bet · GT01SfU8 · 2006-03-16 00:00:00 — Detta gäller t.ex. enligt artikel 10.3, varav följer att underåriga flyktingbarn utan medföljande vuxen skall ha rätt till återförening med sina föräldrar eller andra legala vårdnadshavare eller varje annan familjemedlem, om flyktingen inte har släktingar i rakt uppstigande led eller om de inte går att spåra. Att flyktingar i direktivet, och enligt regeringens förslag även skyddsbehövande i övrigt, ges vissa förmånligare villkor torde bero på att de i regel inte har möjlighet att vare sig återvända till eller besöka sitt hemland. Enligt utskottets uppfattning är det i regel till barnets bästa att leva tillsammans med sina föräldrar, och återförening mellan barn och föräldrar bör därför underlättas. Av det skälet anser utskottet att det är motiverat att införa en rätt för ensamkommande flyktingbarn och för barn som fått ställning som skyddsbehövande i övrigt att återförenas med sina föräldrar här i . Däremot är det inte på samma sätt motiverat ge ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl eller, när den nya utlänningslagen träder i kraft , på grund av synnerligen ömmande omständigheter en sådan rätt. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag och avstyrker motion Sf21 yrkande 3. Återkallelse av uppehållstillstånd m.m. Utskottets förslag i korthet Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats make eller sambo eller en person som avser att ingå ett äktenskap eller inleda ett samboförhållande skall kunna återkallas om förhållandet upphört som tillståndet gäller. Återkallelse skall också kunna ske av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats makens eller sambons barn. bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motionsyrkanden bl.a. om avslag på regeringens förslag. Vidare bör göra ett tillkännagivande om att regeringen bör se över tillämpningen av bestämmelsen om att fortsatt uppehållstillstånd får ges när ett förhållande upphört främst på grund av våld eller annan kränkning i syfte att klarlägga huruvida skyddet för kvinnor och barn uppnår en godtagbar nivå. Om så inte är fallet bör regeringen återkomma till med förslag till ändring utlänningslag. bör därmed helt eller delvis bifalla några motioner. Jämför reservation 14 (v, mp) och särskilda yttrandena 1 (fp) och 2 (v, mp). Syftet med systemet med uppskjuten invandringsprövning är att under en tvåårig prövotid ta ställning till om förhållandet är seriöst och bestående innan permanent uppehållstillstånd beviljas. För att hushålla med resurserna och få en mer rationell ärendehantering har beslutat ändra praxis så att det första tillståndet i normalfallet gäller i stället för som tidigare med möjlighet till förlängning av tillståndet . På så sätt försvinner enligt regeringen ett tillfälle att kontrollera om grunderna för tillståndet består . Denna kontroll skall därför ersättas med en sådan återkallelsegrund som anges i direktivet, dvs. skall ges en möjlighet att återkalla tillståndet om det visar sig att förhållandet upphört tillståndet gäller. Regeringen föreslår att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats enligt bestämmelserna för uppskjuten invandringsprövning får återkallas om förhållandet inte längre består. Om ett uppehållstillstånd för en make eller sambo till anknytningspersonen återkallas, skall även ett uppehållstillstånd för makens eller sambons barn återkallas. Förslagen föranleder ändring i 7 kap. 3 § NUtlL. m.fl. (fp) begär i motion Sf22 yrkande 4 att makar/sambor eller barn som utsätts för våld eller annan kränkning av sin frihet och frid genom motivuttalande skall tillförsäkras en rätt till uppehållstillstånd även om förhållandet upphört . m.fl. (kd) begär i motion A370 yrkande 32 (delvis) ett tillkännagivande om att se över praxis för misshandlade kvinnor som söker uppehållstillstånd. Om våldet inte varit grovt kan kvinnan utvisas. Detta innebär i sin tur att utländska kvinnor i motsats till svenska får utsättas för visst mått av våld. m.fl. (kd) begär i motion Sf373 yrkande 20 ett tillkännagivande om att se över lagstiftning och praxis avseende anknytningsärenden där förhållandet upphör på grund av misshandel eller kränkning inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen. och () begär i motion Sf20 yrkande 1 avslag på förslaget till nytt andra stycke i 7 kap. 3 § NUtlL. Motionärerna påpekar att förslaget kan leda till att kvinnor och barn hamnar i beroendeställning till anknytningspersonen. m.fl. (v) begär i motion Sf251 yrkande 17 förslag om lagändring för att komma till rätta med de fortsatta missförhållandena med avvisningsbeslut av kvinnor som misshandlats eller kränkts under den tvååriga prövotiden. Enligt motionärerna har många kvinnor sett sig tvingade att stanna kvar i förhållandet trots misshandel från mannens sida. m.fl. (mp) begär i motion Sf21 yrkande 4avslag på förslaget att införa en möjlighet att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd eftersom kvinnor och barn riskerar att bli beroende av t.ex. en våldsam man. Den uppskjutna invandringsprövningen med beviljande av tidsbegränsat uppehållstillstånd skall som redovisats ovan tillämpas på makar som inte stadigvarande sammanbott utomlands samt på personer som avser att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande. Avsikten är att ta ställning till om förhållandet är seriöst och bestående innan ett permanent uppehållstillstånd beviljas. Som redan redovisats skall någon seriositetsprövning inte göras när det gäller makar, vare sig de bott ihop utomlands eller inte. Utskottet har ovan tillstyrkt regeringens förslag i den delen. Genom ändrade praxis vad gäller längden för det första uppehållstillståndet försvinner som framhålls i propositionen ett tillfälle att kontrollera om grunderna för tillståndet består . I likhet med regeringen anser utskottet att det finns skäl att ersätta denna kontroll med att ges en möjlighet att återkalla tillståndet om det visar sig att förhållandet upphört tillståndet gäller. I propositionen betonas att vid sin bedömning skall ta hänsyn till bestämmelserna i 5 kap. 16 § sista stycket 2 NUtlL, där det anges att uppehållstillstånd får ges trots att ett förhållande har upphört, om förhållandet upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Denna bestämmelse syftar till att avhjälpa t.ex. att kvinnor som misshandlats under förhållandet blir utvisade i de fall förhållandet upphört . Med hänsyn till att nämnda skyddsbestämmelse kommer att gälla även med den ändring som regeringen nu föreslår finns det enligt utskottets mening inte något skäl att befara att situationen för kvinnor och barn skulle försämras jämfört med . Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget och avstyrker motionerna Sf20 yrkande 1 och Sf21 yrkande 4. Däremot ifrågasätter utskottet om tillämpningen av reglerna alternativt reglerna i sig ger ett rimligt skydd för makar och sambor, företrädesvis kvinnor, och barn. I förarbetena (prop. 1999/2000:43) framhålls (s. 53 f.) att enstaka mindre allvarliga våldshandlingar inte bör medföra att sökanden beviljas fortsatt uppehållstillstånd samt att sammanboendet inte får ha varit helt kortvarigt. Utskottet noterar därvid att i samråd med på regeringens uppdrag i en rapport har redogjort för praxis bl.a. i ärenden där anknytningsförhållandet upphört på grund av våld eller annan allvarlig kränkning och fråga är om förlängning av uppehållstillståndet. Enligt utskottets mening är det svårt att över huvud taget godta att kvinnor och barn utsätts för våld vare sig det handlar om våld i nära relationer eller i andra sammanhang. Även om grundproblemet med våld mot kvinnor och barn inte kan lösas inom ramen för utlänningslagstiftningen anser utskottet att lagstiftningen skall utformas så att den ger ett skydd för kvinnor och barn. Därför anser utskottet att det finns skäl att nu närmare studera tillämpningen av nämnda bestämmelse i syfte att klarlägga huruvida skyddet för kvinnor och barn uppnår en godtagbar nivå. Om det visar sig att så inte är fallet bör regeringen återkomma till med förslag till lagändring. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna A370 yrkande 32 (delvis) och Sf373 yrkande 20 och tillstyrker delvis motionerna Sf22 yrkande 4 och Sf251 yrkande 17. Handläggning av ansökan om familjeåterförening Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden dels om kontroll av anknytningspersonen i brottsregister, folkbokföringsregister och register över tidigare anknytningsförfrågningar, dels om att ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning skall kunna göras på plats i . bör också avslå motionsyrkanden om att handläggningstiden skall vara kortare och att det skall införas en möjlighet till sanktioner om tidsfristen överskrids. Jämför reservationerna 15 (kd), 16 (fp, kd, v, c, mp) och 17 (v, mp). Vad först gäller kontroll i misstanke- och belastningsregister gör regeringen bedömningen att den registerkontroll av anknytningspersoner i ett s.k. snabbanknytningsärende som sker bör utökas till att omfatta också barnpornografibrott enligt 16 kap. 10 a § . Denna ändring och övriga ändringar som regeringen bedömer nödvändiga kommer att tas in i förordningen (1999:1134) om belastningsregister och i förordningen (1999:1135) om misstankeregister. Vidare anger regeringen att skall utöka slagningen i belastnings- och misstankeregistren till att omfatta samtliga anknytningspersoner eftersom detta är ett effektivt sätt att få fram nödvändig information om anknytningspersonen. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd skall enligt 5 kap. 18 § NUtlL ha utverkat ett sådant före inresan till . En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Undantag kan i vissa angivna situationer medges bl.a. för den som fått tidsbegränsat uppehållstillstånd och önskar förlänga tillståndet eller om det annars föreligger synnerliga skäl. Undantag från huvudregeln kan också medges för personer som har stark anknytning till en person som är bosatt i om det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att där ge in sin ansökan. Enligt regeringen uppfyller svensk lagstiftning direktivets krav att en ansökan om familjeåterförening skall lämnas in när sökanden vistas utanför den stat anknytningspersonen vistas i men med möjlighet till vissa undantag i lämpliga fall. Någon författningsändring är därmed inte nödvändig. I propositionen anges att varken utlänningslagen eller utlänningsförordningen innehåller någon bestämmelse om att beslut med anledning av en ansökan om familjeåterförening skall fattas inom . Med hänsyn till det krav som uppställs i direktivet anser regeringen att en bestämmelse måste införas som anger att en sökande skall underrättas om ett sådant beslut från det att ansökan lämnades in. Enligt direktivet får tiden i undantagsfall förlängas om prövningen av ansökan är av komplicerad natur. Regeringens gör bedömningen att tiden skall kunna förlängas om det föreligger särskilda skäl, bl.a. om sökanden inte ger in erforderligt beslutsunderlag eller att det rör sig om en komplicerad utredning där t.ex. frågor som rör allmän ordning eller säkerhet aktualiseras. Regeringen avser att besluta om en ändring i utlänningsförordningen som tillgodoser det krav som ställs upp i direktivet. Med hänvisning till () och Justitiekanslerns (JK) tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åtaganden anser regeringen att det inte är nödvändigt att införa någon författningsreglerad sanktionsmöjlighet för fall då niomånadersfristen inte iakttas. JO:s och JK:s kontrollfunktioner får anses uppfylla direktivets krav i denna del. Om det skulle visa sig att den verksamhet som JO och JK bedriver inte är tillräcklig för att skall anses uppfylla sina åtaganden enligt direktivet får naturligtvis nya överväganden göras. m.fl. (kd) begär i motion Sf373 yrkande 21 förslag om att referenspersonen bl.a. skall kontrolleras i brottsregistret. Även information om besöksförbud bör hämtas in liksom information från folkbokföringsregistret och register över tidigare anknytningsförfrågningar. I samma motion yrkande 22 begärs förslag om att undantag från huvudprincipen om att uppehållstillstånd skall beviljas före inresa får göras när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet väntar barn eller om sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. m.fl. (kd) begär i motion A370 yrkande 32 (delvis) ett tillkännagivande om att bör ha skyldighet att kontrollera hur många kvinnor anknytningspersonen tidigare fört in i och kontrollera i polisregister om mannen tidigare misshandlat någon. och () begär i motion Sf20 yrkande 2etttillkännagivandeom att en författningsreglerad sanktionsmöjlighet bör införas för fall då niomånadersfristen överskridits. m.fl. (v) begär i motion Sf247 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör förelägga en proposition om genomförande av familjeåterföreningsdirektivets minimiregler i svensk rätt. Motionärerna framhåller att väntetiden på ett beslut om familjeåterförening är 18 månader och att direktivet föreskriver 9 månader efter ansökan. m.fl. (v) begär i motion Sf251 yrkande 16 förslag till lagändring för att undantag skall kunna göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i , kvinnan i förhållandet väntar barn eller sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. m.fl. (c) begär i motion Sf334 yrkande 18 ett tillkännagivande om möjligheterna även för människor som inte är EU/EES-medborgare att ansöka om anhöriginvandring på plats i . Vid t.ex. graviditet eller om personen har barn i måste undantag kunna göras liksom om personer riskerar sina liv när de återvänder till hemlandet för att därifrån söka uppehållstillstånd i . m.fl. (mp) begär i motion Sf21 yrkande 5 ett tillkännagivande om att handläggningstiden skall vara högst och inte som direktivet anger. I samma motion yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om nytt förslag angående hur hanteringen av överskridandet av handläggningstiden skall kontrolleras. Rätt till uppgifter ur belastningsregister regleras i lagen (1998:620) respektive förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Rätt till uppgifter ur misstankeregister regleras i lagen (1998:621) respektive förordningen (1999:1135) om misstankeregister. har tillgång till uppgifter ur dessa register. För att få tillgång till uppgifter ur belastningsregistret fordras att verket i varje särskilt fall noga prövar behovet av information och att en begäran om att få ta del av uppgifterna endast får göras om skälet till det uppväger den olägenhet det medför för den berörda personen. För att få ut uppgifter ur misstankeregistret krävs att det föreligger särskilda skäl. Utskottet vill erinra om att regeringen i proposition Uppehållstillstånd på grund av anknytning (prop. 1999/2000:43) bl.a. föreslog att utdrag ur polisens register skall kunna hämtas in rörande referenspersonen om det finns särskilda skäl. I propositionen anges (s. 45) att detta otvivelaktigt innebär ett intrång i den personliga integriteten för en person som själv inte är sökande i ärendet. Det är å andra sidan mycket angeläget att inom ramen för tillståndsprövningen kunna beakta att det finns en påtaglig risk för att sökanden kommer att fara illa i ett anknytningsförhållande. Däremot borde det inte komma i fråga attregelmässigt hämta in utdrag ur polisens register rörande alla referenspersoner i anknytningsärenden. Ett särskilt skäl att hämta in utdrag ur polisens register kunde enligt propositionen vara att det vid utredningen i ärendet kommit fram att referenspersonen är kriminellt belastad. Det kan exempelvis komma fram genom uppgifter från någon av parterna. Såvitt gäller uppgifter ur folkbokföringsregistret angav regeringen i samma proposition (s. 46) att om det finns anledning till det bör kontroll göras av referenspersonens uppgifter mot uppgifterna i det lokala folkbokföringsregistret. En sådan anledning kan vara att det vid utredningen kommer fram att den i bosatta personen inlett förhållanden, som kommit att vara endast , med personer bosatta i andra länder. Även om folkbokföringsregister inte innehåller tidigare samboförhållanden utan endast äktenskap hade enligt propositionen undersökningar visat att de flesta kvinnor som fått sitt första uppehållstillstånd på grund av anknytning till en i bosatt man senare ingått äktenskap och att de flesta förhållandena därför finns registrerade. Utskottet anser det viktigt att har tillgång till uppgifter i såväl belastningsregister som misstankeregister eftersom det skulle vara orimligt om det inte t.ex. var möjligt att beakta att anknytningspersonen är misstänkt för ett grovt våldsbrott. Utskottet ser därför positivt på att nu skall ges möjlighet utöka sin registerkontroll till att avse samtliga anknytningspersoner i ett s.k. snabbanknytningsärende, dvs. i ärenden om uppehållstillstånd som rör personer som avser att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande, och att kontrollmöjligheten även skall omfatta barnpornografibrott. är registerkontrollen begränsad till att avse brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid samt sexualbrott liksom om någon har meddelats besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. Mot bakgrund av att skall ges utökade möjligheter till registerkontroll samt att verket redan nu kan kontrollera anknytningspersonen i t.ex. folkbokföringsregister anser utskottet att motionerna Sf373 yrkande 21 och A370 yrkande 32 (delvis) får anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottet avstyrker motionsyrkandena i fråga. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om att göra avsteg från kravet på att uppehållstillstånd skall sökas från hemlandet, senast i betänkande 2004/05:SfU17. Utskottet hänvisade då till sitt betänkande 1999/2000:SfU9, vari utskottet anförde (s. 25)att det bör finnas ett principiellt krav på att uppehållstillstånd skall ha beviljats före inresan och att detta även bör gälla för den som har stark anknytning hit. Det förhållandet att utlänningen har eller väntar barn med någon person bosatt i kunde enligt utskottet inte undantagslöst innebära att huvudregeln skall frångås men borde liksom tidigare i de flesta fall innebära att uppehållstillstånd beviljas, och då med uppskjuten invandringsprövning. Utskottet ansåg att det fick ankomma på de tillämpande myndigheterna att vid sin bedömning av de enskilda fallen avgöra när undantag skall kunna göras. Utskottet anser att nu redovisat ställningstagande alltjämt äger giltighet och instämmer därför i regeringens bedömning att det inte är nödvändigt med någon författningsändring i detta fall. Med det anförda avstyrks motionerna Sf373 yrkande 22, Sf251 yrkande 16 och Sf334 yrkande 18. De långa handläggningstiderna hos är enligt utskottet ett problem och det gäller inte bara ärenden om familjeåterförening utan mer generellt. Utskottet välkomnar att det i ärenden om familjeåterförening införs en tidsfrist , vilket bör ha god effekt på handläggningstiderna i dessa ärenden under förutsättning att det finns en beredskap hos att bringa ned handläggningstiderna. Däremot är utskottet inte berett att ställa sig bakom kravet på en tidsfrist . Inte heller anser utskottet att det nu bör införas en sanktionsmöjlighet för det fall fristen överskrids. Motion Sf247 yrkande 2 är tillgodosedd med vad utskottet anfört och motionsyrkandet avstyrks därmed. Även motionerna Sf20 yrkande 2 och Sf21 yrkandena 5 och 6 avstyrks med det anförda. Rättslig prövning av säkerhetsärenden Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om att införa en rätt till rättslig prövning i säkerhetsärenden. Jämför reservation 18 (v). Enligt 14 kap. 3 § NUtlL skall beslut kunna överklagas till en migrationsdomstol om beslutet innebär avvisning, utvisning, avslag på en ansökan om uppehållstillstånd eller återkallelse av ett uppehållstillstånd. Migrationsdomstolens beslut kan överklagas till Migrationsöverdomstolen (16 kap. 9 § NUtlL), dock inte beslut i mål om avvisning som i första instans prövats av polismyndigheten. Särskilda regler skall gälla för säkerhetsärenden. Med säkerhetsärenden förstås enligt 1 kap. 7 § NUtlL ärenden där Säkerhetspolisen av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet förordar att en utlänning skall avvisas eller utvisas, att en ansökan om uppehållstillstånd skall avslås eller att ett uppehållstillstånd skall återkallas. Beslut i säkerhetsärenden får i stället för till migrationsdomstol överklagas till regeringen enligt 14 kap. 11 § NUtlL. Innan regeringen avgör ärendet skall dock Migrationsöverdomstolen hålla förhandling, om det inte är uppenbart obehövligt. Domstolen skall sedan med eget yttrande - över samtliga omständigheter av betydelse i ärendet - lämna ärendet vidare till regeringen, som är andra och sista instans. Motsvarande regler finns i den nya lydelsen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Allmän domstols dom eller beslut om utvisning på grund av brott kan överklagas enligt de bestämmelser i som gäller för överklagande i brottmål. Regeringen gör i propositionen bedömningen att några författningsändringar inte behövs för att tillgodose direktivets krav på rätt till rättslig prövning. och () begär i motion Sf20 yrkande 3etttillkännagivandeom införande av rätt att ansöka om rättslig prövning av avslagsbeslut i ärenden som rör rikets säkerhet eller allmän säkerhet.Dessa ärenden överklagas till regeringen ochmotionärernaanser att detta står i uppenbar strid med direktivets artikel 18 om rätt att ansöka om rättslig prövning. Beslut i säkerhetsärende överklagas till regeringen men Migrationsöverdomstolen skall yttra sig över samtliga omständigheter som har betydelse i ärendet, dock utan att ta ställning i sakfrågan. Vidare skall domstolen yttra sig över frågan om hinder mot verkställighet. I denna senare del skall Migrationsöverdomstolens yttrande vara bindande för regeringen, om domstolen finner att verkställighetshinder föreligger. En särskild utredare har fått i uppdrag (dir. 2005:88) att undersöka bl.a. hur den svenska utlänningslagstiftningen överensstämmer med asylprocedurdirektivet (2005/85/EG). I fråga om säkerhetsärenden anges att utredaren skall föreslå en särskild ordning för hanteringen som uppfyller direktivets krav på ett effektivt rättsmedel och som säkerställer regeringens möjlighet att fullgöra sitt ansvar för rikets säkerhet. Hänsyn skall tas till svenska konventionsåtaganden och internationella förpliktelser i övrigt. Säkerhetsärendenas särskilda karaktär och krav på brådskande hantering i vissa fall skall också beaktas. Utredningens uppdrag skall redovisas . Utskottet kan konstatera att det är regeringen som har att slutligt avgöra frågan bl.a. om att avslå en ansökan om uppehållstillstånd men att den redovisade ordningen för säkerhetsärenden innebär att ärendet handläggs och granskas av en domstol. Mot bakgrund härav och då handläggningen av säkerhetsärenden är föremål för utredning finns det enligt utskottets mening inte skäl för att nu göra något uttalande i denna fråga. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf20 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet I ärenden om uppehållstillstånd som rör familjeåterförening mellan minderåriga barn och deras föräldrar skall ge sökanden och anknytningspersonen tillfälle att få en DNA-analys utförd på statens bekostnad. Även i vissa andra familjeanknytningsärenden skall lämna ett sådant erbjudande. DNA-analys skall komma i fråga endast om den primära utredningen av släktskapet inte är tillräcklig för att ansökningen, om övriga förutsättningar är för handen, skall kunna bifallas. Möjligheten att genomföra en DNA-analys i ett anknytningsärende skall grunda sig på frivillighet. Den frivilliga medverkan skall dokumenteras genom skriftligt samtycke.