bet · GT01SfU10 · 2006-05-09 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2005/06:18 Migration och asylpolitik samt en motion som väckts med anledning av skrivelsen och motionsyrkanden väckta bl.a. under den allmänna motionstiden som rör asyl- och migrationsfrågor. Regeringen redovisar i skrivelsen den svenska migrations- och asylpolitiken . I skrivelsen redogörs också för roll i Europasamarbetet och det internationella samarbetet i övrigt. I motionerna, som rör såväl nationella som internationella frågor, och då främst EG-rättsliga aspekter och EU-samarbetet, tas bl.a. upp frågor om skyddsbehov och flyktingar, arbetskraftsinvandring, anhöriginvandring, visumkrav och praxis vid besöksvisum, barn i asylprocessen samt mottagande av asylsökande. Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av speciella barntolkar och att regeringen bör återkomma med förslag (s. 52). Därmed tillstyrker utskottet delvis ett motionsyrkande. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns 64 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 1 och 2005/06:Sf334 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sf5 yrkande 2 och 2005/06:Sf251 yrkande 8. Reservation 2 (fp) Reservation 3 (v) avslår motionerna 2005/06:Sf334 yrkande 20, 2005/06:Sf364 yrkande 1, 2005/06:Sf388 yrkande 1, 2005/06:So556 yrkande 10 och 2005/06:So699 yrkande 32. Reservation 4 (fp, kd, c, mp) Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring m.m. avslår motionerna 2005/06:Sf232, 2005/06:Sf243, 2005/06:Sf259, 2005/06:Sf287, 2005/06:Sf331 yrkande 4, 2005/06:Sf334 yrkande 27, 2005/06:Sf353 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sf364 yrkandena 19-22 och 24, 2005/06:Sf373 yrkande 16, 2005/06:Sf421 och 2005/06:A420 yrkande 24. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:U3 yrkande 8, 2005/06:U338 yrkande 14, 2005/06:Sf364 yrkandena 23 och 25 samt 2005/06:Kr382 yrkande 14. Reservation 6 (fp) Reservation 7 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ519 yrkande 3 och 2005/06:Bo298 yrkande 12. Reservation 8 (m, fp, kd, c) Rörlighet för arbetskraften i m.m. avslår motionerna 2005/06:Sf279 yrkande 1 och 2005/06:Sf392. Reservation 9 (m, c) avslår motion 2005/06:Sf331 yrkande 3. Reservation 10 (m) avslår motionerna 2005/06:Sf252 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sf347. Reservation 11 (mp) avslår motionerna 2004/05:U23 yrkande 7, 2005/06:Sf5 yrkande 4 och 2005/06:Sf251 yrkande 3. Reservation 12 (fp, c) Reservation 13 (v) Reservation 14 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sf251 yrkande 10, 2005/06:Sf364 yrkande 16 och 2005/06:Sf373 yrkandena 4 och 6. Reservation 15 (m, fp, kd, c) Reservation 16 (v, mp) avslår motion 2005/06:Sf308 yrkandena 1-4. Reservation 17 (v, c, mp) Asylskäl för vissa grupper avslår motionerna 2005/06:U337 yrkande 2, 2005/06:Sf217, 2005/06:Sf290 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sf337 yrkande 2. Reservation 18 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sf334 yrkande 22 och 2005/06:Sf388 yrkande 5. Reservation 19 (fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sf364 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Sf388 yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:So699 yrkande 35. Reservation 20 (fp, c) Reservation 21 (kd) Reservation 22 (mp) avslår motion 2005/06:Sf221. avslår motionerna 2005/06:U7 yrkande 6 i denna del, 2005/06:U338 yrkande 7, 2005/06:Sf251 yrkandena 5, 7, 9 och 12-15, 2005/06:Sf334 yrkande 2, 2005/06:Sf364 yrkande 15 och 2005/06:Sf373 yrkandena 1 och 2. Reservation 23 (m, fp, kd, c) Reservation 24 (v) Reservation 25 (mp) Utvisning på grund av brott avslår motionerna 2005/06:Ju530 yrkande 16, 2005/06:Ju564 yrkande 15 och 2005/06:Sf383 yrkandena 27 och 28. Reservation 26 (fp, c) Reservation 27 (m) avslår motion 2005/06:Sf373 yrkande 13. Reservation 28 (kd, v, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf267 yrkande 1, 2005/06:Sf373 yrkande 17 och 2005/06:Sf388 yrkande 9. Reservation 29 (kd, c) avslår motion 2005/06:Sf251 yrkande 22. Reservation 30 (v) avslår motionerna 2005/06:Sf251 yrkande 23 och 2005/06:Sf260. Reservation 31 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf251 yrkande 27, 2005/06:Sf334 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:Sf373 yrkande 14. Reservation 32 (kd, c) Reservation 33 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf251 yrkande 24, 2005/06:Sf334 yrkande 19 och 2005/06:Sf373 yrkande 3 i denna del. Reservation 34 (kd, v, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf251 yrkande 25, 2005/06:Sf295 och 2005/06:Sf373 yrkande 24. Reservation 35 (fp, kd, c) Reservation 36 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf251 yrkande 26, 2005/06:Sf334 yrkande 16 och 2005/06:Sf373 yrkande 3 i denna del. Reservation 37 (kd, v, c, mp) avslår motionerna 2005/06:K452 yrkande 2, 2005/06:Ju564 yrkande 17, 2005/06:L342 yrkande 8 och 2005/06:U7 yrkande 6 i denna del. Reservation 38 (kd) Reservation 39 (mp) avslår motionerna 2005/06:L342 yrkande 6, 2005/06:Sf5 yrkande 1, 2005/06:Sf289, 2005/06:Sf312 yrkandena 1-3, 2005/06:Sf334 yrkandena 5 och 12, 2005/06:Sf358, 2005/06:Sf364 yrkandena 12 och 13, 2005/06:Sf373 yrkandena 7, 9 och 10 samt 2005/06:Sf406. Reservation 40 (fp) Reservation 41 (kd) Reservation 42 (v) Reservation 43 (c) Reservation 44 (mp) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om behovet av speciella barntolkar. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Sf388 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Sf334 yrkandena 13 och 21, 2005/06:Sf364 yrkande 2, 2005/06:Sf388 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:So699 yrkandena 33 och 34. avslår motion 2005/06:Sf334 yrkande 26. Reservation 45 (c) avslår motionerna 2005/06:Sf334 yrkande 14, 2005/06:Sf364 yrkande 11 och 2005/06:Sf373 yrkandena 5 och 11. Reservation 46 (fp, kd, v, c, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf312 yrkandena 5 och 7, 2005/06:Sf336 yrkande 1 och 2005/06:Sf412. Reservation 47 (v) Värdesäkring av dagersättning till asylsökande avslår motion 2005/06:Sf312 yrkande 12. Reservation 48 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf312 yrkande 10, 2005/06:Sf376, 2005/06:A247 yrkande 4 och 2005/06:Bo274 yrkandena 5 och 6. Reservation 49 (v) Ny politik för mottagande av asylsökande avslår motion 2005/06:Sf364 yrkande 14. Reservation 50 (fp, c) Asylsökande och rätten till arbete avslår motionerna 2005/06:Sf227, 2005/06:Sf229, 2005/06:Sf231 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sf275 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sf312 yrkande 6, 2005/06:Sf331 yrkande 2, 2005/06:Sf333 yrkande 12, 2005/06:Sf389 yrkande 10 och 2005/06:A247 yrkande 6. Reservation 51 (m, fp, kd, c) Reservation 52 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Sf334 yrkande 7 och 2005/06:So429 yrkande 11. Reservation 53 (m) Reservation 54 (c) Asylsökandes rätt till vård enligt hälso- och sjukvårdslagen avslår motion 2005/06:So553 yrkande 1. Reservation 55 (v, mp) Hälso- och sjukvård i övrigt avslår motionerna 2005/06:Sf203, 2005/06:Sf312 yrkandena 15-17, 20 och 21, 2005/06:Sf388 yrkande 6 i denna del, 2005/06:Sf413 och 2005/06:So468 yrkande 5. Reservation 56 (kd, c) Reservation 57 (v, mp) Asylsökande barns rätt till skola avslår motionerna 2005/06:Sf312 yrkande 14 och 2005/06:Sf388 yrkande 6 i denna del. Reservation 58 (kd, c) Reservation 59 (v) Personer som håller sig gömda avslår motionerna 2005/06:Sf312 yrkande 18, 2005/06:Sf329 yrkande 1, 2005/06:Sf334 yrkande 24, 2005/06:Sf343, 2005/06:Sf419 yrkandena 1-3 och 2005/06:So699 yrkandena 22 och 23. Reservation 60 (kd, v, mp) Reservation 61 (m, c) Ansvar för sjukvårdskostnader för gömda avslår motion 2005/06:Sf312 yrkande 19. Reservation 62 (v, mp) Ersättning till kommunerna m.m. avslår motionerna 2005/06:Sf218 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sf267 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sf282 yrkande 1, 2005/06:Sf312 yrkandena 8 och 13, 2005/06:Sf334 yrkandena 3, 4, 6 och 8, 2005/06:Sf336 yrkande 4 och 2005/06:Sf396. Reservation 63 (v) Reservation 64 (c) lägger skrivelse 2005/06:18 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om bl.a. svensk migrationspolitik, återtagandeavtal och barnets bästa. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (fp), 3 (v) och 4 (fp, kd, c, mp). Enligt beslut (prop. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) bör den svenska migrationspolitiken ses som en helhet som omfattar flykting-, invandrings- och återvändandepolitik och i sin tur ingår i utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. En ändring av de migrationspolitiska målen godkändes av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:69 och 70). Jämfört med målen för migrationspolitiken såsom de uttrycks i proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv innebär den nya målformuleringen att harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU betonas tydligare i migrationspolitiken. Vidare förtydligades att hela kedjan från mottagande av asylsökande till återvändande eller integration i skall präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. antog budgetpropositionen för avseende utgiftsområde 8 (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:SfU2, rskr. 2004/05:79). Enligt den är målen för den svenska migrationspolitiken att värna asylrätten i och internationellt, att upprätthålla en reglerad invandring samt att öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. Med invandringspolitik avses de principer och regler som anger vilka utlänningar som skall få tillstånd att bosätta sig i . Invandringen till är reglerad utom för nordiska medborgare samt för EU- och EES-medborgare. Mottagandet av flyktingar i är endast ett av flera element i den svenska flyktingpolitiken. Dessutom ingår bl.a. arbete i FN och andra internationella organisationer, ekonomiskt stöd till UNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och andra organisationer, arbete inom EU som syftar till ökad harmonisering av politiken och internationellt samarbete i syfte att verka för en solidarisk ansvarsfördelning mellan länder och för att stärka flyktingars rättsliga skydd samt mottagande i av andra skyddsbehövande än flyktingar. lever 200 miljoner människor i ett annat land än det de föddes i. Enligt UNHCR fanns det 9,2 miljoner flyktingar i världen. Det är den lägsta siffran . Enligt skrivelsen råder nya migrationsmönster som ställer världens länder inför nya möjligheter och utmaningar. Av skrivelsen framgår att var en av initiativtagarna till en oberoende global kommission om internationell migration (GCIM) som bildades . Kommissionen har överlämnat en slutrapport till FN:s generalsekreterare. Vidare anges att migration och utveckling kommer att diskuteras vid en högnivådialog i . Beträffande bilaterala återtagandeavtal anförs i skrivelsen att har ingått sådana avtal med en rad länder i . Med finns ett protokoll om samarbete för att fastställa identitet och medborgarskap samt utfärdande av resedokument. Vidare har en överenskommelse om återtagande ingåtts med i Kosovo. I återtagandeavtalen regleras procedurer och kriterier för att den ena parten skall återta personer som vistas utan tillstånd på den andra partens territorium. Enligt skrivelsen har de återtagandeavtal som ingått i flertalet fall svarat mot ett behov av att reglera återtagandevillkoren inför vissa staters framtida medlemskap i . I stor utsträckning har det också skett på dessa staters egna initiativ. Inom EU har kommissionen fått mandat att ingå återtagandeavtal med tredjeland. Rådet är beslutande i dessa frågor. De s.k. gemenskapsavtalen om återtagande förhandlas av kommissionen på uppdrag av medlemsländerna. Medlemsländerna själva tillämpar sedan avtalen för att underlätta återvändandet. I enlighet med EG-rätten har gemenskapsavtalen företräde framför eventuella bilaterala avtal om återtagande som medlemsstaterna ingått. Enligt skrivelsen har tanken med gemenskapsavtalen om återtagande varit att genom att förhandla gemensamt kan medlemsländernas synpunkter och intressen tillvaratas bättre jämfört med om man förhandlar var och en för sig. Tanken är att dessa återtagandeavtal skall bidra till förbättrad hantering av migrationsströmmar till EU genom utökat samarbete med ursprungsländer och transitländer. Dessutom skall avtalen bidra till att bekämpa människosmuggling. Rådet har givit kommissionen mandat att förhandla om återtagandeavtal med , , , , , , , , , och . Förhandlingarna har avslutats med , , och . presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till beslut om upprättande av en europeisk återvändandefond för som en del av ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av migrationsströmmar (KOM(2005) 123). I motion Sf331 av m.fl. (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att migrationspolitikens ledstjärna måste vara öppenhet för dem som genom arbete eller på grund av förföljelse vill bygga en framtid i . Motionärerna anser att invandring bör ses som en tillgång för ett land. I motion Sf5 av m.fl. (fp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bilaterala återvändandeavtal inte bör ingås med löfte om eventuell motprestation. I Sf251 av m.fl. (v) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en förändring av EU:s politik beträffande återtagandeavtal. Återtagandeavtal har inte haft någon märkbar effekt på verkställandet av avvisningar från EU-länder. Avtalen medför också stora risker för EU internationellt då politiken kan delegitimera tredjeländernas regeringar i de egna medborgarnas ögon. m.fl. (c) begär i motion Sf334 yrkande 1 ett tillkännagivande om en öppen, human och generös flyktingpolitik samt ökade möjligheter för människor att komma till och arbeta och starta företag. Visionen bör enligt motionärerna vara ökad öppenhet över landgränser, där alla skall kunna välja det land där han eller hon vill skapa sig en framtid. Ett antal motioner tar upp frågan om reglerad invandring i förhållande till portalparagrafen om barnets bästa. I motion Sf364 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att hänsyn till barnets bästa skall väga tyngre i asylprocessen. Enligt motionärernas uppfattning måste barnets bästa som regel gå före den reglerade invandringen. Också i motion So556 av m.fl. (fp) yrkande 10 anförs att inte skall kunna åsidosättas för att tillgodose en reglerad invandring. I motionerna Sf388 yrkande 1 av m.fl. (kd), Sf334 yrkande 20 av m.fl. (c) och So699 yrkande 32 av m.fl. (mp, -) begärs tillkännagivanden om att hänsyn till barnets bästa skall väga tyngre än samhällets intresse av att reglera invandringen. Migrationspolitikens inriktning, såsom den lagts fast av , utgår från ett helhetsperspektiv som omfattar såväl flykting- och invandringspolitik som integrationspolitik. Här ingår insatser för att förebygga att människor tvingas fly men också insatser för att underlätta rörlighet över gränserna i ordnade former. En del av målen för den svenska migrationspolitiken är att upprätthålla en reglerad invandring. Utskottet, som delar bedömningen i motionerna att invandring kan ses som en tillgång för ett land, kan konstatera att en parlamentarisk kommitté ser över reglerna för arbetskraftsinvandring till och bl.a. gäststudenters möjligheter att stanna kvar och arbeta i efter avslutade studier. I syfte att utbyta erfarenheter och information ledde också ett seminarium om arbetskraftsinvandring. En slutsats vid seminariet var bl.a. att de traditionella invandringsländerna, framför allt och , ser invandring ur ett långsiktigt perspektiv och som ett sätt att bl.a. öka tillväxten och invånarantalet. När det gäller flyktingpolitiken kan utskottet konstatera att genom den nya utlänningslagen, som trätt i kraft , sätts skyddsbehovet i fokus. Skyddsgrunderna i den nya utlänningslagen utvidgas så att de också omfattar personer som på grund av svåra motsättningar känner välgrundad fruktan för allvarliga övergrepp. Vidare utvidgas själva flyktingbegreppet till att omfatta människor som förföljs på grund av sitt kön och sin sexuella läggning. Tydligare regler medför enligt utskottets mening också en mer human och rättssäker lagstiftning. Med det anförda och då något tillkännagivande om öppenhet i migrationspolitiken inte kan anses påkallat avstyrker utskottet motionerna Sf331 yrkande 1 och Sf334 yrkande 1. har ingått bilaterala återtagandeavtal med en rad länder i . I avtalen regleras procedurer och kriterier för återtagande. Avtalen omfattar återtagande av egna medborgare, tredjelandsmedborgare, statslösa samt transitering. Syftet med avtalen är att fastställa den procedur som berörda myndigheter är hänvisade till i återtagandefrågor. Utskottet utgår från att den grund för ett vidare samarbete i migrationspolitiska frågor mellan länderna som avtalen kan utgöra inte innefattar för länderna ofördelaktiga krav på motprestationer. Av skrivelsen framgår också att de avtal ingått i flertalet fall har svarat mot ett behov att reglera återtagandevillkoren inför dessa staters framtida medlemskap i . I stor utsträckning har det också skett på dessa staters egna initiativ. Motion Sf5 yrkande 2 avstyrks med det anförda. När det gäller de s.k. gemenskapsavtalen om återtagande förhandlas dessa av kommissionen på uppdrag av medlemsländerna. Rådet är beslutande i dessa frågor. Det är sedan medlemsländerna själva som tillämpar avtalen i syfte att underlätta ett återvändande och att utöka samarbetet med ursprungsländer och transitländer. Enligt utskottets mening kan återtagandeavtalen, genom utökat samarbete med ursprungsländer och transitländer, bidra till en bättre hantering av migrationsströmmar till EU. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf251 yrkande 8. Enligt den s.k. portalparagrafen om barnets bästa i utlänningslagen skall i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Bestämmelsen innebär att barnets bästa skall vägas in i alla led i asylprocessen, från , som skall utreda i varje enskilt fall barnets egna skäl för uppehållstillstånd och göra en bedömning av barnets bästa i enlighet med lagstiftningen, till migrationsdomstolarna. När det gäller barn i asylprocessen har också breda utbildningssatsningar genomförts och mål är att det skall finnas handläggare med särskild kompetens att utreda barn på samtliga enheter. I samband med att portalparagrafen om barnets bästa infördes i utlänningslagen anförde regeringen (prop. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv) att barnets bästa är en omständighet som skall beaktas bland andra intressen vid utformningen av de svenska invandringsreglerna. måste en avvägning göras mellan alternativ som har såväl goda som dåliga konsekvenser för barnet. Utskottet fann i sitt betänkande 1996/97:SfU5 det mycket värdefullt att hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt, genom införandet av portalbestämmelsen, sattes i fokus och att lagen därigenom kom att genomsyras av den hänsyn som måste tas till barn vid lagens tillämpning. Utskottet betonade även hur viktigt det är att ett sådant synsätt också präglar myndigheternas arbete. Utskottet delade regeringens uppfattning att prövningen av barnets bästa inte generellt får tillåtas att ta över samhällsintresset att reglera invandringen. Utskottet, som kan konstatera att denna fråga har behandlats av ett antal gånger sedan införandet av portalparagrafen 1997, vidhåller denna uppfattning och menar att hänsynen till barnets bästa inte kan ges en så långtgående innebörd att den blir ett eget kriterium för uppehållstillstånd. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf334 yrkande 20, Sf364 yrkande 1, Sf388 yrkande 1, So556 yrkande 10 och So699 yrkande 32. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden bl.a. om hinder för rörlighet i , ökad möjlighet till arbetskraftsinvandring till och EU, uppstramning av det EG-rättsliga arbetstagarbegreppet och förbättrade villkor för dokumentlösa. Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c), 6 (fp), 7 (mp), 8 (m, fp, kd, c), 9 (m, c), 10 (m) och 11 (mp). Enligt 2 kap. 7 och 8 §§ utlänningslagen (2005:716), NUtlL, skall en utlänning som arbetar i ha arbetstillstånd. Detta gäller oavsett om utlänningen har anställning här eller utomlands. Den som har permanent uppehållstillstånd eller är nordisk medborgare behöver inte ha arbetstillstånd. Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet på arbetstillstånd (2 kap. 9 § NUtlL). Enligt 5 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97), NUtlF, är personer som är medborgare i eller har ställning som varaktigt bosatt i annan EU-stat undantagna från kravet på arbetstillstånd. Detsamma gäller, oavsett medborgarskap, för deras anhöriga, make/sambo och barn om barnen är eller beroende av föräldrarna för sin försörjning. Enligt 2 kap. 8 § NUtlL i dess lydelse från gäller inte kraven på uppehållstillstånd och arbetstillstånd EES-medborgare och deras familjemedlemmar om de har uppehållsrätt (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191). I skrivelsen redovisar regeringen uppdraget till den parlamentariska kommittén som skall se över det regelverk som styr arbetskraftsinvandringen till (dir. 2004:21). Syftet är att utarbeta ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Utredningen, (), skall utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få för arbetsmarknaden och i övrigt samt föreslå eventuella åtgärder. Kommittén skall beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenserna för den svenska arbetsmarknaden av . Utredningens kommande förslag skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmarknaden och syfta till ökad flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. En grundläggande utgångspunkt för utredningsarbetet skall vara att löner, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor för personer som invandrar för att arbeta skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Kommittén lämnade delbetänkandet Arbetskraftsinvandring till , befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick(SOU 2005:50). Delbetänkandet innehåller en redovisning av fakta gällande bl.a. befolkningsutvecklingen i , den förändrade arbetsmarknaden och internationalisering. I motion Sf279 av m.fl. (m) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om hinder för rörlighet för arbetskraften i vad gäller medborgarskap. Enligt motionärerna är det omöjligt för tredjelandsmedborgare att ta arbete i det "andra landet" om man inte tillhör en bristyrkesgrupp. Som exempel redovisas situationen för en dansk familj som bosatte sig i efter att ha bott och arbetat i . Vid flytten miste kvinnan, som är cypriot, sitt danska arbetstillstånd. Ett annat exempel är enligt motionärerna att en utländsk besökare till ett svenskt företag som anländer till kan behöva visum till både och . I motion Sf287 av Per () begärs ett tillkännagivande om att möjliggöra en svensk motsvarighet till . Motionären anser att den som fått ett arbetserbjudande skall få uppehållstillstånd och arbetstillstånd. m.fl. (m) begär i motion Sf331 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att arbetstagarbegreppet inom EU stramas upp. Uppehållstillstånd för arbete skall ges den som kan försörja sig. Ett par timmars arbete skall dock inte räcka. I samma motion yrkande 4 begärs förslag om att ge medborgare från länder utanför EU/EES möjlighet att vistas i för att söka arbete. en person söker arbete skall det dock finnas ett krav på självförsörjning och ansvar för boendet. I motion Sf232 av Axel Darvik (fp) begärs ett tillkännagivande om att inrätta temporära arbetstillstånd för semestrande ungdomar som kommer utifrån EES. I motion Sf353 av () begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utländska personer fritt skall få söka arbete i utan att AMS skall pröva om yrket i fråga är ett bristyrke. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att svensk eller nordisk arbetskraft från andra EU-länder inte skall ha förtur till arbete på den svenska arbetsmarknaden.