bet · GT01FiU23 · 2006-04-25 00:00:00 — I direktiven till utvärderingen sägs bl.a. att utvärderaren ska belysa konsekvenserna av den nuvarande ordningen där själv utformar det operationella målet för penningpolitiken. Utvärderingen ska vara klar . Utskottet vill avvakta utvärderingen innan en bedömning görs om det finns anledning att omvärdera den nuvarande ordningen där själv fastställer det operativa inflationsmålet. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi267. Utskottets förslag i korthet självständiga ställning regleras i riksbankslagen och regeringsformen. Enligt utskottet är stödet för ställning mycket utbrett och starkt. Det finns därför ingen anledning för att uttala ytterligare stöd för den gällande ordningen. I motion Fi272 av m.fl. (fp) föreslås att finansutskottet och tydligt bör uttala sitt stöd för principen om en självständig riksbank. Bakgrunden är, enligt motionärerna, bl.a. att flera representanter för regeringen upprepade gånger och i ett högt tonläge krävt sänkt ränta. Detta kan av omvärlden ses som en kampanj mot penningpolitik för att överskyla bristerna i den egna finanspolitiken (yrkande 1). Motionärerna kräver att tydligt uttalar sitt stöd för en självständig riksbank. Bakgrunden är bl.a. att flera representanter för regeringen upprepade gånger krävt sänkt ränta, enligt motionärerna. Detta kan, enligt motionärerna, av omvärlden uppfattas som en kampanj mot penningpolitik. De viktigaste delarna i självständiga ställning regleras i regeringsformen och riksbankslagen (1988:1385). I riksbankslagen anges bl.a. att ska ledas av en direktion av sex medlemmar som inte får söka eller ta emot instruktioner i penningpolitiska frågor. Enligt regeringsformen får inte heller någon myndighet bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitiken. Enligt utskottets mening är det detta som gäller. självständiga ställning har en mycket bred acceptans i olika delar av samhället. Stödet för den gällande ordningen är starkt och utbrett. När det gäller diskussionen om penningpolitiken vill utskottet anföra följande: I förarbetena till riksbankslagen (proposition 1997/98:40) anförde regeringen att bestämmelser om instruktionsförbud inte skulle tolkas så att det exkluderar en dialog mellan regeringen, och eller mellan och andra externa organ eller personer. granskade uttalanden som gjorts av statsministern och näringsministern om räntenivån. framförde ingen kritik mot statsråden men ansåg det angeläget att ledamöter av regeringen "med god marginal" beaktar instruktionsförbudet om de gör uttalanden om penningpolitiken (betänkande 2003/04:KU20 s. 200). Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi272 (fp) yrkande 1. Kontanthanteringen och riskerna för rån Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om kontanthanteringen i samhället och åtgärder mot de senaste årens värdetransportrån. Vilka säkerhetsmodeller som ska användas i verksamheterna avgörs framför allt av de enskilda säkerhetsföretagen. I motion Fi207 av () framhålls att håller på att minska sina kontantdepåer från fyra till två. har affärsbankerna lovat att öppna ett stort antal lokala depåer i egen regi för att hantera kontantförsörjningen. verkar dock ingen av de nya depåerna finnas på plats. För att minska risken för rån måste det till en fungerande lösning av depåverksamheten. bör därför ta initiativ till en sådan lösning. I motion Fi244 av och (båda c) anförs att toppar Europalistan över länder som är utsatta för flest rån av värdetransporter. Antalet rån har dessutom accelererat . Motionärerna anser att bör lära sig av de regler och system som finns i andra länder. Till exempel bör de svenska bankerna, precis som i många andra europeiska länder, göras ansvariga för transporten av pengar. upphör ansvaret när säkerhetsföretagen hämtar pengarna i bankerna. Vidare bör , precis som i , införa speciella väskor där pengarna förstörs när väskorna olovligen öppnas. Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande: beslutade att koncentrera kontanthanteringsverksamhet till kontoren i och . gavs bankerna möjligheter att starta egna sedeldepåer. ska vidare ge räntekompensation till bankerna för de sedlar som förvaras i depåerna, under förutsättning att de regler som satt upp följs. har kontor i , och . Dessutom drivs ett mindre sedellager i . Kontoret i och verksamheten i kommer att läggas ned . har sina medlemmar startat tre privata depåer i projektform, en i , en i samt en mindre depå i . De fem stora affärsbankerna har bildat ett gemensamt bolag som ska ta över ansvaret för verksamheterna i och . har ett antal fristående sparbanker bildat bolag för att säkerställa verksamheten i . Avsikten är att dessa bolag ska etablera ytterligare depåer på flera orter i landet. Hur många ytterligare depåer det handlar om eller var de ska ligga är ännu inte bestämt. beslutade att bilda ett kontanthanteringsråd med olika aktörer inom området. Rådet ska ledas av riksbankschefen och fungera som ett forum för diskussion om kontanthanteringen i samhället. Till rådet kommer bl.a. bankerna, värdetransportbolagen, detaljhandeln, fackföreningar samt berörda myndigheter som t.ex. , och att inbjudas. Enligt utskottets mening är det viktigt att kontantförsörjningen i samhället fungerar effektivt och säkert. har arbetat med att etablera en ny struktur för kontanthanteringen. Strukturen eller organisationen är nu på väg att införas och enligt utskottets mening är det för tidigt att nu avgöra om strukturen uppfyller de krav på effektivitet och säkerhet som bör ställas på denna viktiga verksamhet. Utskottet konstaterar att bildat ett kontanthanteringsråd där olika intressenter kan diskutera och lösa eventuella problem som uppstår i samband med att den nya strukturen införs. Utskottet tog upp frågan om kontanthanteringen och rånrisken i samband med utskottets utfrågning av den nye riksbankschefen . Riksbankschefen menade då att det inte finns något samband mellan värdetransportrånen och verksamhet. hade elva kontor och åtta sedeldepåer. finns det tre kontor och en sedeldepå. har rånen legat på en men tyvärr hög nivå, enligt riksbankschefen. av rånen avser transporter till bankomater. Många av rånen är s.k. väskryckningar. Endast ett fåtal rån har skett av transporter till och de rån som utförts har utförts under korta transporter i storstadsregionerna. Slutsatsen är att rånen är ett bekymmer för samhället i stort, men att de inte hänger ihop med den omvandling av regionkontor som genomförts och hur hanterar sedlar och mynt, menade riksbankschefen. I motion Fi244 tar motionärerna upp frågor om ansvaret för värdetransporterna samt olika säkerhetslösningar. Enligt utskottets mening är det självklart att säkerheten och de använda säkerhetsteknikerna vid olika transporter måste vara av högsta kvalitet. Det är emellertid upp till de enskilda säkerhetsföretagen att avgöra vilken eller vilka säkerhetsmodeller de använder i sin verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi207 (fp) samt Fi244 (c). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motion om att införa en 20-krona med motiveringen att kommer att göra en utvärdering av valörerna i det svenska sedel- och myntsystemet. I motion Fi204 av () anförs att bör ge ut en svensk 20-krona samt successivt fasa ut 20-kronorssedeln. har tidigare haft en tradition av relativt stora mynt och sedlar. Men har 20-kronorssedeln tappat i värde som den lätt blir smutsig och skrynklig. Det högsta myntet i är , vilket nästan motsvarar . Vilka valörer av sedlar och mynt som ska cirkulera i samhället anges i riksbankslagen (1988:1385). Enligt lagens 5 kap. 2 § får sedlar ges ut med valörerna tjugo, femtio, etthundra, femhundra samt . Mynt får ges ut med valörerna , en krona, samt . Motionären föreslår att ska börja prägla 20-kronorsmynt samt successivt fasa ut 20-kronorssedlarna. Enligt uppgifter som utskottet fått från ska göra en omfattande genomgång av de svenska sedel- och myntvalörerna. Genomgången kommer att behandla frågan om 20-kronorssedelns vara eller icke vara samt om det bör införas en 20-krona. Utskottet vill avvakta utvärdering innan ställning tas till om det bör införas en 20-krona i det svenska myntsystemet. Med det anförda avstyrks motion Fi204 (m). Undantag för från EMU:s tredje steg Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om att bör ta initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt undantag för att införa euron. Motivering är bl.a. att efter folkomröstning 2003 förklarat att ett formellt undantag inte är nödvändigt. Jämför reservation 4 (v, mp). I motion Fi263 av m.fl. (mp) anförs att resultatet i folkomröstningen bör stadsfästas genom ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i EMU. Agerar inte regeringen aktivt för att framförhandla ett sådant undantag visar den bristande respekt för folkets uttalade vilja och därmed demokratin, enligt motionärerna. I motion U339 av m.fl. (v) anförs att folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i tredje steg resulterade i ett tydligt nej från svenska folket. Nya undersökningar därefter visar att motståndet förstärkts. Motionärerna anser att Nej-resultatet innebär att i fortsättningen inte ska vara bundet av EMU:s olika steg, varken fördragsmässigt eller formellt. Regeringen bör därför ta initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt undantag för från EMU:s tredje steg. Ett sådant undantag skulle undanröja diskussionen om huruvida folkomröstningsresultatet är förenligt med fördragsmässiga åtagande eller inte samt visa att såväl EU som och regeringen formellt respekterar folkomröstningsresultatet (yrkande 9). Motionärerna vill att regeringen tar initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt undantag för från EMU:s tredje steg. Utskottet har bl.a. behandlat ett liknande förslag i samband med behandlingen av verksamhet 2004 (betänkande 2004/05:FiU23). Förslaget avstyrktes med motiveringen att efter folkomröstningen förklarat att ett formellt undantag om att inte behöver införa euron inte är nödvändigt. Utskottet ser ingen anledning att omvärdera detta ställningstagande. Motionerna Fi263 (mp) samt U339 (v) yrkande 9 avstyrks därför. Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motion om att införa en global skatt på valutamarknaderna med bl.a. motiveringen att kritiken mot skatten är omfattande samt att ett införande kräver internationell enighet, vilket är svårt att nå. Jämför reservationerna 5 (v) och 6 (mp). I motion Fi227 av m.fl. (v) anser motionärerna att en skatt på valutatransaktioner bör införas för att bl.a. bromsa den globala spekulationsekonomin. bör därför i internationella sammanhang aktivt arbeta för att det införs en global Tobinskatt (yrkande 1). Ett naturligt första steg vore att agerade för att skatten införs i EU (yrkande 3). Inkomsterna från skatten bör användas för att bekämpa den globala fattigdomen. Därför bör regeringen och Sida ta initiativ till en dialog med folkrörelser från syd och nord för att ta fram konkreta förslag på hur inkomsterna från Tobinskatten ska fördelas (yrkande 2). För att göra en Tobinskatt effektiv vid större akuta kriser bör regeringen även verka för att skatten eller avgiften höjs när värdet på en valuta över- eller underskrider en viss spännvidd, i enlighet med ett förslag som lanserats av den tyske ekonomen (yrkande 4). Enligt motionärerna bör regeringen även utreda andra former av globala skatter, som t.ex. koldioxidbeskattning, skatt på flygresor eller flygbränsle samt skatt på vapenhandel (yrkande 5). Utskottet har utförligt behandlat olika förslag om att införa en global skatt på valutamarknaderna, framför allt i betänkande 2000/01:FiU25 Global skatt på valutamarknaderna, s.k.Tobinskatt samt i betänkande 2003/04:FiU16 Svensk strategi för ökad global finansiell stabilitet. Dessutom höll utskottet en offentlig utfrågning under rubriken i en global ekonomi - Tobinskatt hinder eller möjlighet? Under utfrågningen framfördes och diskuterades både för- och nackdelar med en Tobinskatt. I betänkande 2003/04:FiU16 avstyrkte utskottet de då aktuella motionsförslagen med bl.a. följande motivering: När man bedömer och värderar Tobinskattens egenskaper som instrument för att skapa finansiell stabilitet måste man beakta dels den omfattande kritiken mot Tobinskattens förmåga att uppnå avsedda effekter, dels det faktum att den förutsätter internationell enighet. Slutsatsen av en sådan genomgång blir enligt utskottets mening att det i praktiken är omöjligt att införa Tobinskatten. delar denna bedömning i sitt yttrande. Enligt utskottets mening finns det ingen anledning att ompröva detta ställningstagande. Utskottet avstyrker därför motion Fi227 (v). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lagreglering av offentliggörande av direktionens protokoll, punkt 4 (m, fp, mp) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riksbanksdirektionens protokoll. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Fi272 av m.fl. (fp) yrkande 3. Vi anser att en oberoende och självständig riksbank förutsätter en hög grad av öppenhet och en livaktig penningpolitisk debatt. En viktig ingrediens i ett sådant klimat är att protokollen från riksbanksdirektionens möten offentliggörs. I flertalet länder med självständig centralbank föreskrivs i lag att protokollen från direktionssammanträden ska offentliggöras. I samband med reformen av den svenska beslutade emellertid riksdagsmajoriteten att inte i lag föreskriva en sådan skyldighet. Detta motiverades med att det visserligen var välkommet med ett offentliggörande men att det borde ankomma på direktionen att bestämma i vilken form protokollen skulle göras tillgängliga. har därefter frivilligt valt att - med allt kortare tidseftersläpning - offentliggöra protokollen från direktionens sammanträden. Vi kan i detta sammanhang konstatera att de farhågor från sekretessynpunkt som anfördes och som fortfarande anförs mot att göra protokollen offentliga har visat sig vara ogrundade. För att tydligt säkerställa ett offentliggörande av protokollen anser vi att den ordning som tillämpas av bör införas i riksbankslagen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om en lagreglering av offentliggörandet av direktionens protokoll. bifaller därmed delvis motion Fi272 (fp) yrkande 3. Lagreglering av de offentliga utfrågningarna om , punkt 5 (m, fp, mp) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentliga utfrågningar av . Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Fi272 av m.fl. (fp) yrkande 2. offentliga utfrågningar av fyller en viktig funktion i granskningen av och debatten om den svenska penningpolitiken. Men till skillnad från () finns för ingen legal skyldighet att delta i utfrågningar som arrangeras av . De offentliga utfrågningar som finansutskottet håller med riksbankschefen minst tillkom också från början på initiativ av . För att säkerställa framtida möjligheter att hålla offentliga utfrågningar med anser vi att rätt till offentlig utfrågning av riksbankschefen eller övriga direktionsmedlemmar i bör lagregleras. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om lagreglering av rätten att hålla offentliga utskottsutfrågningar med företrädare för . bifaller därmed delvis motion Fi272 (fp) yrkande 2. ställning, punkt 6 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av ställning och ledningsorganisation. 2005/06:U339 av m.fl. (v) yrkande 10. gick emot beslutet att föra över besluten om räntepolitiken från den av valda ledningen för till en direktion av tjänstemän. Enligt mening minskar nuvarande organisation det demokratiska inflytandet över ekonomin och den ekonomiska politiken. principiella uppfattning är därför att legala ställning och ledningsorganisation bör återställas till det som gällde före då nya organisation började gälla. Även om nu inte tar beslut om att fullt ut återställa organisation till tidigare ordning finns det skäl att vidta andra åtgärder som syftar till att stärka det demokratiska inflytandet över och sambandet mellan och . Det kan t.ex. handla om ökad öppenhet i riksbanksdirektionens protokoll samt lagreglering av offentliga utfrågningar av . De senaste årens penningpolitiska utveckling visar dessutom att nuvarande och enda mål om prisstabilitet bör kompletteras med ytterligare mål som syftar till full sysselsättning i den svenska ekonomin. Flera centralbanker, däribland den amerikanska , har denna typ av mål för sin verksamhet. anser att det bör genomföras en samlad översyn av ställning och ledningsorganisation. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag anfört om en översyn av ställning och ledningsorganisation. Jag tillstyrker därmed motion U339 (v) yrkande 10. Undantag för från EMU:s tredje steg, punkt 11 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett formellt undantag från EMU:s tredje steg. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi263 av m.fl. (mp) och 2005/06:U339 av m.fl. (v) yrkande 9. Vid folkomröstningen sade svenska folket nej till att byta kronan mot euron. Alla partier i har lovat att respektera folkomröstningens resultat. Partierna har därmed ett gemensamt ansvar att förvalta resultatet på bästa sätt. Enligt vår mening bör folkomröstningens resultat avspeglas i fördrag med EU. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt undantag för från EMU:s tredje steg. Ett sådant undantag skulle undanröja diskussionen om folkomröstningsresultatet är förenligt med fördragsmässiga åtaganden samt visa att såväl och regeringen som EU formellt respekterar folkomröstningens resultat. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om ett formellt undantag från EMU:s tredje steg. Vi tillstyrker därmed delvis motionerna Fi263 (mp) och U339 (v) yrkande 9. Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt, punkt 12 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en global skatt på valutamarknaderna. 2005/06:Fi227 av m.fl. (v) yrkandena 1-5. Globaliseringen och liberaliseringen av världens finansmarknader har kraftigt ökat omsättningen på marknaderna och bidragit till ett stort antal internationella finans- och valutakriser som varit extremt kostsamma, såväl ekonomiskt som socialt och ekologiskt, och långsiktigt drabbat kvinnor mer än män. anser därför att bör arbeta för att införa en global skatt på valutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt, i syfte att dämpa svängningarna på marknaderna, minska riskerna för nya globala kriser och öka det politiska och demokratiska handlingsutrymmet. Att införa en Tobinskatt är givetvis en komplicerad historia, men det bör inte leda till slutsatsen att inte bör verka för ett införande. Det finns gott om exempel inom andra områden där det finns stora svårigheter att nå framgång i det internationella samarbetet. Det gäller t.ex. Kyotoprotokollet för reduktion av koldioxidutsläpp, regler för rättvis handel inom WTO-förhandlingarna och internationella konventioner för att trygga fred och mänskliga rättigheter eller för reducering av den globala fattigdomen. Detta har dock inte avhållit en internationell opinion, som stat eller andra stater att verka i denna riktning. Om en Tobinskatt ska få maximal effekt bör den vara global. För att det ska bli möjligt krävs självklart stora och långsiktiga insatser i organ som FN och andra internationella forum. Frågan kommer säkert också att resas om detta kräver någon typ av bindande regler på internationell nivå och om internationella påtryckningar och åtgärder mot länder som ej vill bidra till solidariteten och stabiliteten i det internationella samfundet. En sådan process kommer att ta tid, men den kan inledas genom att några länder driver på och skapar opinion och genom att ett flertal viktiga stater därefter sluter avtal om att gemensamt arbeta i denna riktning. Det finns också flera exempel på gällande internationella avtal och överenskommelser som fungerar trots att inte alla länder är med. Det finns dessutom undersökningar som pekar på att det skulle vara möjligt att införa en verkningsfull Tobinskatt även om inte alla länder deltar. bör därför i internationella forum och organisationer aktivt lyfta fram frågan om en Tobinskatt och agera för att en sådan successivt införs. Ett naturligt organ för att påbörja ett sådant agerande i är EU. Där finns redan stöd för en Tobinskatt. beslutade att införa en Tobinskatt när övriga medlemsländer ställer sig bakom förslaget. I beslutade parlamentet att anta en lag om Tobinskatt på liknande villkor som i . EU är dessutom lämpligt ur ett finansiellt perspektiv, eftersom en stor del av valutatransaktionerna sker via EU-länder. Det har framförts kritik mot att en Tobinskatt inte skulle vara verksam i akuta krissituationer. Det kan därför finnas anledning att pröva det förslag till rörlig Tobinskatt som den tyske ekonomen lanserat. Enligt Spahn bör skattesatsen höjas vid tilltagande spekulation för att förhindra stora spekulativa förlopp. Enligt beräkningar skulle en Tobinskatt kunna inbringa . Hur dessa intäkter ska användas kräver vidare övervägande, men en rimlig inriktning bör vara att använda en betydande andel för att minska den globala fattigdomen. Av denna anledning bör regeringen och Sida ta initiativ till en dialog med folkrörelser från syd och nord för att ta fram konkreta förslag på hur intäkterna från en Tobinskatt ska fördelas. Med det anförda anser jag att bör bifalla motion Fi227 (v) yrkandena 1-5. Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt, punkt 12 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en global skatt på valutamarknaderna. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Fi227 av m.fl. (v) yrkandena 1-3 och 2005/06:Fi227 av m.fl. (v) yrkandena 4 och 5. De senaste decenniernas globalisering av marknaderna har lett till ett kraftigt ökat antal finansiella kriser. inträffade 114 bank- och finanskriser, enligt uppgifter, och har präglats av flera omfattande valutakriser. Omsättningshastigheten på ett kapital som inte längre har direkt koppling till produktion är svindlande. Den globala valutahandeln omsätter ca . Valutahandeln i världen är ca 50 gånger större än varuhandeln. Kriserna har varit enormt kostsamma, såväl ekonomiskt som socialt och ekologiskt. För att bromsa den växande spekulationsekonomin, uppmuntra en mer sund och hållbar ekonomisk utveckling och underlätta för det politiska systemet att återta kontrollen över marknaderna anser jag att bör arbeta för och utreda möjligheterna att införa en global skatt på valutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt. Skatteförslaget har fått ett brett stöd från den globala rättviserörelsen men även från olika länder, t.ex. och . Intäkterna från skatten bör användas för att finansiera FN:s millennieutvecklingsmål, vars första prioritet är att avskaffa extrem fattigdom och hunger. Med det anförda anser jag att delvis bör tillstyrka motion Fi227 (v) yrkandena 1-3. Yrkandena 4 och 5 bör avstyrkas. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2005/06:RB1 Framställning 2005/06:RB1 Årsredovisning för riksbank för :