bet · GT01MJU13 · 2006-04-06 00:00:00 — Enligt motion 2004/05:MJ277 (v) bör kraftfullt verka för att EU:s subventioner till animalieindustrin minskar (yrkande 2). Vidare föreslås att begär att regeringen i EU initierar ett utredningsarbete i syfte att med hjälp av miljöavgifter stimulera en minskad köttkonsumtion (yrkande 3). Även framhåller i motion 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkande 22 att jordbrukspolitiken bör nationaliseras. Vidare anförs att EU:s jordbrukspolitik bör reformeras till en politik i samklang med samhällets mål för jordbruket och med hög grad av transparens (yrkande 23). En sådan reform skall även leda till att överskott av jordbruksprodukter inom EU-området inte dumpas på världsmarknaden (yrkande 24). Enligt yrkande 25 skall regeringen verka för att den första pelaren inom CAP avvecklas, med exportsubventioner och interventionsuppköp som första prioritet. Vidare skall regeringen inom EU verka för att det nuvarande gårdsstödet omformas till en arealbaserad brukningsersättning som skall vara lika inom hela EU-området. Inom detta system skall även finnas en djurersättning för får och nötkreatur, kopplad till beteskrav och krav på en grovfoderbaserad foderstat (yrkande 26). Vidare bör regeringen enligt yrkande 27 inom EU verka för att moduleringen utökas. Enligt motion 2005/06:MJ455 (s) skall arbeta för att EU:s stöd till tobaksodling skall avvecklas. Enligt motionären har arbetat intensivt för att inom EU ge folkhälsoarbetet en större tyngd. kan konstateras att EU inom ramen för den inre marknaden stödjer bl.a. tobaksodling med stora belopp. I motion 2004/05:MJ490 (s) yrkas att man inom EU arbetar för att stödet till tobaksodling och vinomvandling upphör. I motion 2005/06:MJ582 (mp) yrkas att EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan analyseras. Fina folkhälsomål har formulerats för att skydda hälsan som man bedriver en jordbrukspolitik för att stödja sådan produktion som motverkar dessa mål. Det är orimligt (yrkande 1). EU:s subventioner till vin- och tobaksodling avvecklas. Regeringen bör verka för att detta stöd upphör i EU (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 4 bör EU:s mjölksubventioner till skolor upphöra. När det gäller frågan om avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) vill utskottet erinra om att har godkänt de riktlinjer regeringen presenterat i propositionen Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Riktlinjerna innebär att jordbruks- och livsmedelsproduktionen skall främjas genom en reform av jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU med särskilt avseende på successivt borttagande av EG:s marknadsordningar och på en avveckling av gränsskyddet med hänsyn till internationella åtaganden. Utskottet uttalade bl.a. att en gemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdet innebär bl.a. en prövning av på vilken nivå den gemensamma politiken skall beslutas, vilka områden som skall vara harmoniserade och möjligheterna att förenkla regelverket. Utskottet framhöll vidare att utskottet, i likhet med regeringen, anser att den gemensamma jordbrukspolitiken på lång sikt i grunden måste förändras. Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion skall styras av konsumenternas efterfrågan och produktionen skall vara långsiktigt hållbar från såväl ekologiska som ekonomiska utgångspunkter. EU skall också medverka till global livsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävda frihandelns principer även på livsmedelsområdet. Som framhålls i propositionen innebär regeringens förslag till ny jordbruks- och livsmedelspolitik att marknadsordningarna successivt tas bort samt att gränsskyddet avvecklas i takt med internationella handelsavtal. En sådan successiv avveckling av marknadsordningarna skapar också utrymme för insatser för att underlätta omställningen så att reformen kan genomföras under socialt acceptabla former. En reform bör inriktas på att inom den gemensamma marknaden skapa förutsättningar för näringen att agera på liknande villkor som råder inom andra avreglerade branscher. En avveckling av marknadsordningarna utan att det vidtas riktade åtgärder för miljön, landsbygden och särskilt utsatta regioner kan dock på kort sikt medföra en oacceptabel minskning av sysselsättningen i framför allt norra och i skogsbygderna. I likhet med regeringen anser utskottet det angeläget att vidta särskilda åtgärder för att beakta sådana konsekvenser. Vidare uttalades (bet. 1997/98:JoU23 s. 16) att den framtida politiken måste utgå från konsumenternas efterfrågan och ge dem bättre möjligheter att påverka inriktningen och storleken på produktionen av livsmedel och andra jordbruksvaror. är det angeläget att förutsättningar skapas för jordbruksföretagen att agera på en konkurrensutsatt marknad. Därmed kan jordbrukspolitiken övergå från att i huvudsak ha varit producentstyrd till att främst styras av konsumenternas efterfrågan. De livsmedel som erbjuds konsumenterna skall dessutom vara säkra från hälsosynpunkt. Det är företagens uppgift att ansvara för att inte några livsmedel som kan skada människors hälsa släpps ut på marknaden. Samhället bör dock genom lagstiftning formulera vissa grundkrav avseende livsmedlens kvalitet. Vidare bör marknadsmässiga och från konsumentsynpunkt skäliga priser ingå som ett mål för jordbrukspolitiken. Priserna på jordbruksprodukter och livsmedel skall i första hand bestämmas av utbud och efterfrågan på marknaden. I detta sammanhang bör även tillgängligheten när det gäller viktig information om t.ex. prisskillnader och livsmedlens olika kvalitetsegenskaper uppmärksammas. bör vidare inom EU verka för att en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion uppnås. Som framhålls i propositionen är jordbruks- och livsmedelssektorn viktig i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle, eftersom all jordbruks- och livsmedelsproduktion förutsätter ett brukande av naturresurserna. En ekologiskt hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion är en produktion som är resursbevarande, miljöanpassad och etiskt godtagbar. Som anförs i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23, s. 84) är reformbehoven av GJP trots genomförda reformer uppenbara då budgetkostnaderna är stora, konsumentpriserna till vissa delar är höga som det sker en betydande överproduktion och byråkratin är omfattande. De höga produktionsstöden har drivit upp intensiteten i jordbruksproduktionen, vilket har skapat ett ensidigt jordbruk. träffade EU:s jordbruksministrar en politisk överenskommelse om den framtida jordbrukspolitiken. I trädde reformen i kraft . Reformen innebär en övergång från produktionsbaserade stöd till ett frikopplat gårdsstöd, vilket medför att de generella jordbruksstöden ersatts av stöd som i stor sett är helt frikopplade från produktionen. Överenskommelsen gav medlemsstaterna möjligheter att anpassa reformen efter de nationella förutsättningarna. driver i det fortsatta reformarbetet de principer som anges i ovanstående punkter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:L291 (m) yrkande 8, 2004/05:MJ277 (v) yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ332 (fp) yrkande 2, 2004/05:MJ508 (fp) yrkandena 2, 7 och 8, 2004/05:U226 (fp) yrkande 15, 2004/05:U313 (kd) yrkande 8, 2005/06:MJ334 (v) yrkande 1, 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkandena 22-27, 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 27, 2005/06:U290 (m) yrkande 16, 2005/06:U336 (fp) yrkande 16 och 2005/06:U339 (v) yrkande 7 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. träffades en ny överenskommelse om tobaksstöden. Vid förhandlingarna inför beslutet redovisade återigen den tidigare svenska förhandlingslinjen att stödet till tobaksodling skall avskaffas och hänvisade därvid bl.a. till att detta är förkastligt ur ett folkhälsoperspektiv. Vidare framhölls att stödet undergräver det förebyggande arbetet mot tobakskonsumtion. röstade mot förslaget. Beslutet, som gäller , innebar att så mycket som av stödet även i fortsättningen kommer att vara ett direkt bidrag till produktionen av tobak. Resterande andel ges som ett inkomststöd. Först kommer man nå full frikoppling då de kopplade stöden görs om till ett omstruktureringsstöd. I samband med tidigare omförhandlingar avseende marknadsordningen för tobak har utskottet vid riksdagsbehandling av frågan om en avveckling hänvisat till den klara svenska ståndpunkten att stödet till tobak skall avvecklas. Bland annat har framhållits att de mycket höga stödnivåerna inom tobaksregleringen begränsar viljan till att ställa om till annan produktion och att omställningsstöd till de tobaksodlare som avvecklar produktionen borde övervägas (se bet. 2000/01:MJU15). Utskottet, som vidhåller denna uppfattning, föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2004/05:MJ490 (s) delvis, 2005/06:MJ455 (s) och 2005/06:MJ582 (mp) yrkandena 1 och 2 delvis lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet är inte heller berett att föreslå något uttalande med anledning av de i motionerna 2004/05:MJ490 (s) delvis och 2005/06:MJ582 (mp) yrkande 2 delvis framförda förslagen beträffande vinomvandling och subventioner till vinodling. Motionerna avstyrks i berörda delar. I syfte att främja mjölkkonsumtionen bland barn inrättade EU ett skolmjölkstöd. uttryckte rådet sitt enhälliga stöd för att skolmjölkssystemet skulle fortsätta. Trots detta föreslog kommissionen i sitt ursprungliga budgetförslag för att anslaget till skolmjölk skulle halveras. En majoritet av medlemsländerna var emot kommissionens förslag. diskuterades frågan i förvaltningskommittén, och detta ledde till att stödnivån sänktes från till av riktpriset och produktlistan utökades med lättmjölk, lättfil och lättyoghurt. Produktlistan utökades med ytterligare tre kategorier (två avseende mjölk och en avseende ost) i samband med utvidgningen . Stödet för helmjölk är fastställt i rådets förordning (EG) 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter, och för övriga produkter fastställs stödnivån med hänsyn till innehåll av mjölkbeståndsdelar. I och med halvtidsöversynen kommer stödnivåerna för skolmjölken att sänkas successivt från till . Enligt vad utskottet inhämtat visar utnyttjandet av skolmjölksstödet i en uppåtgående trend. Kvantiteten för vilken stöd beviljats har ökat . Då mjölkreformen är fullt genomförd skall kommissionen presentera en utvärdering och eventuellt kan detta leda till att kommissionen kommer med ytterligare förslag till reform av marknadsregleringen. Kommissionen har antytt att man ska göra en översyn av de olika rabattstöden () mot bakgrund av de sänkningar av EU:s stödpriser på mjölkområdet som beslutades och genomförs . Det är troligt att även skolmjölksstödet kommer att omfattas av en sådan översyn. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet Utskottet finner syftet med ett antal motioner (s, m, fp, kd, c, mp, -) om jordbrukspolitik tillgodosett med hänvisning till redovisade grunder för denna politik. Jämför reservationerna 50 (m), 51 (kd), 52 (c) och 53 (mp). framhåller i motion 2005/06:MJ441 yrkande 6 att det är viktigare att verka för att det finns aktivt jordbruk kvar än att stödja ekologiskt jordbruk. Enligt motionärerna är det viktigt för att det finns ett aktivt jordbruk kvar framöver. Oavsett vilken produktionsform som väljs, konventionellt eller ekologiskt, är det svenska djur och marker som berörs. Därför är det märkligt att regeringen stöder konkurrenssnedvridande verksamhet i och så hårt tagit ställning för den ekologiska produktionen. I motion 2005/06:MJ524 (m) uppmärksammas betydelsen av en vital skånsk näring. Skånskt jordbruk har goda förutsättningar att bli en än viktigare framtidsnäring. Men konkurrensen hårdnar alltmer och vill vi bevara en inhemsk produktion gäller det att säkerställa en likvärdig konkurrens för dessa företag. En avreglering och marknadsanpassning av jordbrukspolitiken är nödvändigt. Dessutom skall det inte vara möjligt att inom ramen för en sådan avreglering länderna tillför produktionen dolda subventioner (yrkande 1). Motsvarande synpunkter redovisas även i motion 2004/05:MJ437 (m) yrkande 1 delvis. I motion 2004/05:Sk405 (m) anförs att ändrade miljöregler och djurhållningsregler i fösta hand bör genomföras på EU-nivå. skall inte införa nya mer långtgående restriktioner. Tillämpningen av miljöregler och djurhållningsregler måste förenklas (yrkande 6). Enligt folkpartimotionen 2005/06:MJ525 yrkande 2 skall krav ställas på ekologisk hållbarhet vid olika former av stimulans och stödersättningar. Detta är enligt motionärerna en viktig principiell hållning. anför i motion 2004/05:MJ497 yrkande 1 att svensk jordbrukspolitik måste ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande av åkermarken. Motionärerna framhåller att jord- och skogsbruket är hörnstenen för en levande landsbygd. Tryggandet av dessa näringars ställning är en förutsättning för fortsatt bosättning samt ekonomisk, social och kulturell utveckling på den svenska landsbygden. Det stöd som samhället betalar till jordbruket är inte att betrakta som allmosor, utan betalning för produkter och tjänster som efterfrågas av samhället. Samhället är intresserat av att garantera att livsmedelsförsörjningen kan fungera, inte bara för stunden, utan också i en krissituation. Ur såväl globalt som nationellt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och övriga kan nyttjas för livsmedelsproduktion eller annan produktion som lätt kan avbrytas och återgå till livsmedelsproduktion. Det finns alltså ett värde i att ha den trygghet som ett existerande jordbruk innebär. framhåller i motion 2004/05:MJ297 yrkande 4 att svenskt jord- och skogsbruk ger samhällsnyttor i form av god djuromsorg, säker mat, öppna landskap och god miljöhänsyn, som skall ersättas från samhällets sida. Vidare yrkas att skall nyttja EU-medlemskapet optimalt för att skapa goda möjligheter för svenskt lantbruk (yrkande 5). Enligt motionärerna kommer den stundande reformeringen av EU:s jordbrukspolitik att ha stor påverkan på jordbruket, även om reformen är nödvändig och bra på lång sikt. Enskilda företagare kommer att stå inför stora ekonomiska omställningar. Hur svenska företagare kommer att drabbas beror till stor del också på hur övriga länder väljer att genomgöra den nationella implementeringen. Säkert är i vilket fall, att det kommer att finnas enskilda företagare som kommer att drabbas oskäligt hårt. Det krävs en rimlig övergångsperiod för att inte enskilda företagare eller produktionsgrenar skall slås ut. I motion 2004/05:MJ430 (c) uppmärksammas behovet av en politik för öppna landskap i Stockholms- och . Så mycket som av åkermarken i slättbygder kommer att tas ur bruk. Detta beroende på att lönsamheten i det svenska jordbruket försämras så kraftigt. Bakom betade skogsbryn och öppna slätter finns en bonde som kämpar för en lönsamhet i produktionen. Det är de gröna näringarna som håller odlingslandskapet i hävd. Det finns således skäl att söka utveckla politiken för att åtgärda dessa frågor så att också särskilda hänsyn kan tas till de speciella förutsättningar som gäller för de gröna näringarna i storstadens omland. Enligt motion 2005/06:MJ448 bör ett jordbrukspolitiskt mål antas (yrkande 1). Detta mål skall syfta till en hållbar landbygdsutveckling där uppfyllande av miljökvalitetsmålen står i fokus och där produktionen bidrar till en hög självförsörjningsgrad när det gäller baslivsmedel. Vidare framhålls betydelsen av ett decentraliserat jordbruk som är verksamt inom såväl traditionella som nya näringar, som t.ex. produktion av ekosystemtjänster (yrkande 4). I motion 2004/05:MJ527 (s) uppmärksammas frågan omkooperativa enheter inom svenskt jordbruk. Enligt motionärerna finns det på många mindre jordbruk i en stor utvecklingspotential. Om vi inte utnyttjar denna kommer det att leda till nedläggning av gårdar, arbetslöshet och avfolkning av många orter. Ett sätt att motverka denna utveckling kan vara att tre fyra små granngårdar bildar kooperativa enheter och satsar på odling av nischgrödor. Finansiering av dyrbara gemensamma maskiner och anläggningar kan då finansieras med stats- och EU-bidrag samt med eget kapital och egna banklån. Utskottet har i flera sammanhang tidigare framhållit att jord- och skogsbruket har stor betydelse för kultur- och miljöbevarandet på landsbygden, att svensk jordbrukspolitik bör syfta till att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och att jordbruket har del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. (se bl.a. bet. 2003/04:MJU10). Inriktning och syfte med de stöd som på lång sikt skall främja en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling inom jordbruket och på landsbygden beslutats av vid behandling av bl.a. proposition 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). En hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion skall främjas genom bl.a. konkurrenskraftiga företag, höga etiska krav på djurhållningen, landsbygdsutveckling och regionala åtgärder. Utskottet uttalade att åtgärder för att utveckla landsbygden bör anpassas till nationella och regionala förhållanden inom ramen för ett gemensamt regelverk. Vidare framhölls att jordbrukets strukturförändringar samt livsmedelsindustrins och andra näringars utveckling av ekonomiska, miljömässiga och sociala skäl även i fortsättningen bör stödjas i de ekonomiskt minst utvecklade regionerna. Utskottet framhöll också att finansieringen i första hand bör delas mellan gemenskapen och berört medlemsland men att skäl också kan finnas för enbart nationell finansiering. Det finns ett antal av EU medfinansierade åtgärder som skall medverka till att stärka den ekonomiskt och socialt hållbara utvecklingen av landsbygden. Syftet är att åtgärderna skall underlätta och främja en diversifiering av näringslivet på landsbygden genom en ny och konkurrenskraftig användning av de resurser och den kompetens somlivsmedelsproduktionen och skogsbruket och därtill knutna verksamheter inte längre behöver utnyttja. Det övergripande målet är att främja fortsatt sysselsättning, tillväxt och bosättning på landsbygden (jfr bet. 2001/02:MJU15 s. 48). Som framgår av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 23, s.84) eftersträvar en jordbrukspolitik som främjar konkurrenskraftig produktion baserad på långsiktigt hållbara produktionsformer. Med hållbara produktionsformer avses sådana som är resursbevarande, uthålliga, miljöanpassade och etiskt godtagbara. En utveckling av jordbrukspolitiken förutsätter en övergång från marknadsprisstöd till riktade insatser på miljö- och landsbygdsområdet. Produktionen skall styras av konsumenternas efterfrågan. Svenskt jordbruk har goda förutsättningar för produktion av högkvalitativa livsmedel. De svenska mervärdena, som skapats bl.a. genom nationella regelverk för miljö- och djurskydd, är här av stor vikt. I en situation med en öppen marknad är det av avgörande betydelse att dessa mervärden tydliggörs så att den ökande medvetenheten om dessa värden kan komma till uttryck i såväl offentlig som privat konsumtion. För att uppnå målet för en ekologisk, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion kan det, som regeringen framhåller i budgetpropositionen, vara motiverat att gå in med stöd och ersättningar för att tillfredsställa samhällets krav och behov av kollektiva nyttigheter som marknaden inte förmår att tillfredsställa men som jordbruket kan bidra med. Vidare eftersträvas en sänkning av de samhällsekonomiska kostnaderna samt budgetkostnaderna för jordbrukspolitiken. När det gäller ekologisk hållbarhet bör även uppmärksammas att enligt sitt regleringsbrev för har i uppdrag att utveckla och precisera begreppet hållbart utnyttjande i enlighet med propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (2004/05:150) och regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173). Enligt utskottets mening kan man säga att ekologisk hållbarhet beaktas i de olika stödformerna. Detta gäller framför allt miljöersättningarna men i viss mån även gårdsstödet. Gårdsstödet ställer exempelvis krav på hur arealen skall skötas även utan produktion och det ställs krav på att betesarealerna verkligen betas etc. Vidare finns de specifika verksamhetskraven som skall börja tillämpas efter hand. De nu redovisade grunderna för den svenska jordbrukspolitiken tillgodoser enligt utskottets mening i allt väsentligt syftet med motionerna 2004/05:MJ297 (c) yrkandena 4 och 5, 2004/05:MJ430 (c), 2004/05:MJ437 (m) yrkande 1 delvis, 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 1, 2004/05:MJ527 (s), 2004/05:Sk405 (m) yrkande 6, 2005/06:MJ441 (m) yrkande 6, 2005/06:MJ448 (mp, -) yrkandena 1 och 4, 2005/06:MJ524 (m) yrkande 1 och 2005/06:MJ525 (fp) yrkande 2. Med hänsyn härtill och till vad som anförts ovan om den strategiska inriktningen av landsbygdsprogrammet föreslår utskottet att berörda motionsyrkanden lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet En motion (fp) om MTR-reformens betydelse för övergödningen avstyrks med hänvisning bl.a. till redan gjorda satsningar och till sådana åtgärder som kan inkluderas i kommande landsbygdsprogram. Med hänvisning till gällande regelverk avstyrks två motioner (m) om inrättandet av s.k. beträdor. Vidare föreslås att två motioner (kd) om tvärvillkor lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till tidigare uttalanden i frågan. Även ett förslag (kd) om överlåtelse av vissa stödrätter föreslås lämnas utan vidare åtgärd. Slutligen avstyrks en motion (kd) om det nationella kuvertet och två motioner (kd, c) om den nationella reserven bl.a. med hänvisning till kommande omprövning och att de i övrigt kan anses tillgodosedda. Jämför reservationerna 54 (fp) och 55 (kd). Enligt motion 2005/06:MJ276 (m) yrkande 1 bör reglerna för arealuttag kompletteras. Ett sätt att kombinera modernt lantbruk med föredömlig miljövård är att verka för införande av "beträdor" inom för arealersättning inom jordbruket. I stora delar av liksom i andra delar av landets slättbygder är tillgången på allemansrättslig mark starkt begränsad. Enligt motionen bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring av regelsystemet för arealuttag i enlighet härmed (yrkande 2). Motsvarande förslag återfinns även i motion 2004/05:MJ335 (m) yrkandena 1 och 2. Enligt motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 29 är det nödvändigt att MTR-reformens påverkan på övergödningsproblematiken uppmärksammas. Med en 10-procentig minskning av spannmålsarealen samt en motsvarande ökning av vall torde läckaget ha minskat. Resultatet av halvtidsöversynen vad gäller påverkan på övergödningsproblematiken måste således analyseras ordentligt samt ligga till grund för eventuella åtgärder. När det gäller gemensamma regler för tvärvillkor framhålls i motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 6 att det är viktigt att det finns gemensamma regler för vilka krav som skall ställas på jordbruksföretagen för att erhålla de nya EU-stöden. De krav som anges i direktiv och förordningar till följd av jordbruksministrarnas överenskommelser bör gälla som grund för kontroll, sanktioner och utbetalning av frikopplade ersättningar. Överträdelser av svensk lagstiftning där den går utöver EU:s krav bör hanteras av svenskt rättsväsende. Motsvarande synpunkter framförs även i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 7. Enligt motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 9 bör särskilda stödrättigheter för grönsaker kunna överlåtas mellan jordbrukare som MTR-reformen genomförs. Blandmodellen innebär en kvoteringseffekt på gårdsnivå för grödor som potatis och grönsaker. Det uppstår en fastlåsning på gårdsnivå vad gäller val av gröda. Då förhindras en god växtföljd. Särskilda stödrättigheter för grönsaker bör kunna överlåtas mellan jordbrukare som reformen genomförs. Vidare yrkas att plantskoleproduktionen inkluderas i stödsystemet. När det gäller plantskoleproduktion klassas denna enligt som permanent gröda och faller därmed utanför stödsystemet. Regeringen bör i förhandlingar med kommissionen komma överens om justeringar.