bet · GT01FiU19 · 2006-06-01 00:00:00 — I betänkandet behandlas 93 motionsyrkanden angående offentlig upphandling samt styrelses redogörelse /06:RRS9 angående den statliga inköpssamordningen. De flesta yrkandena har väckts under allmänna motionstiden . Vissa frågor har väckts med anledning av skrivelsen 2004/05:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn, med anledning av 2005/06:RRS9 och med anledning av skrivelsen 2005/06:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Motionerna rör bl.a. frågor om affärsmässighet, marknadsskadeavgift, sociala och miljömässiga hänsyn vid upphandling, antidiskrimineringsklausuler och statlig inköpssamordning. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. Ett stort antal av de frågor som tas upp i motionerna har behandlats i två utredningar på upphandlingsområdet. Dessa frågor är föremål för beredning i . I betänkandet finns 11 reservationer. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 93 motionsyrkanden angående offentlig upphandling varav de flesta har väckts under allmänna motionstiden . Vidare behandlas styrelses redogörelse /06:RRS9 angående den statliga inköpssamordningen. Vissa yrkanden har väckts med anledning av skrivelsen 2004/05:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn, med anledning av 2005/06:RRS9 och med anledning av skrivelsen 2005/06:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. En stor del av motionerna behandlas förhållandevis översiktligt mot bakgrund av att utskottet tidigare och behandlat de aktuella frågorna (bet. 2004/05:FiU9). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Upphandlingsfrågor som bereds inom 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -) yrkande 4, 2005/06:Fi238 av och (båda s), 2005/06:Fi246 av och (båda c) yrkande 3, 2005/06:Fi251 av m.fl. (s), 2005/06:Fi252 av m.fl. (s), 2005/06:Fi255 av och (båda s), 2005/06:Fi261 av m.fl. (s), 2005/06:Fi270 av (), 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 4, 6-9, 11 och 12, 2005/06:Fi283 av m.fl. (s), 2005/06:Fi284 av i och (båda s), 2005/06:Fi286 av m.fl. (s) yrkandena 1-3, 2005/06:Fi288 av och (båda mp), 2005/06:Fi290 av (), 2005/06:Fi292 av m.fl. (s), 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 4, 6-9, 11 och 12, 2005/06:Fi298 av och (båda s), 2005/06:Fi299 av och (båda s), 2005/06:Fi300 av m.fl. (s), 2005/06:Fi305 av m.fl. (s), 2005/06:Sk459 av () yrkande 2, 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkandena 5 och 10, 2005/06:MJ351 av m.fl. (mp, -) yrkandena 2 och 28, 2005/06:MJ354 av och (båda c) yrkande 4, 2005/06:MJ530 av m.fl. (kd) yrkande 17, 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd) yrkande 32, 2005/06:N480 av m.fl. (kd) yrkande 26, 2005/06:A245 av m.fl. (v) yrkandena 21-24, 2005/06:A309 av m.fl. (c) yrkande 13 och 2005/06:Bo304 av () yrkande 4. Reservation 1 (fp, kd) Reservation 2 (m) Reservation 3 (v) Reservation 4 (c) Reservation 5 (mp) 2005/06:A258 av m.fl. (mp, -) yrkande 10. Små företags möjligheter vid upphandling, lokal upphandling 2005/06:Fi246 av och (båda c) yrkandena 1 och 2, 2005/06:Fi268 av m.fl. (s), 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkandena 1 och 3, 2005/06:Fi274 av och (båda s), 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkandena 1 och 3, 2005/06:N215 av och (båda c) yrkande 4 och 2005/06:N478 av m.fl. (kd) yrkande 14. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Verksamhet i offentlig egenregi och obligatorisk upphandling 2005/06:Fi212 av (), 2005/06:Fi237 av och (båda s) yrkande 1 och 2005/06:Fi250 av () yrkandena 1 och 2. 2005/06:Fi203 av (), 2005/06:Fi215 av (), 2005/06:So702 av m.fl. (c) yrkande 22 och 2005/06:N304 av m.fl. (fp) yrkande 2. Reservation 7 (m, kd, c) 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -) yrkande 5, 2005/06:Fi237 av och (båda s) yrkande 2, 2005/06:Fi265 av m.fl. (s), 2005/06:MJ530 av m.fl. (kd) yrkande 18 och 2005/06:Bo298 av m.fl. (fp) yrkande 9. Reservation 8 (fp) Reservation 9 (kd) 2005/06:Fi4 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Fi5 av m.fl. (m) och lägger redogörelse /06:RRS9 till handlingarna. Reservation 10 (m, fp, c) LOU:s tillämpning på hälso- och sjukvårdsverksamhet 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkande 9, 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 7, 2005/06:Fi297 av och (båda s), 2005/06:Fi318 av m.fl. (kd) yrkandena 3 och 4, 2005/06:Sk526 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 2, 2005/06:So424 av m.fl. (m) yrkande 11, 2005/06:So696 av m.fl. (s) yrkande 2 och 2005/06:So702 av m.fl. (c) yrkande 23. Reservation 11 (m, kd, c) Yttrande- och meddelarfrihet i kommunala entreprenader 2005/06:K318 av () yrkande 2. NOU:s framtida utformning och sammanslagning med 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 5 och 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkande 5. Anbud på andra språk 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 10 och 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkande 10. 2005/06:Kr382 av m.fl. (mp, -) yrkande 31. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Upphandlingsfrågor som bereds inom Utskottets förslag i korthet Regeringen bereder förslagen från om bl.a. affärsmässighet, direktupphandling, förfrågningsunderlag och tilldelningsbeslut, miljöhänsyn, sociala och icke-kommersiella hänsyn, elektronisk upphandling och frågan om en ratificering av konvention 94. Dessutom bereds inom frågor om marknadsskadeavgift, talerätt, avknoppning och kundvalssystem. Motioner som tar upp dessa frågor avstyrks med hänvisning till det pågående beredningsarbetet. Jämför reservationerna 1 (fp, kd), 2 (m), 3 (v), 4 (c) och 5 (mp). I motion 2005/06:N480 av m.fl. (kd) yrkande 26 anför motionärerna att den offentliga sektorn bör göra all upphandling elektroniskt, på ett sådant sätt att även små företag har goda möjligheter att ta del av förfrågningar och lägga anbud. Dessutom vill motionärerna göra lagen om offentlig upphandling mer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Till detta anförs att stora upphandlingar bör delas upp i mindre poster så att även små företag har en chans att vara med i budgivningen. I motion 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 6 samt i motion 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp)yrkande 6 anför motionärerna att reglerna kring vad som är tillåten direktupphandling är alltför otydliga och att det är den upphandlande enheten som avgör vad man anser vara ett lågt värde. Detta har enligt motionärerna lett till att uppfattningen om vad som är lågt värde varierar påtagligt mellan olika uppköpare. Motionärerna anför att denna osäkerhet främst drabbar små och medelstora företag och att begreppet lågt värde bör ersättas av en fast fribeloppsgräns om ett bestämt antal basbelopp. I motion 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 7 samt i motion 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkande 7 anför motionärerna att otillåten direktupphandling utgör en allvarlig överträdelse av (lagen om offentlig upphandling). Motionärerna anför att den offentliga tillsynen av offentlig upphandling bör stärkas, och tillsynsmyndigheten bör få möjlighet att i domstol låta pröva beslut om att inte tillämpa . Vid allvarligare överträdelser av , som otillåten direktupphandling, anser motionärerna att sanktioner i form av marknadsskadeavgift bör kunna utdömas. Dessutom anför motionärerna att marknadsskadeavgift ska kunna utdömas t.ex. när den upphandlande enheten avsiktligt eller av oaktsamhet tagit fram otillbörligt styrande kravspecifikationer så att endast en leverantör kan komma i fråga. Marknadsskadeavgiften bör enligt motionärerna vara kännbar. I motion 2005/06:Fi290av () anför motionären att otillåtna direktupphandlingar är ett uttalat problem, inte minst i återvinningsbranschen enligt bl.a. en studie från . Motionären anser att effektiva rättsmedel mot otillåtna direktupphandlingar inom stat, landsting och kommun bör införas, för att ska få fullt genomslag. I motion 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkandena 8 och 9 samt i motion 2005/06:Fi295av m.fl. (fp) yrkandena 8 och 9 anför motionärerna att tillsynsmyndigheten för offentlig upphandling bör ges befogenhet att, vid misstanke om otillåtna eller annars felaktiga upphandlingar, föra talan inför domstol, i syfte att skapa en bättre balans mellan parterna i en upphandling. Motionärerna anser därutöver att även näringslivs- och branschorganisationer och andra intresseorganisationer ska ges talerätt i upphandlingsmål. Miljöhänsyn, sociala och icke-kommersiella hänsyn vid upphandling I motion 2005/06:Fi229 av m.fl. (mp, -) yrkande 4 anför motionärerna att den offentliga upphandlingen skulle kunna användas mer aktivt för att stödja den sociala ekonomin, medan det är svårt för små organisationer och näringsidkare att vara med och tävla om offentliga kontrakt på grund av den svåra upphandlingslagstiftningen. Motionärerna menar att bör ses över i ljuset av dessa svårigheter. I motion 2005/06:Fi246av och () yrkande 3 anförs att bör ses över så att krav på att ta hänsyn till bl.a. miljöaspekter alltid ska vara obligatoriskt vid upphandling i stat, regioner, landsting och kommuner. I motion 2005/06:Fi251 av m.fl. (s) anförs att den offentliga sektorn kan fungera som stimulans till förnyelse i företagen t.ex. genom målmedveten upphandling. Motionärerna anser att företagen kan stimuleras att ligga långt framme i teknikutvecklingen genom att krav ställs på miljö, kvalitet och funktionalitet. Ett annat viktigt område att bevaka vid upphandling är, enligt motionärerna, att företagen tar sitt sociala ansvar för anställdas arbetsvillkor eftersom det inte är acceptabelt att de anställda vid upphandlingar med mellanrum tvingas leva med hotet att mista jobbet. Därför anser motionärerna att större hänsyn måste tas till de redan anställdas anställningstrygghet vid upphandling. I motion 2005/06:Fi252 av m.fl. (s) anförs att den offentliga sektorns upphandling av verksamhet från privata entreprenörer kan ge positiva effekter genom effektivisering av verksamheten, men att alltför stor vikt vid upphandlingen ofta läggs vid priset medan andra viktiga faktorer nonchaleras. Detta har enligt motionärerna lett till att företag anlitats som inte erbjuder sina anställda avtalsenliga villkor, varför kontrollen vid upphandlingar måste bli bättre så att det redan när upphandlingen läggs ut görs klart att löner och sociala villkor är i nivå med avtalen i branschen. I motion 2005/06:Fi255 av och () anförs att installerande av alkolås i bilar är en billig försäkring mot fruktansvärda olyckor och att möjligheterna att kräva alkolås som policy vid offentlig upphandling därför bör ses över. I motion 2005/06:Fi261av m.fl. (s) anförs att det i t.ex. kommunerna görs upphandlingar till ett värde av totalt ca , som endast en av tio upphandlingar innehåller sociala och etiska krav i linje med de som gäller för s.k. rättvisemärkta produkter. Motionärerna anser att regeringen borde ta ett initiativ för att stimulera till ett ökat användande av rättvisemärkta produkter i allmänhet och när det gäller offentliga myndigheter och organisationer i synnerhet. I motion 2005/06:Fi270 av () anför motionären att den ständigt återkommande säsongsarbetslösheten är ett bekymmer inom anläggningsbranschen som också leder till samhällskostnader i form av t.ex. ökad kostnad för a-kassan. Motionären förordar att beställarna bör instrueras och stimuleras att göra upphandlingar som förlänger säsongen och förkortar vinteruppehållet. I motion 2005/06:Fi286 av m.fl. (s) yrkande 2 anförs att de stora upphandlingar som stat, kommun och landsting gör kan bli ett viktigt verktyg för att stoppa brott mot grundläggande fackliga och mänskliga rättigheter, om rätt krav ställs på företag vid upphandlingarna. Enligt motionärerna bör , både inom EU och globalt, driva krav på att internationellt erkänd arbetsrätt och nationell lag respekteras vid upphandling. I motion 2005/06:Fi288 av och () anför motionärerna att svenska staten i all upphandling av el ska välja el som klarar Svenska kriterier för Bra miljöval. I motion 2005/06:Fi298 av och () anför motionärerna att det, vid bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandling, bör tas hänsyn till om villkoren för de anställda - löner, försäkringar, sociala förmåner och arbetsmiljö - ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. I motion 2005/06:Fi305 av m.fl. (s) anförs att den svenska lagstiftningen om offentlig upphandling ger möjlighet att ta sociala hänsyn vid upphandling och att en insats bör göras för att informera ansvariga upphandlande tjänstemän om detta. Dessutom anför motionärerna att det är viktigt att i lagtexten tydligt peka på möjligheterna för den upphandlande myndigheten att tillämpa särskilda villkor av social karaktär, och ge en tydlig signal om vilka dessa villkor kan vara. Vidare bör, enligt motionärernas mening, användandet av socioekonomiska och sociala redovisningar främjas i lagstiftningen och av de upphandlande myndigheterna. I motion 2005/06:MJ351 av m.fl. (mp, -) yrkande 2 anför motionärerna att stat, kommuner och landsting kan styra livsmedelsproduktionen i ekologisk riktning och att krav på ekologiska och närproducerade livsmedel därför bör ställas i all offentlig upphandling. I motion 2005/06:MJ351 av m.fl. (mp, -) yrkande 28 anförs att staten vid upphandling av mobiltelefoner enbart bör köpa märkta lågstrålande telefoner. I motion 2005/06:MJ354 av och () yrkande 4 anför motionärerna att det är viktigt att för livsmedel möjliggör att produktionsmetoder kring djur- och miljöomsorg får beaktas och att de politiskt styrda instanserna som kommun och landsting vid upphandlingar bör gå före som goda exempel i dessa avseenden. För att minska svårigheten för lokala småföretagare att konkurrera vid upphandlingar, anser motionärerna att det bör införas en möjlighet att lägga anbud på en del av en upphandling, som upphandlingsreglerna förtydligas så att krav på ursprung, livsbetingelser och närproduktion kan ställas vid upphandling. I motion 2005/06:MJ530 av m.fl. (kd) yrkande 17 anför motionärerna att det ibland råder oklarhet om i vilken utsträckning rådande tillåter att ekologiska och sociala kriterier ställs på upphandling av varor och att det är angeläget att den offentliga upphandlingen regleras av tydliga bestämmelser. Enligt motionärerna bör inom EU verka för att reglerna om offentlig upphandling tydliggör vilka sociala krav det ska vara tillåtet att ställa vid upphandling av varor. I motion 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd) yrkande 32 anförs att frågan om gentekniskt modifierade livsmedel inte får bli en fråga som bara angår den nationella politiken och att det måste finnas möjligheter att i den kommunala offentliga upphandlingen aktivt kunna välja ekologiska alternativ som per definition är fria från genetisk modifiering för att på det sättet säkerställa behovet av säkra livsmedel. Motionärerna anser att detta bör beaktas vid utformandet av en ny lag om offentlig upphandling. I motion 2005/06:A309 av m.fl. (c) yrkande 13 anförs att det finns stora möjligheter i människors frivilliga engagemang, både för att förbättra offentlig service och ge bättre villkor för företagande och nya jobb. Samarbete mellan offentligt, privat och civilt kan enligt motionärerna bidra till att behålla och utveckla den samhälleliga servicen och därmed ge förutsättningar för människor att bo och arbeta i hela landet. Samhällets stöd till utvecklande av denna typ av företagande bör enligt motionärerna vara långsiktigt. Socialt företagande är en typ av företagande som hjälper dem som står längst från arbetsmarknaden att få ett jobb och innebär att företaget producerar varor och tjänster för marknaden som det får samhällsstöd för att anställa personer med exempelvis missbruksproblem eller kriminell bakgrund. Motionärerna anser att lagen om offentlig upphandling bör ses över för att underlätta för dessa typer av företagande. I motion 2005/06:Bo304av () yrkande 4 anför motionären att, i syfte att motverka buller särskilt på arbetsplatser, det vid upphandling skulle kunna ställas krav på att undersöka om t.ex. en apparat, fläkt e.d. finns i annat utförande med mindre bullernivåer. I motion 2005/06:Fi238 av och () anförs att offentlig upphandling måste kunna ske både affärsmässigt och med villkoren att leverantörer och eventuella underentreprenörer tillämpar de löne- och anställningsvillkor som allmänt gäller för branschen på den ort där arbetet ska utföras. Motionärerna anser att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen bör stärkas, och anför att det effektivaste sättet att undgå social dumpning förmodligen är genom att kräva kollektivavtal i upphandlingssituationen. I motion 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 4 samt i motion 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkande 4 anför motionärerna att en stor del av det regelverk som styr förhållandena mellan arbetsgivare och arbetstagare är följden av avtal som slutits av självständiga och fria arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer, vilket skapar ordning och reda på arbetsmarknaden och ger tydliga spelregler för arbetsmarknadens parter. Enligt motionärerna skulle ett krav på att anbudsgivande företag tecknat kollektivavtal utestänga en stor del av särskilt små och medelstora företag från att delta i offentliga upphandlingar, som regeringens motiv för att införa ett sådant krav - att hindra utländska företag utan svenska kollektivavtal från att delta i anbudsgivningen - strider mot grundläggande tankar inom EU och leder till sämre konkurrens. Motionärerna anser därför att det inte i bör ges öppningar för krav att anbudsgivande företag har kollektivavtal från den upphandlande enhetens sida. I motion 2005/06:Fi283 av m.fl. (s) anförs att bör ändras så att ett krav på att anbudsgivare i offentlig upphandling har tecknat kollektivavtal tydligt framgår av lagen. I motion 2005/06:Fi284 av i och () anförs att offentlig upphandling kan, och bör, användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Denna möjlighet används enligt motionärerna i alldeles för liten utsträckning , som upphandling kan utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Motionärerna anför vidare att det av domar har framgått att EG-regler inte heller hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster, och de anser att bör pröva att i lagen om offentlig upphandling införa den rättighet som ger den fackliga organisationen rätt att delta vid upphandlingstillfället, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Dessutom anför motionärerna att bör ratificera konvention nr 94 om "arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part". I motion 2005/06:Fi286 av m.fl. (s) yrkandena 1 och 3 anför motionärerna att de stora upphandlingar som stat, kommun och landsting gör kan bli ett viktigt verktyg för att stoppa brott mot grundläggande fackliga och mänskliga rättigheter, om rätt krav ställs på företag. Motionärerna anför vidare att åtta kärnkonventioner har ratificerats av och bör genomsyra offentliga myndigheters upphandlingsreglementen. Dessutom anser motionärerna att företag som är verksamma i inte ska kunna konkurrera med lägre löner eller sämre avtalsvillkor än vad motsvarande svenska företag måste leva upp till och att det därför är nödvändigt att även ratificerar 94. I motion 2005/06:Fi292 av m.fl. (s) anförs att det är viktigt att staten utövar inflytande och påtryckningar för att kräva kollektivavtal vid upphandling, i syfte att skapa trygghet, rättvisa och goda anställningsförhållanden i de företag som staten anlitar. Motionärerna förordar att det i lagen om offentlig upphandling tydligt ska stipuleras att, vid köp av varor eller tjänster i offentlig regi, de anställda i det aktuella företaget ska få ta del av fackliga kollektivavtal om staten ska överväga en affär. I motion 2005/06:Fi299 av och () anför motionärerna att det i förarbetena till (prop. 2001/02:142) anges att kontraktsvillkor kan innefatta bl.a. kollektivavtalsbestämmelser från sådana kollektivavtal som gäller på arbetsplatsen eller i den avsedda branschen, och att flera kommuner har kompletterat sin upphandlingspolicy på sådant sätt. Motionärerna uttalar vidare att det ändå i olika sammanhang hävdas att det inte är möjligt för stat, landsting och kommun att ställa krav på kollektivavtal vid upphandlingar, och att därför bör förtydligas så att det klart framgår att det är möjligt att ställa krav på kollektivavtal vid upphandlingar. I motion 2005/06:Fi300 av m.fl. (s) anförs att alla arbetsgivare på arbetsmarknaden bör se till att följa kollektivavtal och att stat, landsting och kommuner kan bidra till att stärka många arbetstagares arbetsförhållanden genom krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling. Enligt motionärerna bör regeringen se över möjligheten att det i upphandlingskrav för offentliga uppdragsgivare införs krav på kollektivavtal. I motion 2005/06:A245 av m.fl. (v) yrkandena 22-24 anför motionärerna att offentlig upphandling inte får användas för att undergräva löne- och anställningsvillkor och att upphandling ska göras med seriösa företag som tecknat kollektivavtal. Vidare anförs att LOU:s krav på affärsmässighet snävar in villkoren till att bli rent företagsekonomiska, vilket enligt motionärerna passar sällsynt illa då målet med offentlig verksamhet i huvudsak är socialt. Motionärerna anser att en möjlighet att kräva kollektivavtal bör införas i lagen om offentlig upphandling, att begreppet affärsmässighet bör utmönstras ur lagen och att bör ratificera konvention nr 94. I motion 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkandena 11 och 12 samt i motion 2005/06:Fi295 av m.fl. yrkandena 11 och 12 anförs att offentliga upphandlingar kan underlättas genom utnyttjande av elektroniskt stöd och elektronisk kommunikation i upphandlingsprocessen, vilket kan ge sänkta priser och lägre hanteringskostnader. Det är enligt motionärerna angeläget att öka användandet av elektroniskt stöd och elektronisk kommunikation vid offentlig upphandling, som alla upphandlande enheter bör åläggas att kunna ta emot elektroniska s.k. e-anbud. I motion 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkandena 5 och 10 anför motionärerna att offentlig upphandling har stor samhällsekonomisk betydelse men att kommuner anser det kostsamt att följa upphandlingsprocessens många regler, som många småföretag inte är bekanta med förfarandet och anser det för svårt att lägga in anbud. Detta försämrar enligt motionärerna konkurrensen och kan därför misstänkas leda till högre samhällskostnader, som erfarenheter från bl.a. visar att antalet anbudsgivare och effektiviteten i processen kan ökas mångfaldigt genom att ta fram nationella standarder för upphandling av varor och tjänster inom olika sektorer. Motionärerna välkomnar det arbete som bedrivs av Kommuner och Landsting för att skapa ökade förutsättningar för en ökad elektronisk offentlig upphandling och menar att smärre upphandlingar under EU:s tröskelvärden för upphandling bör förenklas, vilket i sin tur kan innebära att frågor om hur EU:s upphandlingsdirektiv ska tolkas måste lösas. Vidare anför motionärerna att det saknas ett nationellt, övergripande ansvar för strategiska frågor om innehållsstandarder m.m. och att detta bl.a. får till följd att de standarder som utvecklas, t.ex. för elektronisk offentlig upphandling, inte tas till vara på det sätt som är önskvärt. Förtydligande av förfrågningsunderlag och tilldelningsbeslut enligt I motion 2005/06:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 2 och i motion 2005/06:Fi295 av m.fl. (fp) yrkande 2 anför motionärerna att det är särskilt viktigt för små och medelstora företag att anbuds- eller förfrågningsunderlagen är så tydliga att de minskar företagens osäkerhet om vad som ska utföras. Motionärerna anser också att en förenkling och ett förtydligande av regelverket inom LOU:s ram skulle gynna framför allt mindre företag och innebära ett förtydligande om att leverantörer inte får diskrimineras eller att otydliga utvärderingskriterier inte får användas. Vidare kan det enligt motionärerna förtydligas vad ett tilldelningsbeslut, och upplysningar om detta, ska innehålla. Motionärerna anser att bör förändras enligt dessa linjer för att uppnå tydligare och enklare regler.