bet · GT01FiU23 · 2006-04-25 00:00:00 — Utskottet gör sin återkommande utvärdering av penningpolitiken , som omfattar . Utskottet konstaterar att inflationen legat under inflationsmålet på . Inflationen mätt enligt både konsumentprisindex och den underliggande inflationen har dessutom legat under målets toleransintervall, dvs. En genomgång av prognoser visar att överskattat inflationstrycket i den svenska ekonomin samt underskattat tillväxttakten. Utskottet konstaterar att liknande felbedömningar gjorts av så gott som samtliga institut som publicerat bedömningar av den svenska ekonomins utveckling. I utskottets granskning av verksamhet tillstyrker utskottet att riksbanksfullmäktige och direktionen beviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning av 2005. Utskottet föreslår också att fastställer balans- och resultaträkning samt godkänner fullmäktiges förslag till disposition av resultat. Förslaget innebär att levererar in till statsverket. Utskottet avstyrker åtta motioner om bl.a. principerna för vinstdisposition, direktionens protokoll, de offentliga utfrågningarna med , ställning och inflationsmål, kontanthanteringen, införande av 20-kronorsmynt, svenskt undantag från EMU:s tredje steg samt global skatt på valutamarknaderna. I betänkandet finns 6 reservationer. beslutade att genomföra en fördjupad utvärdering av penningpolitik 1995-2005. Anledningen var bl.a. att inflationsmålet varit i kraft . utsågs professor vid i och professor vid i till utvärderare. Utvärderingen ska vara klar . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken 2003-2005 godkänner vad utskottet anfört. styrelses redogörelse angående revisionsberättelsen över årsredovisning lägger redogörelse /06:RRS11 till handlingarna. Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . Därmed bifaller utskottets förslag. beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. fastställer resultaträkning och balansräkning för som de finns återgivna i bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2005/06:RB1. beslutar att resultat 2005, som före bokslutsdispositioner uppgår till , ska fördelas så att till statsverket inlevereras enligt vinstdispositionsprincipen , från förs samt från förs . Därmed bifaller framställning 2005/06:RB2. Lagreglering av principerna för vinstdisposition 2005/06:Fi272 av m.fl. (fp) yrkande 4. Lagreglering av offentliggörande av direktionens protokoll 2005/06:Fi272 av m.fl. (fp) yrkande 3. Reservation 1 (m, fp, mp) Lagreglering av de offentliga utfrågningarna om 2005/06:Fi272 av m.fl. (fp) yrkande 2. Reservation 2 (m, fp, mp) 2005/06:U339 av m.fl. (v) yrkande 10. Reservation 3 (v) 2005/06:Fi267 av (). 2005/06:Fi272 av m.fl. (fp) yrkande 1. Kontanthanteringen och riskerna för rån 2005/06:Fi207 av () och 2005/06:Fi244 av och (båda c). 2005/06:Fi204 av (). Undantag för från EMU:s tredje steg 2005/06:Fi263 av m.fl. (mp) och 2005/06:U339 av m.fl. (v) yrkande 9. Reservation 4 (v, mp) Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt 2005/06:Fi227 av m.fl. (v) yrkandena 1-5. Reservation 5 (v) Reservation 6 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). har på eget initiativ granskat och utvärderat förda penningpolitik under de tre närmast föregående åren. Initiativet motiverades av att 1999 fick en mer oberoende ställning gentemot riksdag och regering. Författningsenligt är det finansutskottets uppgift att pröva om fullmäktige och direktionen kan beviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning under det gångna verksamhetsåret. Utskottet ska i det sammanhanget också ta ställning till bokslut och då bedöma om balansräkningen och resultaträkningen kan fastställas och hur stort belopp som ska levereras in till statskassan. Som underlag för prövningen har utskottet tillgång till bl.a. årsredovisning, fullmäktiges förslag till vinstdisposition och styrelses redogörelse för revisionsberättelsen över årsredovisning samt fullmäktiges och direktionens allmänna och särskilda protokoll. Utskottet anordnade en offentlig utfrågning med den nya riksbankschefen med anledning av att lämnade årets första penningpolitiska redogörelse till finansutskottet. ska enligt riksbankslagen lämna en redogörelse minst . Protokoll från utfrågningen finns i bilaga 3. Utvärdering av penningpolitiken 2003-2005 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört om penningpolitiken 2003-2005. Utskottet konstaterar bl.a. att inflationen legat under inflationsmålet på . Inflationen mätt enligt både KPI och UND1X har dessutom legat under inflationsmålets toleransintervall, dvs. En genomgången av prognoser visar att av olika skäl överskattat inflationstrycket i den svenska ekonomin samt underskattat tillväxttakten. Utskottet konstaterar dock att liknande felbedömningar gjorts av så gott som samtliga institut som publicerat bedömningar av den svenska ekonomins utveckling. har ett lagfäst oberoende gentemot och regeringen. Beslut om ränteförändringar tas av en direktion bestående av sex medlemmar som enligt riksbankslagen (SFS 1988:1385) inte får söka eller ta emot instruktioner i penningpolitiska frågor. Enligt regeringsformen får inte heller någon myndighet bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitiken. mål är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. ska också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. är en myndighet under , och utskottet granskar den förda penningpolitiken. Den nu aktuella utvärderingen gäller . har granskningar utförts för perioderna 1996-1998, 1997-1999, 1998-2000, 1999-2001, 2000-2002, 2001-2003 samt 2002-2004 (bet. 1998/99:FiU23, bet. 1999/2000:FiU23, bet. 2000/01:FiU23, bet. 2001/02:FiU23, bet. 2002/03:FiU23, bet. 2003/04:FiU23 samt bet. 2004/05:FiU23). Utvärdering av penningpolitiken 1995-2005 Utskottet beslutade att genomföra en mer omfattande utvärdering av den svenska penningpolitiken 1995-2005. Anledningen var bl.a. att inflationsmålet varit i kraft . utsågs professor vid i och professor vid i till utvärderare. Utvärderingen ska vara klar . Enligt direktiven till utvärderingen, som utskottet fastställde , ska utvärderarna belysa följande punkter: Utvärderaren ska analysera om det finns målkonflikter mellan riksbankslagens mål om prisstabilitet och uppdraget att främja stabilitet i det finansiella systemet. Utformningen av inflationsmålet. Utvärderaren ska analysera om inflationsmålet är rätt utformat för att säkerställa prisstabilitet. Utvärderaren ska även analysera om inflationsmålet är väl utformat för att därutöver stödja målen för den allmänna ekonomiska utvecklingen i syfte att nå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Utvärderaren ska belysa konsekvenserna av den nuvarande ordningen där själv utformar det operationella målet för penningpolitiken. Utvärderaren ska granska målets nivå, toleransintervall, målvariabel och de förtydliganden som utvecklats. Uppfyllande av inflationsmålet och utformningen av penningpolitiken. Utvärderaren ska analysera i vilken grad den förda penningpolitiken bidragit till att inflationsmålet uppnåtts . Analysen genomförs på årlig basis. Utvärderaren ska belysa om den förda penningpolitiken också givit stöd för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Utvärderaren ska belysa om följt sin handlingsregel samt om agerat symmetriskt. Underlaget och formerna för penningpolitiska beslut. Utvärderaren ska analysera prognos- och analysmetoder samt kvaliteten på det ekonomiska/statistiska underlaget. Utvärderaren ska också belysa och analysera interna berednings- och beslutsprocess. Utvärderaren ska analysera kommunikation med omvärlden om inflationsmålet, den aktuella ekonomiska utvecklingen, vidtagna ränteförändringar samt orsakerna till eventuella avvikelser från inflationsmålet. Utvärderaren ska undersöka om redovisning av beslut och beslutsunderlag (i inflationsrapporter, pressmeddelanden, protokoll, tal, arbetsrapporter etc.) är sådan att penningpolitiken går att förutsäga och utvärdera. Utvärderaren ska analysera om de penningpolitiska instrument som har till sitt förfogande är tillräckliga för att ska uppnå sitt mål. Jämförelse med andra länder med inflationsmål. Utformningen och resultaten av penningpolitiken i ska jämföras med några andra länder med inflationsmål. På grund av utvärderingen av penningpolitiken 1995-2005 blir den nu aktuella utvärderingen för inte lika omfattande som de årliga utvärderingar som utskottet tidigare gjort. , kort efter det att den fasta växelkursen övergavs och kronan började flyta på den internationella valutamarknaden, beslutade dåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skulle bedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades enligt följande: Inflationen skulle begränsas till med ett toleransintervall på ± . Målvariabeln skulle vara konsumentprisindex (KPI). Målet skulle vara symmetriskt, i den meningen att skulle ta lika allvarligt på en alltför låg som en alltför hög inflation. Inflationsmålet skulle formellt börja tillämpas fr.o.m. . Den nya direktionen fastställde målet när den tillträdde . angav direktionen i ett tillägg till målet två anledningar till att avvika från målet vid penningpolitiska beslut. Anledningarna är följande: Om KPI påverkas av tillfälliga faktorer som inte bedöms få varaktig inverkan på inflationen och inflationsförväntningarna, t.ex. förändringar i hushållens räntekostnader eller förändringar av indirekta skatter och subventioner. Om inflationen kommit att avvika så mycket från målet att en snabb återgång via stora ränteförändringar skulle få betydande oönskade konsekvenser för produktion och sysselsättning i samhället. Vid en sådan situation ska uppfyllandet av målet i stället ske gradvis. Olika mått på inflationen Konsumentprisindex (KPI) Genomsnittliga prisutvecklingen för hushållens konsumtion mätt enligt SCB. Underliggande inflation (UND1X) KPI exklusive ändrade räntekostnader för egnahem samt direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. UND1X exklusive importerade varor och tjänster. EU-harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP) KPI exklusive räntekostnader, bostadsrättsavgifter, viss hälso- och sjukvård, fastighetsskatt, avskrivningar, reparationer och försäkringar, egnahem, lotteri, tips, tomträttsavgäld. I HIKP ingår dock avgifter för barn- och äldreomsorg, vilket inte ingår i KPI. Direktionen har löpande utnyttjat tillägget och angett att den bortser från tillfälliga faktorer i utformningen av penningpolitiken. I praktiken betyder det att penningpolitiken 1999-2005 med några undantag baserats på en bedömning av inflationen mätt med det underliggande inflationsmåttet, UND1X, i stället för en bedömning av KPI. Som framgår av tabell 1 definieras UND1X som KPI exklusive ändrade räntekostnader samt direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Nytt ränteantagande i prognoser Fram t.o.m. andra inflationsrapporten byggde inflationsprognoser på antagandet att styrräntan, dvs. den s.k. reporäntan, skulle vara oförändrad under hela prognosperioden. räntebeslut styrdes då också normalt efter den s.k. enkla handlingsregeln, dvs. att om prognoserna över inflationen översteg (eller understeg) inflationsmålet på skulle reporäntan normalt höjas (sänkas). Från och med tredje inflationsrapporten bygger prognoser i stället på antagandet att reporäntan utvecklas i linje med de finansiella marknadernas förväntningar om räntans utveckling. I anslutning till denna förändring övergav också den enkla handlingsregeln, som i stort sett byggde på antagandet om en reporänta. Att nu antar att reporäntan utvecklas enligt marknadens förväntningar ska, enligt , inte tolkas som att det är den ränteutveckling som föredrar. Besluten ska enligt bygga på en bedömning av hur den antagna ränteutvecklingen påverkar såväl inflationsförloppet som den reala ekonomin. I ett tal om inflationsmålet och penningpolitiken sade riksbankschefen följande om hur nya prognosmetoder bör tolkas: Ränte- och inflationsprognoserna kan tolkas på samma sätt som tidigare i den bemärkelsen att om prognosen för inflationen ligger över målet innebär det normalt att reporäntan kommer att behöva höjas i snabbare takt än marknadens förväntningar. Det omvända gäller förstås om inflationsprognosen ligger under målet. Exakt i vilken takt räntan bör ändras påverkas dock av hela förloppet för inflationen och den realekonomiska utvecklingen. Inflationsmålet har varit verksamt . Formellt började det gälla , och som framgår av tabell 2 har priserna mätt enligt KPI stigit med i genomsnitt . Det kan jämföras med en inflationstakt på . Inflationen enligt olika inflationsmått1, 2 -0,3 1 Inflationen enligt den nya metod att beräkna KPI och inflationstakten som SCB införde . 2 Definitioner av inflationsmått se tabell 1. Detta innebär att inflationen legat under målet på men precis inom toleransintervallet. Av tabellen framgår också att KPI-inflationen under sju av de gångna elva åren legat under toleransintervallet, dvs. Inte har inflationen legat över toleransintervallet, dvs. Inflationen mätt enligt UND1X har stigit med i genomsnitt , dvs. nära en halv procentenhet under inflationsmålet. har UND1X-inflationen legat under toleransintervallet. Två av dessa år inträffande under den nu aktuella . Inflationen i och EU mätt enligt HIKP 1995-20051 EU (15) EU (25) -0,1 -0,3 -0,7 -0,7 -0,9 -0,3 -0,3 -0,1 -0,2 1 Inflationen enligt den nya metod att beräkna KPI och inflationstakten som SCB införde . Mätt enligt HIKP (för definition se tabell 1) har de svenska priserna stigit med i genomsnitt 1995. Som framgår av tabell 3 är det nästan en halv procentenhet lägre jämfört med inflationen i EU (15) och länderna i EMU-området. Under åtta av har den svenska inflationen legat under inflationen i EU. HIKP har utvecklats av för att bl.a. underlätta jämförelser mellan länderna. HIKP används som målvariabel i penningpolitiken av den , . Inflationen steg snabbt och början av 2003 på grund av höjda el- och oljepriser i spåret av konflikten i samt låga nivåer i kraftbolagens vattenmagasin. Trots en stigande konjunktur föll dock inflationstakten tillbaka , och nedgången accelererade till följd av bl.a. fallande elpriser, ökad produktivitet i näringslivet, ett svagt inhemskt kostnadstryck samt låga internationella prisökningar. Som framgår av diagram 1 låg inflationen kvar på en mycket låg nivå under större delen av 2004 och 2005, med en viss tendens till uppgång på grund av bl.a. en svagare krona. Precis som berodde den låga inflationen på hög produktivitetstillväxt, relativt lågt resursutnyttjande, ökad konkurrens i detalj- och producentledet samt ett lågt internationellt pristryck trots stigande oljepriser. Den importerade inflationen på konsumtionsvaror (exklusive olja) föll med - det med sjunkande importpriser. Att KPI-inflationen gått ned mer än UND1X-inflationen beror på räntesänkningarna till mitten av 2005. Inflationen mätt enligt KPI och UND1X 2003-2005 steg de svenska priserna mätt med KPI med i genomsnitt , vilket är under både inflationsmålet och målets toleransintervall. Det kan jämföras med den senaste då KPI-inflationen i genomsnitt uppgick till - även det under inflationsmålet men inom toleransintervallet. Mätt enligt UND1X uppgick inflationen till i genomsnitt , dvs. under inflationsmålet men inom toleransintervallet. Samma sak gäller det europeiskt harmoniserade inflationsmåttet, HIKP, som ökade med i genomsnitt . Inflationen 2003-2005 enligt olika inflationsmått1, 2 1 Inflationen enligt den nya metod att beräkna KPI och inflationstakten som SCB införde . 2 Definition av inflationsmått se tabell 1. Som framgår av tabell 5 inledde en serie räntesänkningar. Sänkningarna motiverades bl.a. med att återhämtningen i världsekonomin försvagats och att en starkare svensk krona verkade dämpande på såväl det inhemska som det internationellt genererade pristrycket i den svenska ekonomin. till mitten av 2003 sänktes räntan med sammanlagt till en nivå på . -0,25 -0,25 -0,25 -0,50 -0,25 -0,25 -0,50 -0,50 förbättrades både den internationella och svenska konjunkturen. Inflationstakten fortsatte dock att sjunka efter en topp . sjönk inflationstakten ytterligare och sänkte reporäntan på nytt till en nivå på . Sänkningarna motiverades bl.a. med att inflationen kommer att fortsätta att vara låg på grund av ett svagt inhemskt kostnadstryck, sänkta inflationsförväntningar och en låg internationell inflation. Det mycket snabba nedgången i inflationstakt berodde enligt på en kraftigt stigande produktivitetstillväxt, en svag arbetsmarknad och låga importpriser. Konjunkturen tog ytterligare fart uppåt under loppet av 2004. Prognoserna över såväl den svenska som den internationella tillväxten skrevs successivt upp . Inflationstakten fortsatte att vara låg men förväntade sig att den goda konjunkturen gradvis skulle öka pristrycket i ekonomin. kom dock signaler om en svagare konjunktur, och osäkerheten om konjunkturutvecklingen tilltog . redovisade en oväntat svag BNP-tillväxt i den svenska ekonomin (siffran justerades sedan upp relativt kraftigt ). Inflationen låg kvar på den mycket låga nivå som etablerades , och sänkte reporäntan ytterligare till en nivå på . låg reporäntan på , efter de två höjningar om vardera som genomförde . Trots höjningarna var den svenska styrräntenivån en av de lägsta i världen. I låg motsvarande styrränta på , i på medan den i euroområdet låg på . Värdet på den svenska kronan började sjunka vid mitten av 2000 och nådde sin lägsta nivå i samband med den osäkerhet som präglade valutamarknaderna efter terrorattackerna i . Därefter steg värdet på kronan successivt till en nivå på drygt 122, mätt enligt TCW-index (ju högre indexvärde, desto svagare krona). försvagades dock kronan successivt, och nedgången accelererade efter sänkning av reporäntan . Den lägsta nivån nåddes då TCW-index låg på omkring 134,5. Mätt som årsgenomsnitt låg kronans värde på ett indexvärde 2003, 2004 och 2005. Detta innebär att kronans värde sjunkit med en halv procentenhet. Kronans värde enligt TCW-index 2003-2005 Som framgår av diagram 3 förklaras kronans förstärkning bl.a. av att USA-dollarn sjönk relativt kraftigt i värde. till slutet av 2004 gick dollarn ned med mot kronan. Kronans försvagning förklaras omvänt av att dollarn återigen började stiga i värde. till slutet av 2005 steg dollarn med mot kronan. Diagrammet visar också att kronan låg relativt stabil mot euron. stärktes dock euron mot kronan med . låg kronans värde, mätt enligt TCW-index, på ett indexvärde på omkring 129-130. Kursen mot dollarn noterades till per dollar, medan kursen mot euron noterades till per euro. Kronans kurs mot euro och US-dollar 2003-2005 Utskottet har i betänkandena /04:FiU23 och 2004/05:FiU23 redovisat prognoser för inflationen och den ekonomiska utvecklingen . Här görs en översiktlig presentation av prognoser . I diagrammen nedan jämförs och (KI:s) prognoser. Jämförelserna är endast en fingervisning om skillnader och samstämmigheter i prognoserna, bl.a. eftersom prognoserna inte gjorts vid exakt samma tillfälle. Dessutom gör KI i sina bedömningar en prognos av ränteutvecklingen. Som tidigare redovisats antog däremot en oförändrad ränta i sina prognoser fram t.o.m. den andra inflationsrapporten . Från och med den tredje inflationsrapporten, daterad , bygger dock prognoser på antagandet att reporäntan kommer att utvecklas i linje med marknadens förväntningar, de s.k. implicita terminsräntorna. Framöver kommer detta att underlätta jämförelser mellan prognoser och andra prognosinstituts prognoser. Första gången redovisade mer utförliga prognoser över utvecklingen var i inflationsrapporterna . Som framgår av diagram 4 räknade med att inflationen mätt enligt KPI skulle stiga med i genomsnitt . Det är betydligt högre än det verkliga utfallet på . Av diagrammet framgår att även KI förväntade sig att KPI-inflationen skulle stiga med . Bakgrunden till både och inflationsprognoser var bl.a. att konjunkturen var på väg att ta fart både i och internationellt. Den stigande ekonomiska aktiviteten förväntades ge ett ökat inflationstryck i ekonomin . I takt med att inflationen avtog markant under inledningen av 2004 och låg kvar på en mycket låg nivå skrev löpande ned sina prognoser över KPI-inflationen 2005, till en nivå på i genomsnitt . KI:s prognoser följde ungefär samma utveckling som med det undantaget att KI låg några tiondelar högre än (detta till skillnad från inflationsprognoserna då KI var betydligt snabbare än att justera ned en tidigare överskattning). I början 2005 justerade både och KI kraftigt ned sina KPI-prognoser, i fall från i inflationsrapporten till i marsrapporten . angav i marsrapporten att prognosen skrivits ned till följd av bl.a. låga importpriser, den växande prispressen inom livsmedelsbranschen och lägre hyreshöjningar än tidigare förväntat. Under återstoden av 2005 justerades prognoserna upp något mot det verkliga utfallet på . Som framgår av diagram 5 följer prognoserna över UND1X-inflationen 2005 ungefär samma mönster som prognoserna över KPI-inflationen. överskattade både och KI UND1X-inflationens utveckling . sänkte sin UND1X-prognos med , från i inflationsrapporten till i inflationsrapporten . Det är mer än en halv procentenhet lägre än det verkliga utfallet på . Under återstoden av 2005 skrev upp prognosen till en nivå nära utfallet. I motsats till inflationsprognoserna underskattade både och KI till en början tillväxttakten . Bedömningarna som gjordes låg dock relativt nära det preliminära utfallet på en BNP-tillväxt på . I takt med att såväl den svenska som internationella konjunkturen förbättrades och justerades tillväxtprognoserna successivt uppåt. I t.ex. räknade med att BNP skulle öka 2005. Som redovisats tidigare kom allt tätare signaler om en dämpning i konjunkturen, och justerade i inflationsrapporten ned tillväxttakten med , till en förväntad tillväxt på . En av anledningarna till att tillväxtprognosen justerades ned så pass kraftigt var det mycket låga utfall som SCB redovisade , men som senare reviderades upp relativt mycket. stod det dock klart att dämpningen varit tillfällig och prognoserna skrevs upp mot det verkliga utfallet. Utskottet har granskat inflationen och penningpolitiken . Utskottet börjar med att konstatera att inflationen mätt enligt såväl KPI, UND1X som HIKP legat under inflationsmålet på . Inflationen mätt enligt KPI har dessutom legat under såväl inflationsmålet som toleransintervallet. Under både 2004 och 2005 låg KPI-inflationen en bra bit under toleransintervallet, nära gränsen till nollinflation. Även den underliggande inflationen UND1X har legat under toleransintervallet. Det är första gången sedan inflationsmålet började gälla som UND1X legat under toleransintervallet. över hela utvärderingsperioden låg dock UND1X-inflationen några tiondelar över toleransintervallets undre gräns. Utskottets granskning visar att i sina prognoser relativt kraftigt överskattat såväl KPI-inflationen som UND1X-inflationen för både 2004 och 2005. Till exempel räknade med en inflationstakt enligt KPI på . Granskningen visar vidare att felbedömningar inte beror på att banken överskattat tillväxten i den svenska ekonomin. Tvärtom underskattade i utgångsläget såväl den svenska som den internationella BNP-tillväxten men även . Missbedömningen av inflationen beror i stället på att bl.a. produktivitetstillväxten blev betydligt starkare än förväntat, vilket hållit nere kostnads- och inflationstrycket i den svenska ekonomin. Dessutom utvecklades den importerade inflationen betydligt svagare än förväntat på grund av bl.a. stigande internationell konkurrens och förskjutningar i den svenska utrikeshandeln mot en högre andel import från s.k. lågkostnadsländer. Utskottet kan med facit i hand konstatera att för att få inflationen närmare målet borde ha kunnat sänka reporäntan snabbare och kraftigare än vad man faktiskt gjorde. Liknande resonemang förs i .