller motion 2005/06:Sk318. I vissa fall vill en näringsidkare förvissa sig om hur han/hon skall handla för att inte begå skatterättsliga fel. Ett vanligt sätt är att tillskriva skattemyndigheten för att få svar på hur man skall handla. Trots att näringsidkaren handlar i enlighet med det skriftliga svar han/hon fått kan detta överprövas , t.ex. vid en revision. Trots att samma omständigheter föreligger vid de båda bedömningstillfällena kan revisionen komma fram till en annan bedömning än vad skattemyndigheten gjort och då blir skattemyndighetens svar ej giltigt utan revisionens beslut blir gällande. Det är lite märkligt att ett skriftligt svar från myndigheten inte gäller. Om omständigheterna som ligger till grund för det skriftliga svaret överensstämmer med de omständigheter som föreligger vid revisionstillfället bör bedömningen från det första bedömningstillfället (det skriftliga svaret) gälla. skall alltså stå för de svar (skriftliga) som man ger skattskyldiga. bör som sin mening ge regeringen till känna att man skall återkomma till med ett förslag i enlighet med vad som anförts. Folkbokföring och säsongsarbete, punkt 13 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om folkbokföring och säsongsarbete. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk343 yrkande 1 och 2005/06:Sk471. Många människor i arbetar inom turistnäringen. Det innebär ofta att de arbetar halva året i vintersportorter som exempelvis Åre, eller . arbetar de inom turismen på , eller i . Mantalsskrivningsorten är oftast inte någon av de orter där jobben finns utan kan vara , , . Det innebär att dessa personer betalar skatt i sin mantalsskrivningskommun, men utnyttjar den kommunala servicen i de orter där arbetsplatsen/arbetsplatserna är belägna. Kollektivtrafik, sophantering etc. utnyttjas utan att kommunen får några skattepengar från dessa personer. För turistorterna, som har väldigt många säsongsarbetare, innebär detta stora utgifter som kommunen inte får in skattepengar till. Av den anledningen bör få i uppdrag att se över detta problem. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Folkbokföringen för utlandsplacerade personer, punkt 15 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: begär att regeringen lägger fram ett förslag som undanröjer de problem som följer av att en utlandsvistelse varat så länge att det inte längre föreligger någon rätt att vara folkbokförd i . Därmed bifaller motion 2003/04:Sk377. En svensk kvinna får inte vara skriven i , konstaterar i i en dom. Kvinnan hade arbetat som politisk rådgivare vid när skattemyndigheten beslutade att avregistrera henne från folkbokföringen eftersom kvinnan ansågs vara utflyttad. Kvinnan överklagade beslutet. Först till länsrätten, och när hon förlorade där överklagade hon även till kammarrätten. Länsrätten konstaterade att eftersom kvinnan varken är gift, sambo, har hemmavarande barn eller är ledamot av är hennes egentliga hemvist utomlands. Kammarrätten gjorde samma bedömning som länsrätten och avslog kvinnans överklagan. I sitt överklagande underströk kvinnan de praktiska konsekvenser som uppkommer för en utlandsplacerad person som tappar sin folkbokföring i och inte har möjlighet att folkbokföra sig i vistelselandet. Av kammarrättens dom framgår att kvinnan fått uppgift om att hon varken får försäkra sitt hus i eller sin bil och att hon inte kommer att få några lån. Jag anser att det finns anledning att uppmärksamma de problem som uppkommer när utlandsplacerade personer kan vara folkbokförda i men ändå behöver ha möjlighet att vistas och sköta sina angelägenheter här i . Folkbokföringen utgör den självklara grunden i många olika sammanhang, och det framstår som klart att den som vill sköta ekonomiska angelägenheter i får olika praktiska problem om denne inte är folkbokförd här. bör begära att regeringen lägger fram ett förslag som undanröjer de problem som följer av att en utlandsvistelse varat så länge att det inte längre föreligger någon rätt att vara folkbokförd i , som det inte heller föreligger någon rätt av vara folkbokförd i vederbörande land. Skyddad identitet i folkbokföringen, punkt 16 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om skyddad identitet i folkbokföringen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk211 och bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk356, 2004/05:Sk426, 2004/05:Sk473, 2004/05:Ju293 yrkandena 23 och 24, 2005/06:Sk314 och 2005/06:Ju380 yrkande 21. I finns nu ca 9 000 personer som har någon form av skyddad identitet. Det innebär en fördubbling . Varken vid sekretessmarkering eller kvarskrivning noteras orsaken till ändringen i folkbokföringsregistret. Inte heller vid identitetsbyte förs någon statistik över antalet personer eller skälen till åtgärden. Självfallet skall misshandlade kvinnor, andra brottsoffer och flyktingar vid behov ges nödvändigt skydd. Däremot finns det all anledning att ifrågasätta förhållandet att alltfler grova brottslingar skyddas på detta sätt.