bet · GT01SoU31 · 2006-05-16 00:00:00 — Utskottet anser emellertid, vilket redan uttalats i SoU6y, att det finns starka skäl för att skärpa socialnämndens ansvari detta avseende. Utskottet anser dock att beredningen av kommande utredningsförslag inte bör föregripas. Enligt utskottet är det däremot angeläget att regeringen återkommer till i frågan. Utskottet utgår således från att ett lagförslag bör kunna presenteras , i enlighet med vad statsrådet uttalat. Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motionerna 2004/05:So208 (m) yrkande 2, 2004/05:So593 (s) yrkande 6, Ju422 (mp, -) yrkande 9 och MJ351 (mp, -) yrkande 25 samt med delvis bifall till motionerna Ju306 (kd) yrkande 1 och So648 (v) yrkande 8, ge regeringen till känna. Liksom tidigare, senast i betänkande 2003/04:SoU5, vill utskottet framhålla vikten av att på alla sätt förebygga våld och hot mot kvinnor och att ge utsatta kvinnor adekvat vård och stöd. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett omfattande arbete på olika nivåer när det gäller mäns våld mot kvinnor. Här kan exempelvis nämnas att regeringen har tillkallat en särskild utredare för att göra en översyn av stöd till våldsutsatta kvinnor. Utredningen väntas ge förslag till bl.a. hur stödet till våldsutsatta kvinnor och barn kan stärkas och förbättras. Utskottet har erfarit, genom uttalanden av statsrådet , att nämnda utredningredan visar att stödet till våldsutsatta kvinnor ser olika ut i olika delar av landet samt att statsrådet anser att alla kvinnor skall ha tillgång till en kvinnojour i sin egen kommun. Sedan en särskild utredare lämnat förslag till en ombildning av Rikskvinnocentrum (RKC) till ett nytt nationellt har utskottet erfarit att ett nationellt om mäns våld mot kvinnor bör kunna starta sin verksamhet . Mot bakgrund av de omfattande åtgärderna på området anser utskottet att inte bör ta något initiativ och motionerna 2004/05:Ju292 (fp) yrkande 6, 2004/05:So208 (m) yrkandena 1 och 3, 2004/05:So512 (kd) yrkande 10, 2004/05:So593 (s) yrkande 7, Ju378 (v) yrkandena 2 och 3, Ju380 (fp) yrkande 24, Ju422 (mp, -) yrkandena 10 och 11, Ju532 (c) yrkande 20, So557 (kd) yrkande 10, So641 (-) yrkandena 1 och 2, So701 (s) yrkande 5 och Bo298 (fp) yrkande 35 avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottet vill även framhålla vikten av att förebygga s.k. hedersrelaterat våld och att ge råd och stöd till flickor och kvinnor som utsätts för sådant. Utskottet erinrar om att tillsammans med länsstyrelserna redovisat två regeringsuppdrag, dels en samlad lägesrapport om länsstyrelsernas insatser, dels en rapport om konsultativt stöd för bl.a. i arbetet mot hedersrelaterat våld. Den senare innehållerbl.a.förslag om hur ett sådant stöd skulle kunna utformas.Utskottet ser inte skäl för att ta något initiativ på området. Motionerna 2004/05:Ju293 (fp) yrkande 3, 2004/05:So250 (m) yrkande 2, 2004/05:So590 (s), 2004/05:So599 (fp, m, kd, c) yrkande 4, So316 (m) yrkande 2 och So445 (m, s, fp, kd, c, mp) yrkande 3 avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Utskottet erinrar om att det på ett flertal olika håll i pågår verksamheter bl.a. i regi, som har till syfte att hjälpa män att komma till rätta med sina problem med våldsutövande samt att kriscenter för män och andra ideella organisationer, som arbetar för att hjälpa dessa män, ges statligt stöd genom . Utskottet ser inte behov av att föreslå en utvidgning av kommunernas ansvarsområde i socialtjänstlagen till att omfatta också män som söker hjälp för sådant våldsamt beteende. Motion Ju422 (mp, -) yrkande 12 avstyrks. Utskottet vidhåller att det är utomordentligt viktigt att offer för människohandel, inom ramen för gällande lagstiftning, får det stöd och den hjälp de behöver. Utskottet erinrar om att regeringen skall utarbeta ett nationellt handlingsprogram för det fortsatta arbetet med att bekämpa människohandel med insatser inom en rad områden, med åtgärder för att förebygga prostitution och handel med människor m.m. samt en genomgång av straffrättsliga åtgärder och utveckling av arbetet inom bl.a. . Mot bakgrund av de omfattande åtgärderna på området anser utskottet att motionerna 2004/05:Ju484 (kd) yrkande 5, 2004/05:Ju485 (fp) yrkande 4, 2004/05:So368 (v), Ju334 (fp) yrkande 2, Ju383 (fp) yrkande 7, Ju531 (fp) yrkande 3 och So467 (v) yrkande 4 får anses i huvudsak tillgodosedda. Vård av barn och ungdomar m.m. Utskottets förslag i korthet bör med delvis bifall till motionsyrkanden som sin mening ge regeringen till känna att regeringen, när den återkommer med ett lagförslag med anledning av betänkandet Källan till en chans - Nationell behandlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81), tar hänsyn till barnperspektivet och behandlar frågor om inhämtande av barnets synpunkter. bör, främst med anledning av det pågående lagstiftningsarbetet, avslå motioner rörande andra frågor om barn och unga i samhällets vård samt om unga lagöverträdare. Jämför reservationerna 25 (m, kd), 26 (fp), 27 (v), 28 (mp), 29 (m, kd), 30 (fp), 31 (c) och 32 (m). I motion So454 av m.fl. (m, s, fp, kd, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande om vad som i motionen anförs om att stärka rättigheterna för barn placerade i samhällets vård. Motionärerna anser att måste, tillsammans med barn, utveckla metoder och kunskaper om hur man möter och samtalar med placerade barn. omprövningsbeslut, som skall ske minst en gång var sjätte månad, måste enligt motionärerna grundas på information som inhämtats genom enskilt samtal med barnet, inte bara de vuxna. Vidare anser motionärerna att uppföljningen och tillsynen av vården måste förbättras, bl.a. genom oaviserade inspektioner. Man anser även bl.a. att varje barn måste få vård utifrån sina egna behov och att kompetensnivån hos vårdgivarna måste stärkas. Ett liknande yrkande finns i motion So499 av m.fl. (v) yrkande 3. I motion 2004/05:So464 av () yrkande 1 begärs att regeringen låter utreda omfattningen av utredningar och ingripanden vad gäller barn, över hela landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen gör en översyn av de lagar som styr agerande, i enlighet med vad som anförs i motionen. I yrkande 3 begärs att regeringen gör en översyn av det diskretionära utrymme som lagen ger genom användning av begrepp som barns behov och barn som far illa, i enlighet med vad som ovan anförs i motionen. I yrkande 4 begärs att regeringen återkommer med förslag till precisering i förarbeten eller lag av begrepp som barns behov och barn som far illa i berörda lagar, i enlighet med vad som anförs i motionen. I yrkande 5 begärs att regeringen låter utreda vilket forskningsstöd som finns för de ingripande åtgärder som vanligen använder vid insatser som rör barn, i enlighet med vad som anförs i motionen. I yrkande 6 begärs att regeringen låter utreda hur de ingripande insatser som gör som rör barn utvärderas och kvalitetssäkras, i enlighet med vad som anförs i motionen. I yrkande 7 begärs att regeringen gör en översyn av hur avvägningen mellan personlig integritet och skydd av barns uppväxtvillkor hanteras i lag och av i landet, i enlighet med vad som anförs i motionen. Motionären framställer likadana yrkanden i motion So288 yrkandena 1-7. I motion Ju533 av m.fl. (fp) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om förbättrad tvångsvård för barn och ungdomar. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att varje barn måste garanteras en individuell behandlingsplan med uppföljning av vården. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att kvaliteten på institutionernas undervisning måste höjas. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om en snabb förstärkning av satsningarna på omhändertagna unga flickors vårdbehov. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att förberedelserna inför tiden efter tvångsvården måste förbättras. I yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att (SiS) skall ansvara för eftervården av unga lagöverträdare i samverkan med kriminalvårdens frivård. I yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att uppföljning av den unge efter behandlingstiden alltid skall ske. I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att tillsynen över behandlingsverksamheten måste utövas oftare och att ansvaret för tillsynen inte skall ligga hos SiS själv. Motionärerna anför bl.a. att det finns betydande svagheter i dagens system, där kommunerna genom socialnämnd och socialtjänst ansvarar för insatserna när unga människor har begått brott. När det gäller bl.a. åtgärder i samband med att den unge skall slussas ut från sluten ungdomsvård och hjälpen efter institutionsvistelsen, är det enligt motionärerna tveksamt om klarar av sitt uppdrag. En möjlighet är att låta SiS och institutionerna ansvara hela vägen för dem som dömts till sluten ungdomsvård. SiS skulle enligt motionärerna kunna ansvara för eftervården i samverkan med kriminalvårdens frivård. Sammanfattningsvis anser motionärerna att tvångsvården av unga måste förbättras. I motion 2004/05:Ju481 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en översyn av insatserna mot minderåriga lagöverträdare i syfte att åstadkomma en adekvat omorganisation av insatser eller ett helt nytt system för insatserna i enlighet med motionens intentioner. Motionärerna anför bl.a. att barn som visar riskbeteende inte fångas upp systematiskt av . Det finns inte heller någon systematisk metod för att bedöma när anmälningarna skall leda till utredning eller inte. I motion Ju478 av m.fl. (kd) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om platsgaranti och drogfrihet vid, samt kvalitetssäkring av, ungdomshemmen. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om en utredning av ansvaret för verkställighet för ungdomars påföljd. I motion 2004/05:So349 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att en översyn av gällande lagstiftning behöver göras för att säkerställa att placerade barn och fosterföräldrar får erforderligt stöd även efter vårdnadsöverflyttning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att tillsynen av och stödet till fosterhemmet och det placerade barnet inte får upphöra efter vårdnadsöverflyttning. Motionären har samma begäran i motion So668 yrkandena 1 och 2. I motion 2004/05:So372 av () begärs ett tillkännagivande om att ansvaret för tillsynen av familjehem överförs från placerande kommuner till de kommuner där familjehemmen är belägna. I motion 2004/05:So378 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av en översyn av de kriterier som kan ligga till grund för omhändertagande enligt LVU. I motion 2004/05:So386 av och (båda m) begärs ett tillkännagivande om att en utvärdering behövs av 22 § socialtjänstlagen (numera 6 kap. 5§) angående barns placering i familjehem. Motionärerna anför bl.a. att det slogs fast att vid placering av barn i familjehem skall i första hand övervägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående. Barnets bästa skall emellertid alltid beaktas. En placering i släkten eller hos annan närstående kan enligt motionärerna i en placeringssituation ändå framstå som mindre ingripande (än placering i ett okänt hem). Det är därför enligt motionärerna av yttersta vikt att en korrekt tillämpning sker av 22 § fjärde stycket socialtjänstlagen (numera 6 kap. 5 §). I motion So319 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om vård av unga. Motionärerna anför bl.a. att för att vården av ungdomar skall bli framgångsrik krävs strukturerade utbildningsprogram och tydliga mål. Enligt motionärerna går utvecklingen åt rakt motsatt håll, med korta, planlösa och mållösa placeringar av de unga där priset är avgörande. Det är därför enligt motionärerna angeläget med en utvärdering av vården av unga där bl.a. frågan om förhållandet mellan vårdkvalitet och lägsta pris för behandling belyses. Regeringen bör enligt motionärerna ge länsstyrelserna i uppdrag att göra en sådan utvärdering. I motion 2004/05:So272 av () begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om tillstånd och krav för att driva hem för vård eller boende. I motion 2004/05:So525 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av kvalitetssäkring inom . I fråga om familjehemsplacerade barn har skyldighet att medverka till att barnen får god vård och fostran, lämplig utbildning och skall även var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs. Länsstyrelserna har vid granskningar i ett par kommuner funnit allvarliga brister i fråga om kontakt, tillsyn, övervägande och dokumentation från sida i fråga om de placerade barnen/ungdomarna och familjehemmen. I motion 2004/05:So571 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att se över samarbetet mellan föräldrar och samhällstjänsten. Motionärerna anför bl.a. att en särskild socialsekreterare i varje kommun som enbart fokuserar på familjer där barnen far illa och dras till ungdomsgäng skulle underlätta för övriga samhällsaktörer som skola, personal inom fritidsverksamhet, ungdomsmottagningar, barnavårdscentraler, polis, organisationer och föreningar att tillsammans med barnens föräldrar samarbeta och se strukturerna för ungdomsgängens utveckling. I motion 2004/05:So597 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av förebyggande och tidigt stöd till föräldrar. I motion So686 av m.fl. (mp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ till en ny översyn av familjerådslagsmodellen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om åtgärder för hela familjen. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma med förslag för att underlätta barnets kontakt med det egna nätverket enligt vad som anförs i motionen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en översyn av driftsformerna för hem för vård och boende. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om en utredning om hur tillsynen av institutionsvården för barn och ungdomar skall säkerställas. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma med förslag på hur institutionsvården för barn och ungdomar skall bedrivas på ett professionellt sätt. I motion So648 av m.fl. (v) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall lägga fram förslag om lagändringar för att stärka tillsynen och kvalitetssäkra vård och behandling vid hem för vård eller boende. I motion 2004/05:So215 av () begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om åtgärder till skydd för unga som vistas i olämpliga vuxenmiljöer. Motionären har ett likadant yrkande i motion So214 av (). I motion 2004/05:So579 av () begärs ett tillkännagivande om vad som i motionen anförs om kostnad för vård enligt socialtjänstlagen. Motionären anför bl.a. att betalningsansvaret för straffet vård enligt bör finnas hos staten och inte, som , hos kommunen. bör dock vård enligt avskaffas. Bakgrund och tidigare behandling I 5 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) sägs att socialnämnden skall - verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, - i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, - med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, - aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopningsmedel, - i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, - i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9) anför regeringen bl.a. följande om utsatta barn och ungdomar: Den sociala barn- och ungdomsvården har genomgått stora förändringar. Antalet ärenden och insatser har ökat. Kvaliteten i arbetet har förbättrats genom ökad betoning av barnperspektivet och ett mer varierat utbud av insatser. Ett antal brister har också konstaterats i den sociala barn- och ungdomsvården, bl.a. i länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. Av den sociala tillsynsrapporten framgår att kommunerna fortfarande har svårt att rekrytera familjehem, kontaktfamiljer och kontaktpersoner. Länsstyrelserna ser även brister i kommunernas handläggning avseende anmälningar och utredningar av barn som far illa, exempelvis svårigheter att hålla utredningstider och brister i informationen till familjen. Systematiska utredningsmetoder och bättre kunskap om risk- och skyddsfaktorer efterfrågas. Flera länsstyrelser poängterar dock att medvetenheten om innebörden i barnperspektivet har ökat och fått en mer framträdande roll i barnavårdsutredningarna. I många kommuner pågår det ett utvecklingsarbete, både med avseende på innehållet i utredningarna och på utredningsmetoder, för att åstadkomma större öppenhet och delaktighet för barnet, familjen och det övriga nätverket. En annan utvecklingstrend är att arbetet utanför myndighetsutövning ökar. I vissa kommuner satsar i allt högre grad på förebyggande och tidiga insatser. Barn, ungdomar och deras familjer får kvalificerat stöd och behandlingsinsatser utan krav på föregående utredning och biståndsbeslut. Drivkraften är att skall nå familjerna i ett tidigare skede och att den skall nå en bredare grupp som annars inte hade sökt sig till . I ett antal kommuner har man öppnat familjecentraler som är en samlokalisering av öppen förskola, barnavårdscentral, barnmorskemottagning och socialtjänst. Nya metoder i form av strukturerade föräldrastödsprogram har också börjat växa fram. (s. 166-167) - - - I betänkande 2005/06:SoU5 Arbetet med att förverkliga i och andra barnfrågor har utskottet senast behandlat motioner om utsatta barn, bl.a. om förebyggande arbete kring dessa barn. Utskottet anförde bl.a. att det är av betydande vikt att utsatta barn tidigt uppmärksammas samt att de får det stöd och den hjälp de behöver (s. 43-44). Utskottet påpekade att det i första hand är barnets vårdnadshavare som har ansvaret för barnets situation men att det är oerhört viktigt att barnet får bistånd och skydd i de fall vårdnadshavarna och den övriga familjen inte förmår att tillgodose barnets behov samt att det då är av avgörande betydelse att samhället träder in och stöder barnet med relevanta och konkreta insatser. Utskottet konstaterade att det pågår en rad verksamheter inom flera olika myndigheter som syftar till att utveckla metoder för att tidigt upptäcka och bemöta utsatta barn och barn som far illa. Vidare erinrade utskottet om att Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén har lämnat ett förslag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Motionerna avstyrktes i den mån de inte kunde anses tillgodosedda med det anförda (res. m, fp, kd). följde utskottet (rskr. 2005/06:137). Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén presenterade i betänkandet Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81) tre övergripande mål i en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén formulerade mål 2 enligt följande: Barn och unga som behöver insatser från socialnämnden skall tillförsäkras kompetent utredning samt en sammanhållen, kontinuerlig och säker vård av god kvalitet som följs upp. Beträffande mål 2 föreslog kommittén bl.a. (s. 27 f.): - att det i socialtjänstförordningen införs en bestämmelse om att när socialnämnden beslutat om en insats skall en behandlingsplan upprättas som beskriver hur målet med vården skall uppnås och att det i socialtjänstlagen görs ett tillägg där det framgår att socialnämnden skall tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas för ett barn som varit placerat i familjehem, hem för vård eller boende eller särskilt ungdomshem, - att familjehem skall vara utredda av socialnämnden, att skall ges i uppdrag att ta fram lämpligt utbildningsmaterial för familjehem samt verka för att det sprids till kommunerna, att ges i uppdrag att i allmänna råd utarbeta grundläggande kriterier för bedömning av familjehem och att en bestämmelse om att socialnämnden skall sluta avtal med familjehem tas in i socialtjänstförordningen, - att länsstyrelserna skall få ett särskilt tillsynsuppdrag avseende familjehemsvården med inriktning på utredning av familjehem och uppföljning av vården, - att skall ges bemyndigande att meddela föreskrifter om lämplig utbildning och erfarenhet för personal samt om villkor av betydelse för säkerhet och kvalitet i tillståndspliktig verksamhet och att socialnämnden skall till anmäla de hem för vård eller boende som nämnden bedriver och som vänder sig till barn och unga, - att länsstyrelserna skall inspektera nystartade verksamheter som vänder sig till barn senast räknat från tidpunkten när tillstånd beviljades, att länsstyrelserna tillförs nivåhöjande medel för att kunna utföra regelbunden, återkommande tillsyn av de verksamheter som de har tillsyn över och som vänder sig till barn och unga och att får förbjuda fortsatt verksamhet, utan föregående föreläggande, om det föreligger fara för barns liv, hälsa och personliga säkerhet, - att försök görs med fem samordnade verksamheter genom att bidrag ges till kommuner och landsting som gemensamt skapar och bedriver verksamhet som riktar sig till flickor och pojkar som behöver kvalificerade sociala och psykiatriska insatser, - att definitionerna av hem för vård eller boende respektive familjehem skall ändras och begreppet hem för vård eller boende ändras till hem för vård och boende. Ändringarna görs i socialtjänstförordningen, - att får i uppdrag att i nära samarbete med forskare inom området, den sociala barn- och ungdomsvårdens verksamheter och företrädare för brukarorganisationer utarbeta system för att upprätta för den sociala barn- och ungdomsvården. Betänkandet har varit utsänt på remiss och en lagrådsremiss kan möjligen bli klar , men det kommer inte att kunna lämnas någon proposition under innevarande mandatperiod. BBIC - Barns behov i centrum är ett projekt tillkommet som en del i strävan att utveckla ett heltäckande system för den sociala barnavården (se hemsida . Projektets vision är enligt att barn som är föremål för insatser skall ha samma livschanser som andra barn och syftar till att stärka barns ställning i den sociala barnavården. Barnets grundläggande behov skall vara utgångspunkten i allt socialt arbete och barnets behov skall fångas upp och bedömas utifrån följande sju behovsområden: Hälsa, Utbildning, Känslo- och beteendemässig utveckling, Identitet, Familj och sociala relationer, Socialt uppträdande och sig själv. Målet med BBIC är enligt att utveckla ett enhetligt system för dokumentation och uppföljning som alla kommuner i landet skall få tillgång till. Som stöd i socialsekreterarnas arbete utvecklas inom ramen för BBIC ett heltäckande dokumentationssystem. Dokumentationen skall härigenom bli mer strukturerad och bättre underbyggd. Det skall underlätta möjligheterna att följa upp insatser. Barnet och föräldrarna skall enligt fortlöpande få ge sin syn på och kommentera innehållet i all dokumentation. Projektet utvärderas såväl lokalt i projektkommunerna som centralt av och det har beräknats vara utvärderat och möjligt att sprida till andra kommuner /06. I ett svar på fråga för skriftliga svar om familjehemsvård och vårdnadsöverflyttning (fråga 2005/06:667) anförde statsrådetMorgan bl.a. att det infördes en bestämmelse, i socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, om att socialnämnden skall överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § när ett barn varit placerat i samma familjehem .