bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — behöver få ett undantag från denna diskriminering av plantskolorna (yrkande 10). När det gäller det nationella kuvertet framhålls att det av skrivelsen Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i (skr. 2003/04:137) framgår att regeringen i fortsättningen avser att höja andelen av direktstöden för detta ändamål. Detta skapar enligt motionärerna ytterligare osäkerhet om de framtida produktionsförutsättningarna och ett sådant förslag om att höja avsättningarna till det nationella kuvertet bör avvisas (yrkande 24). Enligt yrkande 25 behövs den nationella reserven och den bör vara av de frikopplade direktersättningarna. Det är rimligt att de som får en minskning med och som ej kompenseras inom befintliga föreskrifter kan ansöka om stöd från den nationella reserven. Även nytillkomna jordbrukare och jordbrukare som utökat sin produktion eller ändrar inriktning bör kunna få del av medel ur den nationella reserven. Enligt motion 2004/05:MJ478 (c) krävskompensation till jordbruksföretag som hårt drabbas av den svenska tillämpningen av EU:s jordbruksreform. Den nationella reserven är ett instrument för att under kompensera de drabbade för de ekonomiska påfrestningarna vilket också bör leda till att gjorda investeringar i mark och byggnader kan utnyttjas vidare. I samband med behandlingen av regeringens skrivelse om en nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173, bet. 2005/06:MJU4, s. 49) framhöll utskottet att de av människan orsakade vattenburna utsläppen av kväve och fosforföreningar till stor del har sitt ursprung i läckage från jordbruksmark. För att minska läckaget har en rad åtgärder vidtagits bl.a. inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000-2006. Programmet omfattar även utbildning och rådgivningsinsatser för att minska växtnäringsförlusterna. Dessutom har ändringar gjorts avseende reglerna för miljöhänsyn i jordbruket, vilket bl.a. består av skärpta regler för djurtäthet och införandet av generella regler för lagringskapacitet för stallgödsel i hela landet. Regeringens skrivelse om det svenska genomförandet av EU:s jordbrukspolitik lämnades utan erinran av (skr. 2003/04:137, bet. 2003/04:MJU22, rskr. 2003/04:282). Genomförandet kommer som regeringen framhåller (skr. 2004/05:173) att medföra att läckaget från jordbruksmark minskar ytterligare. Som regeringen anför föreligger det dock behov av ytterligare insatser såsom åtgärder för minskat växtnäringsläckage inklusive bl.a. kompetensutvecklingsinsatser om målet skall uppnås. Som framgår av skrivelsen kommer möjligheterna att inkludera sådana åtgärder i nästa landsbygdsprogram för att analyseras i det fortsatta arbetet med att utforma detta program. Som regeringen anför är satsningar avseende utveckling av miljövänliga jordbruksmetoder även fortsättningsvis av vikt för att minska näringsläckaget. Det anförda tillgodoser i allt väsentligt syftet med motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 29. Utskottet föreslår därmed att motionen lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. Vid införandet av det s.k. gårdsstödet ersatte det arealersättningen och därmed ersättningen för uttagen areal. Inom gårdsstödet får träda inte vara mindre till storleken än 0,1 ha och . I välgrundade undantagsfall kan trädor som är minst 0,05 ha och godtas. Detta undantag utnyttjas i om trädan ligger utmed permanenta vattendrag eller sjöar. Det finns således inga möjligheter att med nuvarande EG-regler gå under dessa gränser. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna 2004/05:MJ335 (m) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ276 (m) yrkandena 1 och 2. behandlade utskottet frågställningar kring den legala grunden för vissa tvärvillkor (2003/04:MJU22, s. 37) Som då anfördes delar utskottet uppfattningen att till grund för tvärvillkoren bör den svenska lagstiftningen ligga i de fall denna är mer långtgående än . Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 7 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Enligt vad utskottet inhämtat kan stödrätter med tillstånd överlåtas mellan jordbrukare inom samma region. Vidare har i olika sammanhang arbetat för en smidigare lösning för transaktioner av dessa stödrätter utan att få gehör hos kommissionen. Med det anförda föreslås att motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om genomförande av EU:s jordbrukspolitik behandlat frågan om avsättningarna till det s.k nationella kuvertet (skr. 2003/04:137, bet. 2003/04:MJU22) Utskottet instämde bl.a. i att möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap avseende hävden av naturbetesmarker inte nämnvärt kommer att påverkas med den föreslagna blandmodellen i kombination med ett kopplat handjursbidrag, de stöd till betesmark som under innevarade programperiod utgår inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet samt de förstärkningar av detta program som aviseras i det följande. Utskottet delar uppfattningen att om ytterligare insatser krävs bör dock ha möjlighet att utnyttja det nationella kuvertet. Detta behov får som anförs i skrivelsen (skr. 2003/04:137) prövas mot bakgrund av vunna erfarenheter av reformen och då klarhet erhållits beträffande nästa programperiod för miljö- och landsbygdsutveckling som inleds . Regeringens förslag om att försäkra sig om en användning av det nationella kuvertet riktat till betesmarkerna bedöms vara förenligt med de krav som gäller för att få tillämpa ett nationellt kuvert av betydligt större omfattning. Utskottet instämmer i att det dock av andra anledningar kan finnas behov av att genomföra vissa justeringar av regelverket för att säkerställa att det nationella kuvertet kan tillämpas på det sätt som regeringen föreslår. Utifrån de diskussioner som förts och utifrån de synpunkter som framförts från flera andra medlemsstater bedömer regeringen att det finns goda möjligheter att få till stånd sådana justeringar och regeringen avser att arbeta för detta i den fortsatta processen med att utveckla regelverket på EU-nivå. Det nationella kuvertet bör inledningsvis, i mindre omfattning, kunna utnyttjas för offensiva satsningar till stöd för bl.a. kvalitets- och marknadsfrämjande åtgärder. införde 2005 ett nationellt kuvert som skall användas till säljfrämjande åtgärder av svenska jordbruksprodukter. Det nationella kuvertet utgör av det maximala stödbeloppet som kan dela ut i gårdsstöd, handjursbidrag och mjölkbidrag. Av budgetpropositionen för framgår bl.a. följande. En del av det frikopplade stödet, ca , används till att införa stöd för vissa kvalitets- och säljfrämjade åtgärder, det s.k. nationella kuvertet. Genom det nationella kuvertet kan jordbrukare få för kvalitets- och marknadsföringsåtgärder för förbättring av kvaliteten hos livsmedel och jordbruksprodukter samt organisering och deltagande i jordbruksutställningar och livsmedelsmässor inom EU. Dessutom kan brukare få vid anslutning till system för kvalitetscertifiering inom primärproduktionen, t.ex. ekologisk produktion och svenskt sigill samt ytterligare stöd baserat på storleken på den kvalitetscertifierade arealen. Behovet av nationellt kuvert kommer att prövas mot bakgrund av vunna erfarenheter av reformen, framför allt då det gäller naturbetesmark och då klarhet erhållits beträffande nästa programperiod för landsbygdsutvecklingsprogrammet som inleds (se prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23, s. 64). Med det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 24. Enligt finns det en nationell reserv för stödrätter. kan i första hand följande jordbrukare få tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven: - Jordägare som hade mark utarrenderad och som själva brukar marken under det år som de ansöker om stödrätter ur den nationella reserven. - Om det finns pengar kvar i den nationella reserven efter att ovanstående jordbrukare har tilldelats stödrätter kan också följande jordbrukare få tilldelning ur den nationella reserven. Den som har restaurerat betesmarker eller slåtterängar som inte tidigare legat till grund för tilldelning av stödrätter. Den som har på vilken det var plantskola och som inte tilldelades några stödrätter på grund av att det då inte fanns sådan odling som berättigade till stödrätter. Hur stor tilldelningen av stödrätter blir beror på hur mycket pengar som finns kvar. Med det anförda finner utskottet att motionerna 2004/05:MJ478 (c) och 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 10 och 25 i allt väsentligt kan anses tillgodosedda. Motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motioner (s, m, fp, kd, c,) om konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Vidare avstyrks fem motioner (s, kd, c) om den svenska kycklingnäringens konkurrenskraft med hänvisning till bl.a. vidtagna åtgärder och beslut. Vidare avstyrks fyra motioner (kd) om jordbruket i norra bl.a. med hänvisning till vidtagna åtgärder och kommande analys av utvecklingen . Vidare avstyrks motioner om mjölkregleringen (c), konservärtor (s) och rennäringspolitik (fp, kd, mp) med hänvisning till fortsatt reformarbete och kommande förslag på berörda områden. Jämför reservationerna 56 (m, fp, kd, c), 57 (kd), 58 (fp), 59 (mp) och 60 (kd, mp). Konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk I motion 2005/06:MJ233 (m, fp, kd, c) yrkande 2 framhålls att svenska lantbrukare måste få rimliga och förutsägbara villkor jämbördiga med konkurrentländer. Motsvarande synpunkter redovisas även i motion 2004/05:MJ208 (m, fp, kd, c) yrkande 2. Enligt motion 2005/06:MJ441 yrkande 1 skall deinstitutionella förutsättningar för att driva jordbruk i vara lika bra som i våra konkurrentländer.Lantbruksnäringen behöver långsiktiga politiska beslut (yrkande 4). Även i motion 2004/05:MJ437 (m) yrkande 6 betonas vikten av konkurrens på lika villkor. Vidare framhålls betydelsen av ett gott företagsklimat och tillväxthämmande skatter (yrkande 7). framhåller i motion 2005/06:MJ463 (fp) yrkande 1 att de konkurrensnackdelar som svenskt lantbruk lider av jämfört med övriga EU-länder måste undanröjas. I motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 5 uppmärksammas vikten av långsiktiga spelregler, förenklade företagarregler samt bättre konkurrensvillkor för de areella näringarna. Även i motion 2004/05:N401 (fp) yrkande 10 anförs att de areella näringarna behöver bättre villkor. anser i motion 2004/05:MJ297 (c) yrkande 1 att svenskt jordbruks konkurrenskraft på en global livsmedels- och energimarknad behöver stärkas. Vidare anförs att det behöver skapas förutsättningar för bättre villkor för lantbruksföretagaren och ökad lönsamhet i lantbruksföretagen (yrkande 2). Även i motion 2004/05:MJ355 (c) uppmärksammas behovet av lika konkurrensvillkor för svenskt lantbruk. I motion 2004/05:MJ531 (s) framhålls vikten av att ta till vara och utveckla den svenska livsmedelsindustrins potential till att bli en framtidsbransch. I ett antal motioner uppmärksammas den livsmedelsproducerande sektorns betydelse för olika delar av landet. Enligt motion 2005/06:MJ423 (kd, m, c) yrkande 1 bör tillväxt på landsbygden främjas genom att undanröja de konkurrensnackdelar som svenskt lantbruk, och därmed , belastas av. I motion 2005/06:MJ524 (m) yrkande 2 framhålls betydelsen av en skånsk livsmedelsproduktion. Utöver framgångsrika lantbruksföretag finns ett stort behov av en framgångsrik livsmedelsindustri. geografiska läge ger utomordentligt goda förutsättningar för en sådan utveckling och tillväxt. Inte bara för produktion av livsmedel utan också för att säkerställa en ökad livsmedelssäkerhet. En nyckelfaktor för livsmedelsproduktionen är volymen. Utan tillräckliga volymer kommer inte förädlingsindustrin att vara lönsam). Motsvarande synpunkter redovisas även i motion 2004/05:MJ437 (m) yrkande 1 delvis. Även i motion 2004/05:N403 (fp, kd, m, c) yrkande 17 uppmärksammas behovet av rättvisa spelregler för den Skånska livsmedelsproduktionen. Enligt motion 2004/05:MJ363 (c, m, fp, kd) krävs det åtgärder för att stärka konkurrenskraften hos livsmedelsproduktionen och -industrin i och . Enligt motion 2005/06:MJ298 (kd) bör en utredning tillsättas för att titta närmare på hur man kan förbättra villkoren och konkurrenssituationen för svensk kycklingnäring. Även i motion 2005/06:MJ304 (kd) uppmärksammas behovet av åtgärder för att ge svensk kycklingnäring lika konkurrensvillkor som omvärlden har. Det berör bl.a. djurskyddsregler, salmonellakontroll, märkning skatter samt påverkan från det finska nationella stödet. Motsvarande krav framförs även i motion 2004/05:MJ216 (kd). Enligt motion 2005/06:MJ225 (c) måste den svenska kycklingnäringens konkurrenskraft stärkas. Åtgärder som bör aktualiseras är märkning, ändring av förslag till skydd för slaktkyckling samt förändring av berörda skatter. I motion 2004/05:MJ529 (s) framhålls behovet av åtgärder för att ge kycklinguppfödningen goda konkurrensmöjligheter. I motion 2005/06:MJ271 (kd) yrkande 1 uppmärksammas de särskilda villkoren för jordbruket i norra . Enligt motionen bedrivs jordbruket i norra under specifika produktionsförhållanden och måste mot den bakgrunden ha särskilda regler. går det inte att ha samma målsättningar för jordbruket och jordbrukspolitiken i detta område som i övriga . Motsvarande synpunkter redovisas även i motion 2004/05:MJ450 (kd) yrkande 1. Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 22 börreferensersättningsnivån för nationellt stöd till jordbruket i norra omförhandlas. Stödet till jordbruket i norra bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt (yrkande 23). Dessa förslag återfinns även i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 26 och 27. Enligt motion 2004/05:MJ479 (c) måste den svenska mjölkproduktionen bevaras. Mjölkproduktionen är av särskilt stor betydelse för det öppna landskapet genom sitt användande av vall och betesmarker i främst skogs- och mellanbygderna. Staten måste göra allt vad som står i dess makt för att inom stödja en fortsatt livskraftig svensk mjölkproduktion. Mjölkreformen är alltför radikal och prispressen alltför hård. Enligt motion 2005/06:MJ502 (s) börkonservärter klassificeras som lantbruksgröda. I vissa delar av landet utgör ärtodling ett viktigt underlag för livsmedelsproduktionen. Ärtodling är också bra för lantbruket ur växtföljdssynpunkt. innebär reglerna i EU:s jordbruksstöd att villkoren för ärtodling inte är anpassade för svenska förhållanden. Om konservärter omklassificerades skulle villkoren förbättras. Det krävs för att kunna säkerställa fortsatt ärtodling och därtill sammankopplad livsmedelsproduktion i . I motion 2005/06:MJ449 (mp) yrkande 50 framförs krav om att regeringen låter utreda hur renskötande samer skall kunna ges ökad delaktighet gällande ingrepp i renbetesmarker. Genom ökade samrådskrav förbättras möjligheterna att minska konflikter och förbättra skogsbrukets och rennäringens möjligheter att verka sida vid sida. Motionärerna anser att skogsvårdslagen bör ändras så att samrådsplikt för större markägare inom hela renskötselområdet skall gälla. Vid vilken typ av ingrepp i skogsbruket samrådet skall gälla bör utredas . Enligt motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 21 är det angeläget att markfrågan och andra frågor kopplade till rennäringen får en snar lösning. Det är viktigt att de frågor som direkt och indirekt berör renskötseln och renskötselrätten utgår från en fastlagd statlig same- och rennäringspolitik. Lokala samrådsgrupper mellan direkt berörda är oftast den bästa lösningen. När detta inte räcker finns behov av att lösa markkonflikterna genom en rättsprocess. I motion 2005/06:MJ527 (kd) yrkas att ett parlamentariskt beredningsorgan för rennärings- och samefrågorna tillsätts (yrkande 1). Enligt motionärerna är det knappast aktuellt med någon samlad proposition om rennäringen och samepolitiken förrän 2006. I mellantiden behövs någon form av politisk kontinuitet i form av ett beredningsorgan av parlamentarisk karaktär. Detta beredningsorgan bör göra en samlad bedömning av politikområdet, lämna förslag på möjliga delreformer, följa pågående utredningsarbete samt bereda underlag för en samlad proposition så att denna kan presenteras möjligt 2006. Konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk Som redovisas i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23, s. 64 f.) innebär reformen av EU:s jordbrukspolitik att jordbruksstöden frikopplas från produktionen. Det medför en väsentlig förändring av grunderna för jordbruksföretagens ekonomi. Det övergripande syftet med att frikoppla produktionen är att öka möjligheterna till att producera det som konsumenterna efterfrågar. Men en frikopplad produktion leder också till att bl.a. produktionsmedelsskatter och lagstiftning får större relativ tyngd vid beslut om fortsatt produktion och om nyinvesteringar inom jordbruket. innebär frikopplingen större frihet för jordbrukarna att ändra sin produktion och reagera på marknadens krav utan att förlora sitt stöd. Frikopplingen ger därför jordbruket stora möjligheter att anpassa sig till konsumenternas efterfrågan och att producera med lönsamhet. Därigenom kommer jordbrukarna att bli mindre beroende av stödsystemen. På lite ger reformen alltså möjligheter till ökad lönsamhet i jordbruket. En utveckling mot fler mindre deltidsjordbruk med ett ökat inslag av diversifiering vid sidan om de större specialiserade företagen är en möjlig framtidsutsikt som också kan innebära en positiv utveckling av landsbygden som helhet. Det kan röra sig om kompletterande sysselsättningar såsom småskalig livsmedelsförädling, turism och hästhållning. Vidare framhålls att har beslutat (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2003/04:137) att skatten på dieselolja, miljöklass 1, som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket skall sänkas. Nedsättningen medges av koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen trädde i kraft . Det innebär en sänkning med per liter års nivå. För jordbruket och skogsbruket betyder det ca brutto och netto i minskade kostnader. För att bl.a. underlätta generationsskiften i företag avskaffades arvs- och gåvoskatten med verkan fr.o.m. . Som framhålls i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23, s. 80) beslutades i samband med reformen av EU:s jordbrukspolitik även om att delar av skatten på handelsgödsel skall återföras inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet . Ytterligare uppburen skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel avseende skall återföras för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Livsmedelsindustrins förmåga att marknadsföra och sälja i producerade jordbruksråvaror och livsmedel på export samt förmågan att kunna konkurrera med import är viktig för jordbrukets konkurrenskraft. Den svenska livsmedelsproduktionen karakteriseras av mervärden som säker mat, god djuromsorg och miljöhänsyn. har handelskedjornas egna märkesvaror (EMV) ökat och har av den svenska marknaden. Information om produkten och om produktens och råvarornas ursprungsland är ofta sämre på EMV-varor jämfört med andra varor. Som framgår av budgetpropositionen avser regeringen att följa denna utveckling. Regeringen har även för avsikt att noga följa konsekvenserna av jordbruksreformen och utvecklingen inom konkurrensområdet och därvid även analysera skillnaderna mellan länder vad avser produktionspriser och avräkningspriser. Behovet av ett gediget underlag inför svenska ställningstaganden för fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att vara stort. Med det anförda avstyrks motionerna 2004/05:MJ208 (m, fp, kd, c) yrkande 2, 2004/05:MJ297 (c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ355 (c), 2004/05:MJ437 (m) yrkandena 6 och 7, 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 5, 2004/05:MJ531 (s), 2004/05:N401 (fp) yrkande 10, 2005/06:MJ233 (m, fp, kd, c) yrkande 2, 2005/06:MJ441(m) yrkandena 1 och 4, 2005/06:MJ463 (fp) yrkande 1 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Med det anförda avstyrks även motionerna 2004/05:MJ363 (c, m, fp, kd), 2004/05:MJ437 (m) yrkande 1 delvis, 2004/05:N403 (fp, kd, m, c) yrkande 17, 2005/06:MJ423 (kd, m, c) yrkande 1 och 2005/06:MJ524 (m) yrkande 2. Ett antal motioner uppmärksammar olika frågor som har betydelse för den svenska kycklingnäringens konkurrenskraft. Bland de frågor som tas upp kan nämnas märkning, djurskydd, det finska nationella stödet, salmonellakontroll och skatter. Med anledning härav vill utskottet anföra följande. När det gäller frågan om märkning är det en självklar princip att märkningen skall vara korrekt och inte vilseledande. Märkning är allt som finns på en förpackning - text, symboler, bilder, färger - och förpackningen skall ses som en helhet. Vidare bör framhållas att detta område är harmoniserat inom EU genom bl.a. direktiv /13/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel. Av direktivet följer att uppgift om den plats där livsmedlet är producerat eller varifrån det kommer skall anges i fall då underlåtenhet att lämna sådana uppgifter kan vilseleda konsumenten i fråga om livsmedlets rätta ursprung eller härkomst. Medlemsstaterna får inte fastställa krav som är mer detaljerade än de som framgår av direktivet. För vissa livsmedel gäller specialregler och det är obligatoriskt att ange ursprung - nötkött, ägg, honung och färsk frukt och grönsaker. Det är även obligatoriskt att ange fångstområde för färsk och förpackad fisk. Kommissionen har aviserat en översyn av det generella märkningsdirektivet som nämns ovan, och då kommer frågan om olika aspekter av ursprungsmärkning att komma upp till diskussion. Denna översyn har blivit försenad och kommissionens förslag väntas . Vidare bör uppmärksammas att regeringen har gett i uppdrag att dels genomföra ett nationellt tillsynsprojekt om hur märkningsreglerna efterlevs, dels genomföra en informationsinsats riktad till konsument som informerar om vad de olika elementen i märkningen innebär (SE-märket är t.ex. ingen ursprungsangivelse, utan talar om för tillsynsmyndigheten exakt i vilken anläggning livsmedlet är producerat, så att myndigheten kan agera snabbt om problem uppstår). Uppdraget skall redovisas i samband med årsredovisningen för . Enligt vad utskottet erfarit finns det inget hinder för branschöverenskommelser om frivillig ursprungsmärkning t.ex. förutsatt att den information som ges är korrekt och inte vilseleder konsumenten. Svensk Fågel har t.ex. ett eget märke som på ett enkelt sätt talar om att kycklingen är svensk. Beträffande tillsatt vatten och främmande proteiner i kycklingprodukter har frågan varit uppe i för livsmedel och djurhälsa (SKLD) ett flertal gånger för att man på gemenskapsnivå skall komma fram till hur frågan skall hanteras och kontrollen ske så att konsumenten inte blir vilseledd. De strängare djurskyddsregler som relativt sent börjat antas inom EU kommer att utökas och skärpas. Närmast i tiden ligger en förordning om transporter av djur och ett direktiv om inhysningssystem för slaktkyckling. Enligt kan, förutom förbättringarna för livsmedelsproducerande djur, en successiv utjämning av animalieproducenters ekonomiska förutsättningar förväntas ske. Troligtvis kommer vissa grupper av de europeiska bönderna att göra samma erfarenheter som de svenska i huvudsak har bakom sig, och kommer därmed även få kostnadsökningar i inledningsskedet vid införande av nya regler. När ökade krav beträffande i synnerhet djurskydd, men även smittskydd och foder, ställs på olika produktionsgrenar inom EU har fördelar eftersom vi i de flesta avseenden redan uppfyller nya och strängare regler som antas. De svenska lantbrukarna behöver därmed ofta inte göra ytterliga investeringar vilket i så fall blir en framtida konkurrensfördel. En reducering av de svenska djur- och smittskyddsreglerna skulle vara en förlust av de ekonomiska och kunskapsmässiga insatser som redan genomförts.