bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — var denorganisation som år 2002erhöll det högstagrundbidraget, vilket ärbaserat på antaletmedlemmar,lokalavdelningar ochsammankomster.6Utbildningspolitikunderutgiftsområde 17(politikområde 25)6.1 Anslagen inomfolkbildningspolitiken(25:1-25:3)Utskottets förslag ikorthetRiksdagen bör medavslag påmotionsyrkandenbifalla regeringensförslag tillmedelsanvisning underanslagen25:1 Bidrag tillfolkbildningen,25:2 Bidrag tillvissahandikappåtgärderinom folkbildningenoch25:3 Bidrag tillkontakttolkutbildning.Riksdagen bör beslutaom bemyndigande förregeringen att, ifråga om anslaget25:2 Bidrag tillvissahandikappåtgärderinom folkbildningen,besluta om stöd förfunktionshindrade vidfolkhögskolor.6.1.1 Bidrag tillfolkbildningen (25:1)InledningRegeringen redovisar underutgiftsområde 16Utbildning och universi-tetsforskning sin syn påvuxenutbildningens ochfolkbildningens verksamhetoch utveckling (prop.2002/03:1, volym 8).Förslaget ommedelsanvisning underanslaget återfinns underutgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund ochfritid.En statlig utvärderingav folkbildningen hartillsatts av regeringen(dir. 2001:74). Uppdragetskall redovisas senast den15 mars 2004.PropositionenI syfte att breddaregeringensbeslutsunderlag inför enkommande folkbild-ningsproposition harregeringen ställt 2,5miljoner kronor tillFolkbildningsrådetsdisposition för åren2002-2004. Syftet är attaktörer inom folkbild-ningen skall kunnautarbeta ett samlatdokument omfolkbildningens framtidaroll och uppgifter.Kunskapslyftet upphörsom projekt vid årsskiftet2002/03 och ersätts av enpermanent satsning påvuxenutbildning ochfolkhögskolan. Regeringenberäknar medel motsvarandedrygt 7 000årsstudieplatser ifolkhögskolan för år 2003inom ramen för densärskilda satsningen påvuxenutbildning. De 7 000särskildaårsstudieplatserna avsesbibehållas åren 2003-2005.Därefter avsesstatsbidraget för dessainordnas i det samladebidraget till folkbild-ningen fr.o.m. år 2006.Beslutet om det riktadestatsbidraget fattades avriksdagen i enlighet medförslag i propositionenVuxnas lärande ochutvecklingen avvuxenutbildningen (prop.2000/01:72, bet.2000/01:UbU15, rskr.2000/01:229) samt ibudgetpropositionen för år2002 (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02:UbU1, rskr.2001/02:97).I syfte att värnafolkbildningen harregeringen undantagit denfrån de besparingsåtgärdersom föreslås för attminska den statligakonsumtionen år 2003.Regeringen föreslår attriksdagen anvisar ettobetecknat anslag för år2003 om 2 519 631 000kronor.MotionernaI motion 2002/03:Kr338 (m)yrkande 23 föreslås enöverföring om 900 miljonerkronor, avseende bidragettill folkhögskolorna, frånutgiftsområde 17 tillutgiftsområde 16.Samtidigt föreslås enbesparing på 350 miljonerkronor på den återståendedelen av anslaget, vilkenavser bidraget tillstudieförbunden. I yrkande24 föreslår motionärernadärför en sammantagenminskning av anslaget 25:1Bidrag till folkbildningenmed 1 250 miljoner kronor.UtskottetsställningstagandeEnligt utskottets meningär regeringens förslagtill anslagsnivå för år2003 väl avvägd. Utskottetvidhåller den uppfattningsom redovisats i tidigareårs betänkanden (senast i2001/02:KrU1 s. 127),nämligen att en sådanbesparing på anslaget somföreslås i motion2002/03:Kr338 (m) yrkande24 allvarligt skullemotverka syftet medstatsbidraget. Utskottetvidhåller också sin tidi-gare redovisadeuppfattning om attmedelsanvisningen tillfolkbildningen inte bördelas upp mellan tvåutgiftsområden på det sättsom föreslås i motionensyrkande 23. Yrkandenaavstyrks av utskottet, somtillstyrker regeringensförslag tillmedelsanvisning.6.1.2 Bidrag till vissahandikappåtgärder inomfolkbildningen (25:2)InledningUnder anslaget anslåsmedel till ()för vissahandikappåtgärder inomfolkbildningen. Deövergripande målen förSISUS verksamhet är attförbättraförutsättningarna förutbildning och studier föri första hand unga ochvuxna personer medfunktionshinder samt attadministrera och utvecklaolika stöd som behövs ioch omkringstudiesituationen. Vidareanslås medel till () vid Stockholmsuniversitet, som ansvararför fördelningen av stats-bidrag tillfolkhögskoleförlagdteckenspråksutbildning,tolkutbildning för döva,dövblinda och vuxendövasamtteckenspråkslärarutbildning.Dessa utbildningar skallplaneras i samverkan medberörda handikapporganisa-tioner.PropositionenRegeringen föreslår attriksdagen bemyndigarregeringen att ,i fråga om det obetecknadeanslaget 25:2 Bidrag tillvissa handikappåtgärderinom folkbildningen,besluta om stöd förfunktionshindrade vidfolkhögskolor som innebärutgifter på högst 10miljoner kronor efter år2003.Regeringen föreslår attanslaget för skalluppgå till 76 933 000kronor.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrker attregeringen bemyndigas attbesluta om stöd tillfunktionshindrade vidfolkhögskolor som innebärutgifter på högst 10 mil-joner kronor efter år2003.Utskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelstilldelning.6.1.3 Bidrag tillkontakttolkutbildning(25:3)InledningAnslaget disponeras avKammarkollegiet somutbetalar medlen tillstudieförbund ochfolkhögskolor enligtsärskilt beslut av Tolk-och översättarinstitutetvid ().PropositionenRegeringen föreslår attanslaget för skalluppgå till 9 544 000kronor.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelstilldelning.7 Forskning underutgiftsområde 17(politikområde 26)7.1 Anslaget tillStatens ljud- ochbildarkiv (26:1)Utskottets förslag ikorthetRiksdagen bör bifallaregeringens förslagtill medelsanvisningunder anslaget 26:1Statens ljud- ochbildarkiv.InledningStatens ljud- ochbildarkiv skall genom attsamla in, bevara ochtillhandahållaoffentliggjordaljudupptagningar ochrörliga bilder möjliggöraforskning om svensk kulturoch samhälle samt bidratill att bevarakulturarvet.Arkivet har bedrivit sinverksamhet i nuvarandeform i närmare tvådecennier. Enligtpropositionen harregeringen därför föravsikt att utvärderaverksamheten vidmyndigheten. Regeringenavser att påbörjautvärderingen under höstenår 2002 (utg.omr. 16 s.241).PropositionenRegeringen föreslår(utg.omr. 17) att anslagetför skall uppgåtill40 112 000 kronor.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning.Under rubrikenKulturpolitik(politikområde 28)behandlar utskottetanslaget 28:37 Forsknings-och utvecklingsinsatserinom kulturområdet.8 Finansiellasystem och tillsynunderutgiftsområde 2(politikområde 2)8.1 Anslaget tillLotteriinspektionen(2:1)Utskottets förslag ikorthetRiksdagen bör bifallaregeringens förslagtill medelsanvisningunder anslaget2:1Lotteriinspektionen.InledningLotteriinspektionen ärcentralförvaltningsmyndighet förfrågor som rör spel ochlotterier som anordnas förallmänheten.Lotteriinspektionen fickregeringens uppdrag iregleringsbrevet för år2001 att se övermöjligheterna atteffektivisera och utvecklaverksamheten. Inom ramenför detta uppdrag skulleLotteriinspektionen ocksåefter samråd medEkonomistyrningsverket seöver avgifterna. Uppdragenredovisades tillregeringen den 18 februari2002. Regeringen berederför närvarande de förslagLotteriinspektionenlämnat.PropositionenSpelmarknaden är underständig förändring ochexpansion, vilket ställerallt högre krav påLotteriinspektionen. Föratt möjliggöra en effektivkontroll och tillsyn iframtiden anser regeringenatt det är nödvändigt attLotteriinspektionensanslag tillförs mer medelför budgetåret 2003.Regeringen anser att enanslagsökning motiveras avatt Lotteriinspektionenbehöver ökade resurser föratt klara de mål somstatsmakterna sattupp för myndighetensverksamhet. Inspektionenmåste ha resurser för eneffektiv kontroll ochtillsyn av spelmarknaden.Regeringen bedömer att deutökade främstskall användas tillkontrollen av spel påInternet samt kontroll avden illegalaspelmarknaden.Regeringen föreslår attriksdagen skall anvisa underanslaget.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerden föreslagnamedelsanvisningen.ReservationerUtskottets förslag tillriksdagsbeslut ochställningstaganden harföranlett följandereservationer. I rubrikenanges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Nya kulturpolitiskamål (punkt 1)av ochCecilia (bådafp).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 1borde ha följande lydelse:1. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 1. Därmedbifaller motion2002/03:Kr372 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att kulturensvillkor kan förbättras medutgångspunkt i en liberalkultursyn.Kulturpolitiken får ochkan inte sträva efter attstyra kulturlivetsutveckling. Den skalldäremot ge starkaimpulser, bestämt försvarade demokratiskaprinciperna om tanke- ochyttrandefrihet samtgaranteraförutsättningarna -ekonomiska ochorganisatoriska - för ensund vardag när det gällerproduktion, distributionoch mottagande av kultur.Därför måstekulturpolitikenstruktureras av konkretaoch mätbara mål. Det måstekunna gå att avgöra omkulturpolitiken uppnåttsitt syfte eller inte. finns det storabrister inom detta område,vilket Folkpartietliberalerna tidigarepåpekat. Dekulturpolitiska mål somfastställdes måste förändras föratt större klarhet skallkunna nås.Frihet, mångfald ochkvalitet ärgrundprinciperna i denliberala kulturpolitikenoch bör vara de mål somkulturpolitiken skall utgåfrån. En framåtsyftandekulturpolitik som skapargoda förutsättningar förett fritt, utmanande ochständigt förnyandekulturliv, tillgängligtför alla, är nödvändig förett gott samhälle och bördärför ha dessagrundprinciper som mål.Innebörden av dessa målutvecklas vidare i motion2002/03:Kr273 (fp) ochåterges även i vårtsärskilda yttrande 9 tilldetta betänkande, där vipåminner om vad somföreslagits i vårabudgetmotioner när detgäller att tillämpa dessanya mål på den konkretakulturpolitiken.Vi föreslår attriksdagen med bifall tillmotion 2002/03:Kr372 (fp)yrkande 1 skalltillkännage för regeringensom sin mening vad vi härhar anfört om en förändradkulturpolitik medutgångspunkt i de tre nyakulturpolitiska mål somföreslås i motionen.2. Efterlevnaden av dekulturpolitiskamålen och frågan omstrukturer förkulturpolitiken(punkt 2)av ochRossana Dinamarca (bådav).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 2borde ha följande lydelse:2. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 2. Därmedbifaller motion2002/03:Kr373 yrkandena 1och 2.StällningstagandeSom anförs i motion2002/03:Kr373 (v) är desju av antagnamålen en självklar ut-gångspunkt förkulturpolitiken. Det ärdärför viktigt att målenverkligen efterlevs. Detborde inte vara möjligtatt fatta politiska elleradministrativa beslut somstrider mot dekulturpolitiska målen.Kulturen skall varaobunden, men samtidigtställs det krav på ökadesponsorsintäkter och kravpå att verksamheten skallgenomföras fullt ut utanatt de som skall göra detfår full kostnadstäckning.Vi anser mot denna bak-grund att regeringen börgöra en översyn av dekulturpolitiska målen medsyfte att stärkaefterlevnaden av dem.Detta bör medbifall till motion2002/03:Kr373 (v) yrkande1 som sin meningtillkännage förregeringen.Likaväl som det finns enutbyggd struktur förinstitutioner, friagrupper m.m. på central,regional och lokal nivå ärdet viktigt att denpolitiska ochadministrativaorganisationen har en välfungerande och genomtänktstruktur förkulturpolitiken. Depolitiska besluten börenligt vår mening tas sånära de berörda sommöjligt.Staten bör ha ett meraövergripande ansvar föratt offentligt stöd ges ienlighet med dekulturpolitiska målen.Kulturrådet skall fungerasom ett nav förutvärdering ochuppföljning och vara enkunskapsbank. Rådet skallockså ansvara för att detoffentliga stödet, såledesinte enbart det statligastödet, leder i denriktning som dekulturpolitiska målenutpekar.Avtal bör träffas mellanstaten, landsting,kommuner och kulturprodu-center om kvalitetskravknutna till offentligtstöd. Därigenom skall med-vetenhet ochansvarstagande skapas.Vi anser att de hittillsgenomförda försöken medregional fördelning avkulturpolitiska medel haraktualiserat behovet av endecentraliserad politiskorganisation som tar ettnationellt helhetsansvarför kulturen. Vad somanförts i motionen omstrukturer för ennationell kulturpolitikbör med bifall till motion2002/03:Kr373 (v) yrkande2 ges regeringen tillkänna.3. Nya metoderochverksamhetsformerför att nå dekulturpolitiskamålen (punkt 3)av ().Förslag tillriksdagsbeslutJag anser att utskottetsförslag under punkt 3borde ha följande lydelse:3. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 3. Därmedbifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Kr17yrkande 1 och2002/03:Kr336 yrkandena 1och 2.StällningstagandeKulturlivet bör förnyasgenom nya metoder ochverksamhetsformer för attnå de kulturpolitiskamålen. De kulturpolitiskamålen ärvisserligen bra, menmetoderna och formerna förhur målen skall uppnåstillhör enligt min meninggårdagens kulturpolitik.Som framhålls imotionerna 2001/02:Kr17(c) och 2002/03:Kr336 (c)är en långsiktigkulturpolitik viktig, menden måste också ge utrymmeför nya lösningar, nyaidéer och nyaorganisationsformer. Denbefintliga infrastrukturenmed myndigheter ochinstitutioner behöverkompletteras med sådanamer tillfälliga,oreglerade och kortsiktigaprojekt som står för för-nyelse och utveckling.Det är viktigt att börjadiskutera hur dennationella kulturpolitikenkan anpassas till enföränderlig värld. En stordel av det statligakulturstödet går till detetablerade kultursystemet,medan nya kulturellarörelser faller utanför.Riksdagens revisorer hargjort en förstudie somvisar att det i stort settär sammabefolkningsgrupper somtagit del av kulturenunder . Social bakgrund ochutbildning har visat sigvara avgörande faktorerför vilka kulturvanormänniskor har.Mot denna bakgrundbehövs det en utredning omutbudet och efterfrågan påkulturområdet. Har destatliga bidragen givit enökning och breddning avpubliken? Motsvarar detstatligt stöddakulturutbudet vad publikenefterfrågar ?Regeringen bör låtagenomföra en sådan utred-ning.Vidare bör Kulturrådetfå ett utökat uppdrag föratt utveckla långsiktigainsatser när det gällersamverkansformer,förändringsarbete, er-farenhetsutbyte samtinformation omkulturprojekt och om olikamöjligheter att få stödoch vägledning ikulturarbete.Vad jag här framfört börriksdagen med bifall tillmotionerna 2001/02:Kr17(c) yrkande 1 och2002/03:Kr336 (c)yrkandena 1 och 2 som sinmening tillkännage förregeringen.4.Utgångspunkten förkulturpolitiken(punkt 4)av , LenaAdelsohn ochAnna (alla m).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 4borde ha följande lydelse:4. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 4. Därmedbifaller motion2002/03:Kr236 yrkande 1.StällningstagandeKultur handlar omkreativitet, omupplevelser, omtankeutbyte, omengagemang. Kultur handlaralltid om människor ochderas liv. Det handlar omatt uppleva, om att värnaoch om att skapa.Det är bland människornasom kulturen måste få levaom den skall bli denviktiga komponent imänniskors livskvalitetsom den bevisat sig varagenom sekler. Det ärenskilda människorsengagemang och kreativitetsom är avgörande förkulturen.Det finns goda exempelrunt omkring oss på hurlevande kultur förmårexistera utan garantierfrån samhället: körsång ikyrkor och i profanasammanhang, bildkonst,hembygdsföreningar medmera. Men kulturen behöverockså självklart detallmännas stöd. Bibliotek,opera, teater, dans ochmusikskola är exempel påkulturverksamheter därsamhället kan behöva gestöd.Kulturens betydelsekräver att vi bevakar attkulturen får gynnsammabetingelser och att detallmänna ser till attdetta sker om intekulturen görs tillgängligpå annat sätt. Teater m.m.skall kunna upplevas bådei och i Sveg.Kulturen betonar andravärden än vad vi vanligenbetraktar som materiellaoch verkar för ett humantsamhälle.Ett rikt kulturliv harockså en vitaliserandeeffekt på samhället somhelhet, i synnerhet påvetenskap och forskningoch därmed på näringslivoch ekonomi.Kulturpolitiken bör utgåfrån att kulturen harblivit alltmer gränslös.Gästspel av teatergrupperfrån andra världsdelar,konstutställningar medkonstnärer från helavärlden och författarefrån andra språkområden ärtillgängliga för alltfler.Vi föreslår bl.a. motdenna bakgrund en strategiför en mer dynamiskkulturpolitik. Det är enstrategi som tar hänsyntill att kulturlandskapet- i och världen -förändras i en alltsnabbare takt. Statenmåste renodla sittkulturansvar. Staten skallgöra mindre, men det somden skall göra skall görasmycket bättre än vadfallet är och medinriktningen på sådant somingen annan kan göra.Funktionshindradessjälvklara rätt tilltillgång på ett rikt ochvarierat kulturliv börockså betonas.Vår utgångspunkt är attstaten skall koncentrerasina kulturpolitiskainsatser till i principtre områden:- Befrämja barn- ochungdomskultur.-- vårtgemensammakulturarv.-- Ge landetskulturskapareordentligaförutsättningar försittkonstnärsarbete.-Riksdagen bör med bifalltill motion 2002/03:Kr236(m) yrkande 1 tillkännageför regeringen som sinmening att utgångspunktenför kulturpolitiken börvara det som anförs imotionen och som vi härlämnat en kortsammanfattning av.5. Skolans roll ikulturlivet(punkt 5)av , LenaAdelsohn ochAnna (alla m).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 5borde ha följande lydelse:5. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 5. Därmedbifaller motion2001/02:Kr12 yrkande 1.StällningstagandeVi instämmer i vad somanförs i motion2001/02:Kr12 (m) om attriksdagen bör göraregeringen uppmärksam påskolans betydelse för attpå ett tidigt stadiumväcka ett intresse förkultur ochkulturupplevelser hos barnoch unga. Inte minst föratt uppnå målet omjämlikhet inom kulturlivetär det väsentligt att entyngdpunkt påkultursatsningar riktarsig till barn och ungdomari såväl somgymnasieskolan.I sammanhanget vill viockså påpeka detallvarliga i att detkommer alltflerlarmrapporter om svenskaskolelevers allt störrebrister i läs- ochskrivkunskap. En försämradläsförmåga innebär attlitteraturen blir enalltmer begränsadkulturyttring föralltfler.Vad vi här framför börriksdagen med bifall tillmotion 2001/02:Kr12 (m)yrkande 1 som sin meningtillkännage förregeringen.6. Ungdomarsdelaktighet i kultur(punkt 6)av ().Förslag tillriksdagsbeslutJag anser att utskottetsförslag under punkt 6borde ha följande lydelse:6. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 6. Därmedbifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Kr17yrkandena 3-5 samt2002/03:Kr336 yrkandena3-5.StällningstagandeDagens ungdomskultur serhelt annorlunda ut ängårdagens. Varjegeneration måste gesutrymme till att skapa sinvision, sitt innehåll ochsina former för kulturen.Den traditionellakulturpolitiken är meraanpassad efter de äldregenerationernas ideologi,livsvärden ochpreferenser. Det är inteendast en fråga omekonomiska resurser utanäven om attityder från devuxnas sida.Mot denna bakgrund börriksdagen tillkännage förregeringen attUngdomsstyrelsen bör få iuppdrag att påverkakommunerna att utarbetakonkreta planer för enhögre prioritering avungdomars kultur.Verksamheter som riktastill ungdomar skall imycket högre gradförvaltas och utformas avde berörda. Om inteungdomarna är med ärrisken stor att det endastär en viss typ av kulturoch idrott som premieras.Medel skall fördelas tillungdomskulturer ochfritidsverksamheter på ettsätt som tar hänsyn tillatt ungdomar inte är enhomogen massa. Det är avstörsta vikt att kommunerundanröjer de eventuellahinder som finns för ungasom vill skapa egnamötesplatser på sina egnavillkor.Vidare bör Kulturrådetfå regeringens uppdrag attstimulerakulturinstitutionerna attvidga möjligheterna förungdomar att både ta delav och delta iverksamheten.Slutligen bör regeringenöverlägga medstudieförbunden ochfolkhögskolorna om ettstörre utrymme förungdomars kulturaktivitetinom folkbildningen.Riksdagen bör med bifalltill motionerna2001/02:Kr17 (c) yrkandena3-5 samt 2002/03:Kr336 (c)yrkandena 3-5 som sinmening tillkännage förregeringen vad jag härframfört.7. Funktionshindradekonstnärers behov(punkt 7)av ochRossana Dinamarca (bådav).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 7borde ha följande lydelse:7. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 7. Därmedbifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Kr15yrkande 2, 2002/03:Kr296yrkande 6 och2002/03:So513 yrkande 11.StällningstagandeDet finns en grupputomordentligt begåvadeoch talangfulla konstnärersom osynliggörs av deallmänt rådandekonventionerna. Dethandlar om konstnärer medolika handikapp, men därhandikappet enbart utgörett funktionshinder ochinte är relaterat tillkonstnärens begåvningeller förmåga tillkonstnärligt skapande.Dessa konstnärer ges sämreförutsättningar att fåvisa sin konst på museeroch gallerier, att fåanställning på en teatereller i en filmproduktionm.m. Enligt vår meninghandlar det inte enbart omatt funktionshindradekonstnärer diskriminerasoch inte ges sammamöjligheter tillprofessionell verksamhetutan också att konstensmångfald och utvecklingbegränsas. En analysbehöver göras av vilkabehov dessa konstnärer harför att kunna verkaprofessionellt och vilkahinder som finns för dettasamt vilka konkreta kravsom bör ställas påsamhället och i synnerhetden offentligtfinansierade kulturen.Staten bör leva upp tillde bestämmelser somförbjuder diskrimineringav funktionshindrade. Meddenna bakgrund och vad somanförs i Vänsterpartietsmotioner föreslår vi atten handlingsplan för stödtill konstnärer med funk-tionshinder utarbetas.Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall tillmotionerna 2001/02:Kr15 (v) yrkande 2,2002/03:Kr296 (v) yrkande6 och 2002/03:So513 (v)yrkande 11 som sin meningtillkännage förregeringen.8. (punkt 8)av ().Förslag tillriksdagsbeslutJag anser att utskottetsförslag under punkt 8borde ha följande lydelse:8. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 8. Därmedbifaller motion2002/03:Kr371 yrkande 2.StällningstagandeEn viktig uppgift inomkulturpolitiken är attverka med förståelse förde kulturellaverksamheternas natur. Somanförs i motion2002/03:Kr371 (kd) börnyckelord i detta arbetevara lyhördhet,långsiktighet ochhelhetssyn.Engångssatsningar kan ivissa fall varavälbehövliga injektioner,men erfarenheter måste tastill vara och användas idet långsiktiga arbetet.Tillfälliga prioriteringarfår inte styra.De offentliga medlenskall stå förlångsiktigheten i denkulturella verksamheten.För att på bästa sättutnyttja de offentligamedlen krävs ävensamordning mellankulturella institutioneroch grupper. Sombudgetprocessen nu ser utorsakar den problem förvissa institutioner varsverksamhetsår delas av tvåbudgetperioder, vilketinnebär stora svårighetervid planeringen. Störrehänsyn tillinstitutionernas villkorbör tas vidbidragsgivningen.Jag föreslår attriksdagen med bifall tillmotion 2002/03:Kr371 (kd)yrkande 2 som sin meningtillkännager förregeringen vad jag häranfört.9. Principer föranslagsuppräkning(punkt 9)av (), () och CeciliaWikström (fp).Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att utskottetsförslag under punkt 9borde ha följande lydelse:9. tillkännagerför regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 9. Därmedbifaller motion2002/03:Kr370 yrkande 1och avslår motion2002/03:Kr373 yrkande 4.StällningstagandeÅr harKulturrådet, teatrar,orkestrar, fria grupperoch andra kritiserat denbristandeanslagsuppräkningen inomkultursektorn. Somframhålls i motion2002/03:Kr370 (kd) tvingasorkestrar, teatergrupperoch andra minska antaletanställda för att klaraekonomin. Dessutom harKulturrådet konstateratatt färre grupper kan fåekonomiskt stöd om inte enuppräkning görs.Kulturrådet har beräknatatt de regionala teater-,dans- ochmusikinstitutionernasanslag har urholkats med70 desenaste fem åren. För denationellakulturinstitutionerna ärmotsvarande summa 50miljoner kronor. Förinstitutioner med mångagästarbetare från andraländer har den svagakronan förvärratsituationen eftersom deraslöner normalt betalas idollar.