bet · GT01UbU4 · 2006-01-26 00:00:00 — Även eleverna har ett ansvar att rapportera mobbning. Information måste också delges föräldrarna när barnen berörs av mobbning i skolan. När det sker ett våldsbrott i skolan måste skolan anmäla detta. Begreppet mobbning, punkt 14 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om begreppet mobbning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 34 och 2005/06:Ub344 yrkande 37. Mobbning är ingen barnlek. Det är viktigt att begreppet mobbning inte används för att bagatellisera våldshandlingar bara för att de sker inom skolans värld. Det handlar dessvärre ofta om mycket allvarliga händelser, som i värsta fall ger upphov till livslångt lidande, psykiskt och/eller fysiskt. De flesta handlingar som brukar betecknas som trakasserier och mobbning har sina motsvarigheter i beskrivningar av ärekränkning, misshandel, vållande till kroppsskada eller sjukdom, olaga tvång, ofredande, sexuella trakasserier och olaga hot. Värdegrundsarbetet i skolan, punkt 15 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om värdegrundsarbetet i skolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub6 yrkande 3. Likabehandlingsplanerna måste kompletteras med en mängd andra förebyggande insatser som alla bottnar i ett aktivt värdegrundsarbete. har bl.a. länge arbetat för införande av ett s.k. ansvarskontrakt mellan lärare, elev och föräldrar. I kontraktet tydliggörs varje parts ansvar för elevens skolgång. Det innebär en möjlighet för föräldrarna att ställa krav på insatser mot t.ex. trakasserier, men det kan även vara ett sätt för skolan att involvera föräldrarna i värdegrundsarbetet. Dessutom anser vi att allt värdegrundsarbete skall ingå i skolans kvalitetsredovisning. Kränkande former av nollning, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kränkande former av nollning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub535 yrkande 10. Problemen med s.k. nollning har uppmärksammats i flera fall . Det är inte acceptabelt att kränkande former av nollning får förekomma utan att vuxenvärlden säger ifrån och reagerar. Att nya elever (s.k. nollor) på en skola välkomnas med olika evenemang och fester är ett viktigt inslag för att komma in i den studiesociala miljön. Men så fort "välkomnandet" sker i form av kränkning måste vuxenvärlden säga ifrån. Ofta tar sig dessa kränkningar uttryck i sexuella trakasserier. Grupptrycket i dessa sammanhang är mycket starkt, varför det är naivt att tala om fri vilja när det gäller att delta. finns även exempel på elever som själva startat aktioner mot nollning, vilket är positivt. är det ett tecken på vuxnas brist på reaktion och stöd. All form av nollning med kränkande inslag måste förbjudas. Konflikthantering, punkt 17 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konflikthantering. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub5 yrkande 6 och 2005/06:Ub6 yrkande 2 och avslår motion 2004/05:Ub315. I propositionen nämns det inte att konflikthantering är en grundläggande del av det förebyggande arbetet. Konflikthantering skapar en trygg arbetsmiljö med engagerade barn, elever och personal utan att fokus sätts på det negativa: diskriminering, kränkningar och mobbning. Därför bör det framgå att konflikthantering är en grundläggande och ofrånkomlig del av det förebyggande arbetet. Många lärare efterfrågar en ökad kunskap på detta område vilket bör uppfyllas av lärarutbildningen. har därför redan tidigare ställt krav på att konflikthantering skall läggas in som ett delmål i examensordningen för lärarutbildningen. Vi förväntar oss att regeringen kommer att verkställa krav och att regeringen erkänner konflikthantering som en viktig del i det förebyggande arbetet. Samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter, punkt 19 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 44 och 2005/06:Ub344 yrkande 47. har förskonats från massakrer av det slag som inträffat på skolor i andra länder, och har därmed också sluppit de säkerhetsanordningar som inhägnar t.ex. en del amerikanska skolor. har lärare enligt lag skyldighet att rapportera om elever planerar att skada sig själva på grund av psykisk sjukdom eller liknande. Lärarnas ansvar bör också vidgas till att gälla anmälan av elever som kan misstänkas vilja skada andra. Ett tätare samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter skulle underlätta arbetet att förhindra våldsbrott i skolan. Utbildning, punkt 21 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub7 yrkande 11 och 2005/06:Ub260 yrkande 6. För att framgångsrikt bekämpa mobbning och kränkande beteende krävs att skolors insatser är systematiska, baserade på kunskap och kvalitetssäkrade. För att nå dit krävs utbildningssatsningar för att höja kunskapsnivån på skolorna kring dessa frågor. Den allvarligaste bristen i propositionen är frånvaron av förslag kring detta. förslag innebär att alla skolor erbjuds utbildning om hur mobbning förebyggs, upptäcks och bemöts. Ett effektivt sätt att gå till väga för att sprida sådan kunskap till skolorna är att använda sig av samma modell för detta som man tillämpat i och på . Insatser för en sådan utbildningssatsning och för att vetenskapligt låta utvärdera åtgärdsprogram mot mobbning, som vi har föreslagit ovan, kräver finansiering, varför i sitt förslag till budget har avsatt de kommande tre åren för det mobbningsförebyggande utvecklingsarbetet. När kunskapsnivån höjs och forskningsbaserade åtgärder mot mobbning används kan förekomsten av mobbning halveras , visar erfarenheter från bl.a. . Vi finner det svårt att förstå varför den socialdemokratiska regeringen med sina två stödpartier inte har velat stödja denna typ av effektiva åtgärder mot mobbning och kränkande beteende. Aktivt integrationsarbete, punkt 22 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om aktivt integrationsarbete. Därmed bifaller motion 2004/05:Ub470 yrkande 5. Eftersom skolan är en av de absolut viktigaste plattformarna för förändring av värderingar och attityder anser vi att frågor om jämställdhet och respekt för medmänniskor oavsett etnisk tillhörighet skall behandlas i undervisningen. Det är mycket viktigt att kommunerna bedriver ett aktivt jämställdhets- och integrationsarbete för att reducera könsmobbning och etnisk mobbning i skolan. Lärare bör ha en grundläggande kunskap om vilka spänningar som kan finnas mellan olika etniska grupper på den egna skolan och hur man kan bemöta dem. Som tidigare nämnts vet vi att både flickor och elever med invandrarbakgrund oftare är utsatta för kränkningar av olika slag. Mot denna bakgrund är det extra allvarligt att den forskning som finns om mobbning är mer riktad mot pojkars mobbning än mot mobbade flickors situation. Aktivt integrationsarbete, punkt 22 - motiveringen (m) av (), () och (). framför på denna punkt kritik som i sak väl överensstämmer med den framför i motivreservation 1. Vi menas att detta bör leda till avslag på propositionen. Information, punkt 23 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om information. Därmed bifaller motion 2004/05:Ub470 yrkande 16. Mobbningen har gradvis utvecklats till att innefatta grövre våldshandlingar. En kartläggning av våld bland ungdomar i en mellanstor svensk stad visar att över hälften av åttondeklassarna som upprepade gånger mobbat andra i skolan också hade attackerat, sparkat och/eller hotat andra i gatumiljön. Det finns således all anledning att varna för ett samband mellan mobbning och annat våld. uppfattning är också att våld och mobbning är nära förknippade med varandra. Det är viktigt att föräldrar och andra vuxna är medvetna om genom vilka kanaler våld kan spridas. Trakasserier och annan kränkande behandling utanför skoltid, punkt 24 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om trakasserier och annan kränkande behandling. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub4 yrkande 2. I 8 § framgår att rektor och lärare skall utreda omständigheterna om en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller annan kränkande behandling i samband med att verksamheten utförs. Formuleringen i samband med att verksamheten utförs kan tolkas så att mobbning bara skall utredas om den sker i samband med undervisning eller inom skolans område. Mobbning kan också ske på väg till eller från skolan, via telefon, e-post eller sms. Det kan naturligtvis inte vara skolans ansvar att övervaka vad som sker utanför skolan, när skolverksamhet inte pågår. Föräldrar, fritidsgårdar och föreningar måste ta sitt ansvar. Men om det kommer till skolans kännedom att någon elev trakasserats utanför skolan är det mycket troligt att händelsen ingår i ett allmänt mönster av mobbning. Därför skall skolan vara skyldig att utreda om mobbning förekommer, även om det första tecknet visat sig utanför skolan. Tydligare definition av skolans skyldigheter, punkt 25 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tydligare definition av skolans skyldigheter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub6 yrkande 6. Den nu föreslagna lagen innehåller brister och otydligheter som riskerar att snarare förvärra än förbättra situationen i skolan. Det råder otydligheter när det gäller skolans ansvar och skyldigheter, och det finns i propositionen en övertro på skriftliga handlingsplaners betydelse i arbetet mot t.ex. mobbning. Skolans utökade ansvar för att vidta åtgärder mot trakasserier och kränkande behandling innebär även ett skadeståndsansvar. Huvudmannen blir skyldig att betala skadestånd till det barn eller den elev som kan visa på diskriminering eller kränkning. För att slippa skadeståndskrav skall skolan i sin tur kunna visa att alla skäliga åtgärder för att förebygga eller förhindra behandlingen har vidtagits. Detta innebär en dubbel bevisbörda till skillnad från då hela bevisbördan ligger på eleven. I propositionen ges dock ingen beskrivning av hur "alla skäliga åtgärder" skall definieras. Där ges inga exempel på hur en skola skall visa vilka åtgärder som vidtagits eller vilka typer av åtgärder som skall anses vara godtagbara. Det finns många risker med en sådan otydlig formulering. Arbetet mot exempelvis mobbning är mycket komplicerat. Det finns ett antal forskningsbaserade modeller för skolorna att arbeta efter, men många skolor har valt att arbeta efter egna metoder, vissa väl fungerande andra sämre. För att bedöma om en skolas åtgärder varit tillräckliga krävs stor kunskap om arbete mot mobbning. En kunskap som inte nödvändigtvis finns hos jurister och domare. Eftersom det saknas någon form av forskningsbaserad kvalitetssäkring av skolornas åtgärder mot diskriminering och kränkning finns det risk att frågan kommer att handla om dokumentation. Den skola som kan visa välformulerade handlingsprogram och åtgärdsplaner har ryggen fri oavsett om åtgärderna haft någon effekt eller inte. På så sätt riskerar lagen att främja ökad administration snarare än ett effektivt arbete mot trakasserier och mobbning. Det krävs en tydligare definition och utveckling av begreppet "alla skäliga åtgärder". I grunden måste finnas en kvalitetssäkring av skolans åtgärder och handlingsplaner mot trakasserier och kränkande behandling. Kvalitetssäkra åtgärdsprogram, punkt 26 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetssäkra åtgärdsprogram. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub7 yrkande 9. Vi anser att ett system för att kvalitetssäkra skolors arbete mot mobbning och kränkningar skulle kunna genomföras i . Kunskaper finns utifrån de forskningsbaserade åtgärdsprogram som utvecklats och tillämpas i flera andra länder, med dokumenterat positiva effekter mot mobbning. Dessa kunskaper tillämpas dock inte i någon större utsträckning på svenska skolor. Krav på skolor att arbeta med kvalitetscertifierade åtgärdsprogram, punkt 27 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om krav på skolor att arbeta med kvalitetscertifierade åtgärdsprogram. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub7 yrkande 10. Vi vill ge i uppdrag att vetenskapligt låta utvärdera program mot mobbning och kränkningar för att kvalitetssäkra dessa. Det skall åtföljas av krav på att alla skolor arbetar med denna typ av kvalitetscertifierade, effektiva åtgärdsprogram. Gör skolan inte det, eller underlåter att följa valt åtgärdsprogram, skall det vara en grund för skadestånd om elever far illa. Genom dessa åtgärder tydliggörs att skolan har ett ansvar. Det fastslår också tydligt vilket ansvar skolan har. Därmed skapas den nationella kvalitetsnorm för skolors arbete mot mobbning och kränkningar som saknas, såväl som i det förslag som presenteras i propositionen. Forskningsbaserade åtgärdsprogram, punkt 28 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om forskningsbaserade åtgärdsprogram. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub233 yrkandena 8 och 13-15, 2004/05:Ub390 yrkande 19, 2005/06:Ub238 yrkande 21 och 2005/06:Ub260 yrkandena 1, 3-5 och 12. I har det länge funnits en föreställning om att det räcker med att vilja väl för att bekämpa mobbning. Så är det inte. Engagemang är en nödvändig, men inte tillräcklig, förutsättning för ett fungerande arbete mot mobbning. Ett effektivt arbete kräver ett stort mått av kunskap. Skolan borde arbeta med forskningsbaserade, systematiska åtgärdsprogram som ger bevisad effekt mot mobbningen. Vetskapen om att det finns vägar att halvera mobbningen - men som inte utnyttjas - gör politiken delansvarig för att mobbningen inte stoppas. Flera av de arbetssätt som förekommer på svenska skolor har mött kritik. Vissa arbetssätt bygger på att föräldrarna inte informeras om barnens situation eller sätt att agera mot andra. I modeller som bygger på medling mellan dem som utsätter och dem som utsätts för mobbning förstärks ojämna maktförhållanden mellan elever. Den som utsätts är i underläge från början och drabbas just därför att han eller hon befinner sig i underläge. Vid medling söks fel hos båda parter, både mobbaren och den som utsätts. Detta bidrar till att skuldbelägga offret, i stället för att tydliggöra att mobbning helt enkelt inte är acceptabelt. Det finns inga jämnstarka parter att medla mellan. Det finns bara ett beteende som måste upphöra. Den som blir mobbad skall inte behöva byta skola. Det sänder fel signaler och kan framstå som ett skuldbeläggande av den som drabbats. Genom ett forskningsbaserat åtgärdsprogram kan den sociala miljön i skolan omstruktureras. Det bör vara upp till varje skola att avgöra vilken metod och vilken form av kvalitetssäkrat åtgärdsprogram man vill använda, men den metod och det program som väljs måste ge forskningsmässigt dokumenterad effekt. , eller det nationella i skolan, bör ges i uppgift att forskningsmässigt låta utvärdera och kvalitetscertifiera arbetsmetoder för att förebygga och hindra mobbning. Utifrån detta kan sedan skolor välja arbetsmetodik. Regeringens uppgift är att tillse att kunskap om de kvalitetscertifierade programmen via utbildningssatsningar sprids till alla skolor. Vi vill höja kvalitetskraven för skolans arbete mot kränkningar, mobbning och våld. Alla skolor skall arbeta med åtgärdsprogram mot mobbning som forskningsmässigt utvärderats och visats sig vara effektiva. Skyldighet för skolor att upprätta åtgärdsplan, punkt 29 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skyldighet för skolor att upprätta åtgärdsplan. Därmed bifaller motion 2004/05:Ub470 yrkande 11. Det är allvarligt att många skolor saknar åtgärdsplaner för hur skolan skall agera när regler inte efterlevs. Liksom ett samhälle inte kan ha regler och lagar utan påföljd när någon bryter dem kan inte heller skolan ha regler utan sanktioner. Det är viktigt för vuxna att inse att det man i skolan kallar för mobbning kan ha helt andra benämningar om det sker utanför skolan. En typ av sanktion som vi vill lyfta fram är att införa någon typ av samhällstjänst för skolungdomar. Det skulle kunna vara att reparera en skada som åsamkats, t.ex. en punktering på en annan elevs cykel eller att tvätta kläder som medvetet smutsats ner. Varje skola måste upprätta och upprätthålla sådana sanktioner så att eleverna vet vad som gäller. Varje skola skall ha en åtgärdsplan för hur man skall gå till väga när mobbning uppstår. Skolor som saknar arbetsplaner mot kränkande behandling skall åläggas sanktioner. Lokala åtgärdsplaner mot könsrelaterad mobbning, punkt 30 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lokala åtgärdsplaner mot könsrelaterad mobbning. Därmed bifaller motion 2005/06:A370 yrkande 22. Skolan har en viktig roll att som ett komplement till föräldrarna förmedla normer och värderingar. Det är viktigt att aktivt förmedla att den värdegrund som fastlagts i läroplanen har sitt ursprung i en etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Denna talar bl.a. om alla människors lika, okränkbara värde, syskonskap och ansvar för sin nästa. I värdegrunden finns också basen för att aktivt bekämpa varje tendens till mobbning. menar att en nollvision mot mobbning måste införas. Alla barns rätt till en trygg skolgång och skolmiljö måste säkras. Den könsrelaterade mobbningen i form av könsord etc. som är vanligt förekommande på skolgårdar är oacceptabel och kräver kraftfulla åtgärder. Varje skola bör ha en åtgärdsplan mot dessa och liknande företeelser. Ansvarskontrakt, punkt 31 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ansvarskontrakt. Därmed bifaller motion 2004/05:Ub470 yrkande 6. ser varje fall av mobbning som ett uttryck för brist på respekt för varje människas unika och okränkbara värde; det kan därför aldrig accepteras. Genom att involvera både elever, föräldrar och skolpersonal i kampen mot mobbning kan den bli framgångsrik. Ett ansvarskontrakt mellan dessa parter bör inrättas. har föreslagit att ett kontrakt mellan elever, föräldrar och skolpersonal skall upprättas för att på så sätt förtydliga skyldigheter och rättigheter mellan alla parter. Kontraktet skall tydligt visa hur varje part skall gå till väga för att upptäcka mobbning och hantera mobbning när den väl uppkommer. Kontraktet är viktigt bl.a. för att visa att ingen kan svära sig fri från detta ansvar. Vi tror också att det är ett sätt att öka engagemanget och delaktigheten inte minst från föräldrarnas sida. Information till föräldrarna, punkt 32 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om information till föräldrarna. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub306 yrkande 16, 2005/06:Ub7 yrkande 15, 2005/06:Ub260 yrkandena 13 och 18, 2005/06:Ub343 yrkande 37 och 2005/06:Ub344 yrkande 40. En av de viktigaste åtgärderna är att informera föräldrar till barn som mobbar eller mobbas. Det är ingen självklarhet. Det finns metoder mot mobbning som förespråkar att föräldrarna "inte blandas in". Det tycker vi är fel. Föräldrar har rätt att få veta hur deras barn har det i skolan, och de kan också bidra till en lösning av problemet. För att föräldrarna skall kunna vara delaktiga och bli en tillgång måste samarbetet mellan hem och skola öka. Engagerade föräldrar ger bättre möjligheter att klara och uppskatta skolarbetet. För att detta skall bli möjligt måste föräldrar få mer information om arbetsinsatser och resultat. En självklar del i arbetet med normer och respekt för varandra är att föräldrarna hålls informerade om hur deras barn sköter sig. Olovlig frånvaro, skolk och mobbning skall alltid rapporteras direkt till föräldrarna. Stöd till den som utsätts för mobbning, punkt 33 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till den som utsätts för mobbning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 39 och 2005/06:Ub344 yrkande 42. Det är mycket traumatiskt för ett barn att bli utsatt för kollektiva fördömanden. Sker det , införlivas de andras negativa värderingar i den egna självbilden. Barn kan behöva stöd efter det att kränkningen upphört, för att bygga upp sin självkänsla igen. Detta arbete skall skolan göra i samarbete med eleven, elevens föräldrar och med professionell hjälp utifrån. Dokumentation av elevs beteende, punkt 34 (fp, kd, c) av (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om dokumentation av elevs beteende. Därmed bifaller motion 2004/05:Ub470 yrkande 13. Vi anser att en elevs icke önskvärda beteende skall dokumenteras och delges föräldrarna för att de på så sätt skall kunna följa framsteg, motgångar och utveckling . Översyn av rektorers arbetsbelastning, punkt 35 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om översyn av rektorers arbetsbelastning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub5 yrkande 4. Den nya lagstiftningen innebär nytt merarbete för skolorna och framför allt den ytterst ansvariga, rektorn. Rektorernas situation är ansträngd och utöver att ha det pedagogiska övergripande ansvaret har rektorerna också mycket administration på sitt bord. kommer ytterligare en plan att arbeta med. ifrågasätter inte att planen är motiverad men däremot vill vi förespråka en översyn av rektorernas arbetsbörda där man tar i beaktande vad som skulle kunna flyttas från rektorn till övrig administrativ personal. Lärares och rektorers ansvar och befogenhet, punkt 36 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: