bet · GT01MJU8 · 2006-02-09 00:00:00 — Utskottet konstaterar att motionärerna vill skilja ut rådgivningsfunktionen avseende småskalig livsmedelsförädling från tillsynsmyndigheten. Någon motsvarande åtskillnad begärs inte - så vitt utskottet kan finna - för annan livsmedelsutveckling. Utskottet utgår dock från att motionärerna avser ett mer övergripande synsätt i denna fråga. I det föregående har en redovisning lämnats om pågående överväganden när det gäller arbete. Därav framgår att utredningen har tagit ett helhetsgrepp på tillsynsfrågorna och deras avgränsning. Enligt vad utskottet har inhämtat bereds frågan alltjämt inom . Vidare har regeringen i sin skrivelse aviserat att ett förslag kommer att föreläggas med anledning av betänkandet av utredningen om avgifter för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn. Utskottet har för sin del ingen erinran mot att rådgivningsfunktionen - som i sig kan vara mer behövlig och efterfrågad när det gäller den småskaliga livsmedelsproduktionen - utgör en del av tillsynsmyndighetens verksamhet. delar utskottet motionärernas - liksom också - uppfattning att rådgivning och information med fördel kan överlåtas på andra aktörer än myndigheter. Det finns heller inte några formella hinder för att de av motionärerna utpekade organisationerna påtar sig en rådgivningsuppgift på området. Med det anförda avstyrks motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (fp) om vägledning på lokal nivå av livsmedelskontrollen. Utskottet utgår från att tar i beaktande de riktlinjer avseende den småskaliga livsmedelsutvecklingen som regeringen har redovisat i sin skrivelse. Vidare avstyrks motionsförslag (m, kd) om grundläggande principer för finansiering av offentlig kontroll och (kd) om anpassning av tillsynsavgifterna utifrån verksamhetens omsättning. Utskottet anser att kommande förslag från regeringen i dessa frågor inte bör föregripas. Jämför reservationerna 13 (fp), 14 (m, kd) och 15 (fp, kd, c). arbetar med att ta fram tillsynsvägledningar med anledning av det nya gemenskapsregelverket om livsmedelshygien och livsmedelskontroll. Regeringen anför att behovet av särskilda vägledningar för kontroll av småskaliga producenter kommer att bedömas inom ramen för detta arbete. Regeringen hänvisar till att förslaget om avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll bereds i och anmäler sin avsikt att återkomma till med ett förslag om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel m.m. I motion 2005/06:MJ13 (fp) föreslås att ges ett särskilt uppdrag när det gäller arbetet med intensifierade tillsynsrekommendationer och utbildning av livsmedelsinspektörer i fråga om småskalig livsmedelsproduktion (yrkande 6). I motion 2005/06:MJ9 (m) förordar man som en grundläggande princip att det offentliga bör betala för den kontroll som påfordras av det offentliga enbart av kontrollskäl. När det däremot gäller sådan kontroll som krävs för att lagstiftningen inte följs - eller om misstanke om detta finns - bör kostnaderna bäras av den som åsidosatt reglerna (yrkande 3). Motion 2005/06:MJ12 (kd) innehåller krav på att tillsynsavgifterna skall anpassas efter vad som är rimligt utifrån verksamhetens omsättning. Ett litet charkuteri kan inte jämföras med de stora koncernerna (yrkande 2). I samma motion sägs att målet bör vara att myndighetsutövning i princip skall vara skattefinansierad. Motionärerna föreslår därför att endast förnyade inspektioner till följd av avvikelser från regelverket skall avgiftsbeläggas. Inspektioner som inte föranleds av anmärkningar bör inte avgiftsbeläggas, eftersom detta innebär att man straffar ett kollektiv där de flesta är skötsamma (yrkande 9). Vidare föreslås att avgifterna för de förnyade inspektionerna fastställs på central nivå och att de inte skall överstiga kommunernas självkostnader för desamma (yrkande 10). Tillsynsvägledning avser den rådgivning som utövas av vissa myndigheter i förhållande till de tillsynsorgan som har ett operativt tillsynsansvar. På livsmedelsområdet är det som ansvarar för sådan tillsynsvägledning. Av skrivelsen framgår att behovet av särskilda vägledningar för kontroll av småskaliga producenter kommer att bedömas inom ramen för detta arbete. Såsom framgår har redan inlett arbetet. Utskottet utgår från att verket tar i beaktande de riktlinjer avseende den småskaliga livsmedelsutvecklingen som regeringen har redovisat i sin skrivelse. Därmed torde något särskilt uppdrag inte behövas. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 6. I betänkandet Avgiftsfinansierad foder-, livsmedels- och djurskyddskontroll - för en högre och jämnare kvalitet (SOU 2005:52) finns förslag om ett nytt avgiftssystem som skall ge full kostnadstäckning för kontrollmyndigheten. Utgångspunkt för systemet är en lokalt fastställd timtaxa, som skall tillämpas på kontrollobjekten enligt en schablon för tidsåtgången för inspektionen. Dessutom föreslås att respektive kontrollmyndighet skall kunna besluta om att kunna sätta ned avgiften med högst för företag, antingen lokaliserade till regioner med geografiska begränsningar eller som använder traditionella produktionsmetoder. I betänkandet Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100) tas frågan om finansieringen av tillsynen upp på ett mer generellt plan. Där förordas att skattefinansiering av tillsyn alltid skall övervägas då den tillsynspliktiga verksamheten utgör ett skattefinansierat samhällsåtagande, dvs. i huvudsak är avgiftsfri för medborgarna. I övriga fall bör avgiftsfinansiering tillämpas, och i utredningen läggs fram ett antal förslag till principer för konstruktion av sådana avgiftssystem. Utskottet konstaterar att två av förslagen, nämligen i motionerna 2005/06:MJ9 (m) yrkande 3 och 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 9, gäller grundläggande principer för finansiering av livsmedelskontrollen. De går ut på att det offentliga bör svara för den kontroll som är ett led i myndighetsutövning, dvs. den bör vara skattefinansierad. Däremot bör kostnaderna för förnyade kontroller, dvs. sådan kontroll som krävs för att lagstiftningen inte har följts -- eller om det finns misstanke om detta - bäras av den som har åsidosatt reglerna. I motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 10 förespråkar man härutöver att avgifterna för de förnyade kontrollerna skall fastställas på central nivå och att de inte skall överstiga kommunernas självkostnader för dem. Vad härefter gäller motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 2 kräver man en anpassning av tillsynsavgifterna till verksamhetens omsättning. Motionärerna anser att ett sådant förfaringssätt är rimligt, eftersom det kan röra sig om stora skillnader mellan företagen. Utskottet vill erinra om att frågan om ett nytt avgiftssystem för tillsynen inom livsmedelsområdet m.m. har behandlats av (bet. 2004/05:MJU10). På förslag av miljö- och jordbruksutskottet avslog motionsförslag med hänvisning till regeringens då förklarade avsikt att återkomma i avgiftsfrågan. Utskottet, som noterar att frågan alltjämt är under beredning, finner inte heller nu skäl att föregripa det förslag i ärendet som är att vänta från regeringen. Följaktligen avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ9 (m) och 2005/06:MJ12 (kd) i nu berörda delar. Rådgivning och kompetensutveckling m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag (m) om landsbygdsprogrammet med hänvisning till en kommande skrivelse med redovisning av regeringens bedömningar. Förslag (kd) om kompetenscheckar, (kd) om och (kd) om gemensamt brukande av maskiner avstyrks också. Jämför reservationerna 16 (kd), 17 (kd) och 18 (kd). Enligt regeringens bedömning har de mindre livsmedelsförädlarna behov av rådgivning och kompetensutveckling inom livsmedelshygien samt för utveckling av produkter, företagande och marknadsföring. Möjligheter finns att tillgodose dessa utvecklingsbehov genom de åtgärder som ingår i det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet. Genom de nationella center och projekt för nätverk, rådgivning och kunskapsspridning som regeringen har beslutat att stödja har utvecklingsmöjligheterna ökat ytterligare. I motion 2005/06:MJ9 (m) framhålls att huvuddelen av medel från landsbygdsprogrammet bör användas för att stärka jordbruket i områden där de naturliga förutsättningarna inte är de allra bästa. Det finns ingen självklar motsättning mellan en sådan inriktning och inriktningen mot rådgivning och kompetensutveckling. Det vore olyckligt om medlen plottras bort på alltför många goda ändamål (yrkande 4). Enligt vad som sägs i motion 2005/06:MJ12 (kd) bör systemet med kompetenscheckar utvidgas till att gälla hela landet. Regeringen tar inte upp kompetenscheckar i sin bedömning men redovisar att flera remissinstanser har kommenterat frågan. En kompetenscheck är en check för betalning av valfri kurs eller utbildning. Metoden prövas redan i , och och uppges ha gett ett gott utfall (yrkande 14). Vidare kritiseras för att inte ha kommit att fungera väl när det gäller att hjälpa mindre företag. Det är inte rimligt att skall ta ut en ränta på när diskontot ligger på . Dessutom bör kunna ge riktiga lån, även när företagaren inte har fått lån i någon bank, anförs det (yrkande 4). I motionen efterlyser man också en översyn i syfte att avskaffa hinder för ett gemensamt brukande av maskiner och annat realkapital. Den gemenskap och sammanhållning som ofta finns på landsbygden kan vara en resurs för att förbättra investeringsmöjligheterna för de småskaliga näringsidkarna. Översynen bör omfatta skatteregler och liknande legala/fiskala hinder (yrkande 5). Såsom framgår av regeringens skrivelse är en mängd aktörer nationellt och regionalt aktiva inom fältet nätverk, projekt, utbildning, kurser m.m. Det stora utbudet visar på ett betydande intresse för lokal, småskalig, regional mat med kopplingar till landskapsturism, besöksnäring och natur- och kulturevenemang. Utskottet instämmer med regeringen i att de insatser som framgent utformas bör ta sin utgångspunkt i de aktörer och nätverk m.m. som redan finns och inriktas på att få en ökad samverkan mellan olika insatser. Regionerna har en viktig roll i koordineringen med annan utvecklings- och näringspolitik. Så vitt avser motionen om medel från landsbygdsutvecklingsprogrammet vill utskottet påpeka att stöd till småskalig livsmedelsförädling utgör endast en mindre del i det nuvarande programmet. Fortsättningsvis kommer stöden att omfatta även s.k. mindre gynnade områden. Regeringen kommer att redovisa närmare bedömningar om inriktningen i en kommande skrivelse till . Utskottet anser inte att motion 2005/06:MJ9 (m) yrkande 4 bör föranleda något uttalande av varför den avstyrks i berörd del. I fråga om kompetenscheckar har utskottet från inhämtat att olika lösningar övervägs inom ramen för pågående programarbete inför nästa landsbygdsprogram; kompetenscheckar anses kunna bidra till den ökade valfrihet som eftersträvas. Med hänsyn till att motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 14 därmed synes kunna bli i huvudsak tillgodosedd avstyrks den i aktuellt avseende. är en koncern med som moderbolag och 21 regionala dotterbolag, ett i varje län. Dess mål är att bidra till tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. När det gäller finansiella tjänster kan gå in som delfinansiär och - som komplement till traditionell finansiering - svara för den riskvilliga delen av lånet. Som framgår av bl.a. budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utg.omr. 24) är alltid dyrare än bankerna när det gäller räntenivån. I den nu framlagda skrivelsen redovisar regeringen sitt beslut att anvisa medel till tre nationella nätverk och resurscentrum med inriktning på att främja småskalig livsmedelsförädling. Medlen fördelades till , som är ett bolag inom och som redan är etablerat som ett nationellt centrum för praktisk livsmedelsteknik med inriktning på produktutveckling, modern livsmedelsteknik och kvalitetssäkring. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 4. Slutligen i fråga om förslaget om ett gemensamt brukande av maskiner och annat realkapital konstaterar utskottet att förslaget i första hand gäller skatteutskottets beredningsområde. vill utskottet erinra om lantbrukarnas förmedlingscentraler, s.k. maskinringar, som torde kunna tillgodose önskemålet om ett bättre utnyttjande av maskiner m.m. Utskottet finner att motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 5 inte kräver någon ytterligare åtgärd från sida och avstyrker därmed motionen i berörd del. Utskottets förslag i korthet Ett motionsförslag (fp) om forskningsprojekt avstyrks av utskottet, som förutsätter att regeringen i det fortsatta arbetet för en småskalig livsmedelsförädling även beaktar behovet av företagens deltagande i sådana projekt. Vidare avstyrks ett motionsförslag (kd) om nationellt centrum för fäbodbruk. Utskottet avstyrker även motionsförslag (kd) om naturbruksgymnasierna och (kd) om livsmedelskompetens hos de nya svenskarna. Jämför reservationerna 19 (fp), 20 (kd), 21 (kd) och 22 (kd, c). I motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 8 framhålls att även små och medelstora livsmedelsföretag bör kunna delta i forskningsprojekt. Enligt motionärerna finns flera områden inom livsmedelsforskningen som skulle kunna vara betydelsefulla för den lokala produktionen. I motion 2005/06:MJ12 (kd) efterlyser man en utredning om inrättande av ett nationellt centrum för fäbodbruk. Uppgiften bör vara att samla kompetens, sprida information och tillhandahålla utbildning och kompetensutveckling. Såväl brukare som myndigheter bör vara målgrupper för detta centrum. Centrumet bör även vända sig till allmänheten med utåtriktad information och marknadsföring (yrkande 21). bör uttala sig om den viktiga roll som naturbruksgymnasierna har när det gäller att utveckla den småskaliga livsmedelsförädlingen, anförs det i motion 2005/06:MJ12 (kd). Ett diversifierat utbud av kurser bör finnas, där såväl de traditionella som de nya produktions- och förädlingsmetoderna ges en framträdande plats. Detta behövs både för produktionens och myndigheternas försörjning med kompetent personal (yrkande 18). Motionärerna efterfrågar vidare en statlig kampanj i syfte att i större utsträckning ta till vara intresset och livsmedelskompetensen hos de nya svenskarna. En breddad kunskap om den svenska, småskaliga livsmedelsproduktionen hos dessa skulle kunna få dem att oftare söka sig till denna näring för att producera traditionella eller moderna, "svenska" eller "utländska" livsmedel (yrkande 16). Utskottet har ingen annan uppfattning är motionärerna när det gäller intresset av att även små och medelstora livsmedelsföretag skall kunna delta i forskningsprojekt. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion behandlas även forskningsrelaterade frågor. I rapporten konstateras att det råder olika syn på forskning och utveckling kring småskalig livsmedelsproduktion. Vidare anges utbytet generellt mellan småföretag och forskning vara litet. Utskottet finner att detta är en brist när det gäller möjligheterna till utveckling för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Mot den bakgrunden utgår utskottet från att regeringen i det fortsatta arbetet för en utvecklad småskalig livsmedelsförädling även beaktar behovet av deltagande i forskningsprojekt av det slag som motionärerna föreslår. Med en sådan åtgärd från regeringens sida torde motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 8 i allt väsentligt kunna bli tillgodosedd. Motionen avstyrks därför i berört avseende. När det gäller förslaget att inrätta ett nationellt centrum för fäbodbruk konstaterar utskottet att det - utöver regionala centrum i vissa län - finns ett nationellt av fäbodbruk. Mot den bakgrunden förefaller en utredning mindre behövlig. Utskottet föreslår därmed att motion 2005/06 MJ12 (kd) yrkande 21 lämnas utan vidare åtgärd. Det s.k. naturbruksprogrammet finns vid ett femtiotal gymnasier över hela landet. Studierna kan utgöra förberedelse för naturvetenskapliga högskolestudier. I studierna varvas teori och praktik. De olika naturbruksgymnasierna har en rad olika profilområden såsom djurvård, naturvetenskap och turism. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av bra grundutbildningar för att man skall kunna rekrytera unga till livsmedelsbranschen. I detta avseende vill utskottet också hänvisa till förslaget i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) om utvecklande av en lärlingsutbildning som en valbar alternativ studieväg inom alla yrkesinriktade program. har ställt sig bakom regeringens förslag (bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på utformningen av en sådan utbildning. Uppdraget skall redovisas . Mot bakgrund av att syftet med motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 18 synes bli tillgodosett avstyrks den i berörd del. Vad härefter gäller en statlig kampanj riktad till de nya svenskarna förutsätter utskottet att alla de insatser som redan görs för att generellt väcka intresse för livsmedelsbranschen och livsmedelsfrågor görs tillräckligt breda så att de når alla potentiellt intresserade personer. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd. Stöd inom landsbygdsprogrammet m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag (kd) om utformningen av landsbygdsutvecklingsprogrammet och (kd) om medfinansiering av EU-medel mot bakgrund av att regeringen sagt sig ha för avsikt att återkomma till i dessa frågor. Även en motion (m) om ett nationellt kuvert avstyrks av utskottet. Jämför reservationerna 23 (kd), 24 (m) och 25 (kd, c). Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken får en medlemsstat avsätta högst av direktstöden till ett nationellt kuvert. Regeringen har avsatt av hektarstödet till ett nationellt kuvert. kommer att använda det nationella kuvertet för att förbättra kvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter. Åtgärderna skall omfatta ersättning för deltagande i kvalitetscertifieringssystem, kvalitets- och marknadsföringsåtgärder, deltagande i jordbruksutställningar och livsmedelsmässor inom EU. Den nya EG-förordningen om stöd för landsbygdsutveckling ger ökade förutsättningar att stödja utvecklingen av landsbygdens företagande inklusive småskalig livsmedelsförädling. bör inte, enligt vad som anförs i motion 2005/06:MJ9 (m), använda möjligheten till nationellt kuvert i jordbrukspolitiken.Det aktiva konkurrensutsatta jordbruket skulle dräneras på pengar för att bidra till den småskaliga industrins utveckling och en ytterligare försvagad konkurrenssituation för svenskt jordbruk i stort (yrkande 5). I motion 2005/06:MJ12 (kd) begärs att regeringen, vid den närmare utformningen av landsbygdsutvecklingsprogrammet, skall slå fast att det skall finnas en koppling mellan inhemsk svensk primärproduktion och förädlingsstöd (yrkande 19). Vidare framhålls att det är angeläget att fullt ut skjuter till nationell medfinansiering så att den svenska livsmedelsförädlingsbranschen kan komma i åtnjutande av maximalt EU-stöd (yrkande 20). I nuvarande miljö- och landsbygdsprogram (LBU-programmet) finns fyra åtgärder som kan användas för utveckling av småskalig livsmedelsförädling, nämligen förädlingsstöd, investeringsstöd, projektstöd och stöd till kompetensutveckling. Härutöver finns vissa åtgärder med liknande inriktning i programmen för mål 1-området och Leader plus. Totalt omfattar programmet . En ny förordning om landsbygdsutveckling antogs och avser . Den innebär en ny struktur för politiken enligt följande. - Förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogsbruk. - Diversifierad ekonomi och god livskvalitet på landsbygden. (Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling [EJFLU].) Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat en skrivelse om strategisk inriktning av landsbygdsutvecklingsprogrammet till . Enligt utskottets mening råder det knappast någon oenighet om att sådan produktion som motionärerna förordar också skall stödjas. Den aviserade skrivelsen bör avvaktas, anser utskottet som därmed avstyrker motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 19. Även stödmöjligheter inom ramen för vadsom kallas ett nationellt kuvert som tillämpas i genomförandet av jordbruksreformen kan bidra till att utveckla den småskaliga livsmedelsförädlingen. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2005/06:MJ9 (m) yrkande 5 om att denna möjlighet inte skall utnyttjas. Motionen avstyrks följaktligen i denna del. Regeringen har i olika sammanhang framhållit vikten av att "hämta hem" EU-medel. har medfinansieringen varit offentlig. kommer det att finnas en särskild fond i EU:s budget för landsbygdsutveckling. Frågan kommer, enligt vad utskottet har inhämtat från , att behandlas i en skrivelse som aviserats . Mot denna bakgrund saknas skäl för ett ställningstagande i enlighet med motion 20045/06:MJ12 (kd) yrkande 20 . Utskottet avstyrker motionen i berörd del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag (s, fp, kd, mp, -) om regelförenklingar. Utskottet instämmer med motionärerna om vikten av en kontinuerlig utveckling av regelverket m.m. och utgår från att arbetet bedrivs med den skyndsamhet som är möjlig. Jämför reservation 26 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens bedömning bör ett kontinuerligt arbete bedrivas när det gäller regelförenkling och allmänna företagarfrågor. I motion 2005/06:MJ13 (fp) framhålls betydelsen av regelförenklingar för att ge förutsättningar för fler småskaliga verksamheter på landsbygden. Regeringen kritiseras för att i stället ta sin utgångspunkt i stöd och projektbidrag. Det finns mycket som tyder på att andra insatser än direkt företagsstöd skulle förbättra den småskaliga produktionens villkor mer och därtill ha en högre kostnadseffektivitet (yrkande 1). I motionen uttrycks också synpunkten att arbetet med att förenkla den administrativa bördan skall ha en högre prioritet och ambitionsnivå och att målen skall uppnås (yrkande 4). Enligt motion 2005/06:MJ12 (kd) bör förenklingar i de administrativa regelverken genomföras utan dröjsmål. Tyvärr ligger flera av de regelförenklingar som förutskickas långt fram i tiden. Exempelvis skall målsättningen om minskad administrativ börda på bl.a. miljö- och jordbruksområdena enligt regeringen nås . Det är ett tecken på regeringens låga ambitionsnivå när det gäller att förenkla situationen för hårt arbetande småföretagare (yrkande 23). I motion 2005/06:MJ448 (mp, -) framhåller man vikten av att möjligheterna till anpassning av regelverket till den småskaliga produktionens behov tas till vara i samband med att EU:s nya livsmedelsförordningar integreras i svensk lagstiftning (yrkande 14). Enligt motion 2005/06:MJ571 (s) bör livsmedelslagen ses över, så att den blir mer anpassad till olika typer av verksamhet, däribland sådan småskalig verksamhet som bedrivs av många mindre företag. Utskottet instämmer med regeringen och motionärerna om vikten av en kontinuerlig utveckling av regelverket och övriga frågor som rör administrationen m.m. för företagen, inte minst på området för småskalig livsmedelsproduktion. I skrivelsen har regeringen också redovisat en rad initiativ som har tagits på livsmedelsområdet i detta syfte. har sålunda givit i uppdrag till , och att utreda möjligheten för företag inom näringen att lämna samordnad information till dessa myndigheter. Syftet är att den administrativa bördan till lantbruksföretag och småskaliga livsmedelsföretag skall minskas så långt möjligt när det gäller de olika rutinerna avseende sådan information. Vidare har sammankallat en kontaktgrupp för företagande inom lantbruksnäringen med bl.a. regelverk och administration som tänkbara diskussionsområden. Utskottet ser positivt på detta arbete och utgår från att det resulterar i förslag och åtgärder med en hög ambitionsnivå. Självfallet utgår utskottet också från att arbetet bedrivs med den skyndsamhet som är möjlig.