bet · GT01FiU24 · 2006-06-01 00:00:00 — Årsredovisning för staten (skr. 101, redog. behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 samt styrelses redogörelse angående granskningen av årsredovisningen (redog. 2005/06:RRS20). bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. konstaterar att skrivelsen har vidareutvecklats utifrån utskottets tidigare önskemål. Utskottet framhåller värdet av årsredovisningen och den stora mängd information den innehåller. Det är positivt att informationskvaliteten i årsredovisningen kontinuerligt förbättras. Utskottet noterar att i skrivelsen kommenteras inte närmare de förhållandevis stora överskridandena på vissa inkomsttitlar rörande skattenedsättning. Regeringen bör enligt utskottets uppfattning kommentera större avvikelser i kommande årsredovisningar. Redovisningen av garantier har löpande utvecklats. Utskottet förutsätter att regeringen i nästa årsredovisning redovisar utvecklingen av det fortsatta arbetet med riskbaserade redovisningar. anför i ett yttrande till finansutskottet att man delar regeringens bedömning i frågan om sponsring av statliga myndigheter. har ingen annan uppfattning. Utskottet föreslår att årsredovisningen och styrelses redogörelse läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Årsredovisning för staten 2005 lägger skrivelse 2005/06:101 och redogörelse /06:RRS20 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005. har granskat årsredovisningen. styrelses redogörelse, 2005/06:RRS20, angående granskningen behandlas i betänkandet. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. har avgivit yttrande till finansutskottet i frågan om sponsring av statliga myndigheter. I skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2005. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi , en redogörelse för statliga garantier och krediter, avgifter till och bidrag från EU samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas. Slutligen informerar regeringen om sitt ställningstagande till vilka myndigheter och verksamheter som får finansieras med sponsring. Årsredovisning för staten 2005 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 och styrelses redogörelse angående granskningen av årsredovisningen för staten läggs till handlingarna. Det samlade ekonomiska utfallet ger en positiv bild när det gäller utvecklingen av statens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Överskottet i de offentliga finanserna ökade från av BNP 2004 till 2005, vilket överstiger målet . Utgiftstaket () klarades med en marginal på som underskottet i statsbudgeten på 2004 vändes till ett överskott 2005 på . Statsskulden ökade med till . Som andel av BNP ligger dock statsskulden kvar på . Resultaträkningen uppvisade 2005 ett överskott på , vilket innebär en förbättring med jämfört med . Förbättringen hänförs i huvudsak till att skatteintäkterna har ökat med . Skatter m.m. uppgår till för staten och utgör av statens totala intäkter. Juridiska personers inkomstskatt ökade med . Fysiska personers inkomstskatt ökade med , vilket enligt skrivelsen främst förklaras av en högre lönesumma. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag påverkade resultaträkningens utfall positivt med , vilket motsvarar en ökning med jämfört med . De större förändringarna avser förbättrade resultat främst för (10,), Akademiska hus AB (5,) och (). Kostnaderna för transfereringar (exklusive avsättningar till/upplösning av fonder) ökade med jämfört med . Transfereringar till kommunsektorn ökade med , till företag med och till utlandet med . Transfereringar till hushåll minskade däremot med , främst på grund av att kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar av studielån, har minskat med . Vidare minskade kostnaderna för sjukpenning med , medan aktivitets- och sjukersättningen ökade med . Nya principer för redovisning av skatter har godkänt regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen om en ny struktur för redovisning av skatteinkomster i statsbudgeten (bet. 2005/06:FiU1). Förändringen innebär främst att skatteinkomsterna redovisas enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de avser. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. beslut innebär att redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten i vissa delar kommer att grundas på prognoser. Förändringen i strukturen för statsbudgeten påverkar inte i sig resultat- och balansräkningen i årsredovisningen för staten. Regeringen har dock för avsikt att införa en periodiserad redovisning av skatteinkomster även i årsredovisningens resultaträkning fr.o.m. årsredovisningen för staten 2006. Redan i den nu aktuella årsredovisningen, , har dock gjorts en översiktlig beräkning av vilka effekter en tillämpning av de nya principerna skulle ha fått om de tillämpats i den egentliga redovisningen (s. 70-71 i skrivelsen). Med de nya principerna skulle skatteintäkterna ha uppgått till ca medan de faktiskt tillämpade principerna innebär ett utfall om ca . Med de nya principerna skulle resultaträkningens överskott således ha blivit högre. Balansräkningen och statens nettoförmögenhet skulle ha påverkats i motsvarande grad om de nya principerna tillämpats. Statens garantiportfölj uppgick vid utgången av 2005 till , en ökning med i jämförelse med 2004. I summan ingår inte kapitaltäckningsgarantier eftersom dessa är obegränsade till tid och belopp och därför inte kan värderas. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. Störst av åtagandena är insättningsgarantin (), garantier om tillförsel av kapital (), exportgarantier och u-kreditgarantier () samt kreditgarantier av olika slag (). Regeringen anför i skrivelsen att det saknas möjligheter att mäta och redovisa den samlade portföljens riskprofil. I enlighet med förslagen i rapporten kostnads- och riskredovisning för statliga garantimyndigheter fick () i uppdrag att införa en riskbaserad redovisning i sin årsredovisning . För redovisas dock inga avsättningar för förväntade garantiförluster av BKN och (). bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisionsberättelser om bl.a. myndigheternas årsredovisningar. Antalet revisionsberättelser med invändning avseende var 16, vilket innebär en ökning jämfört med då antalet invändningar uppgick till 12. I följande tabell redovisas antalet revisionsberättelser med invändning. Antal revisionsberättelser med invändning Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. I budgetpropositionen avser regeringen även att redovisa och kommentera granskningsrapporter avseende effektivitetsrevision. Sponsring av statliga myndigheter Regeringen redovisar i Årsredovisningen för staten (avsnitt 10) mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2001/02:KU19) sin syn på vissa aspekter på sponsring av statliga myndigheter. 1. regeringen bör ta ställning till vilka myndigheter eller vilka verksamheter som får finansieras med sponsring, 2. regeringen bör ta initiativ till att se över lagen om offentlig upphandling () i syfte att klargöra hur den skall tillämpas i fråga om sponsring i form av varor och tjänster och 3. det krävs en klar definition av begreppet sponsring för att klargöra hur finansieringsformen skall hanteras inom statsförvaltningen. Ärendet hade sin grund i revisorers förslag 2001/02:RR9 angående sponsring av statliga myndigheter. I Årsredovisningen för staten redovisar regeringen att den beslutade att ge uppdrag till , Statskontoret respektive () att utreda olika aspekter av sponsring av statliga myndigheter. Vad gäller frågan om vilka myndigheter eller verksamheter som får finansieras med sponsring anför regeringen att avgörandet av om en viss myndighet kan ta emot sponsring bör ligga på myndigheten själv. Det bör inte vara regeringens uppgift att i varje enskilt fall besluta att en viss myndighet eller verksamhet skall få ta emot denna typ av medel. Regeringen avser dock att reglera under vilka omständigheter myndigheterna får ta emot sponsring. Vad gäller tillämpningen av lagen om offentlig upphandling redovisar regeringen bedömningar. Upphandlingsskyldigheten inträder då sponsorn bidrar med varor eller tjänster till en upphandlande enhet och i gengäld av enheten erhåller varor eller tjänster eller kontanta medel. Är avtalet om leverans av varor eller tjänster utan förpliktelser för den upphandlande enheten utgör varorna eller tjänsterna gåva, vilken inte omfattas av reglerna i . Beträffande begreppet sponsring anser regeringen att detta inte är lämpligt att definiera i förordning. Begreppet är svårdefinierat och bl.a. är gränsdragningen mot gåvor komplicerad. I skrivelsen uppger regeringen att den avser att, genom en ändring av kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188), reglera myndigheternas möjligheter att finansiera sin verksamhet med andra icke statliga medel än donationer och bidrag enligt donationsförordningen (1998:140) och avgifter enligt avgiftsförordningen (1992:191). Genom kapitalförsörjningsförordningen och dess föreskrifter kommer det då att framgå under vilka förutsättningar och omständigheter myndigheterna tar emot den typen av finansiering. Bland annat kommer det att framgå att det endast får röra sig om intäkter som är tillfälliga eller av mindre omfattning och inte rubbar förtroendet för myndighetens opartiskhet i myndighetsutövningen. konstaterar i sitt yttrande (KU9y) att regeringen har tagit initiativ till att se över i enlighet med tillkännagivandet om sponsring av statliga myndigheter. Härutöver konstaterar att regeringen gör en annan bedömning än vad som kommer till uttryck i tillkännagivandet. De skäl som redovisas av regeringen är dock väl grundade. delar således regeringens bedömning. Den aviserade ändringen av kapitalförsörjningsförordningen kommer också att bidra till bättre reglering och ökad tydlighet vad gäller myndigheter och sponsring. har till överlämnat granskning av årsredovisningen för staten i form av en redogörelse (2005/06:RRS20). Enligt revisionsberättelsen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. I revisionsberättelsen lämnar upplysningen att man vill fästa uppmärksamheten på den kommentar till redovisningen av kostnaden för stängningen av om som lämnas i årsredovisningen för staten (s. 75 i skrivelsen). kommentar tar sikte på att det inte är någon myndighet som är redovisningsansvarig för förpliktelsen gällande . Enligt kommentaren bygger redovisningen i staten på att det är myndigheterna som ska redovisa statens samtliga ekonomiska händelser. Förpliktelsen redovisas dock i Årsredovisningen (s. 75-76 och 115-116). konstaterar inledningsvis att som regeringen anför har skrivelsens innehåll vidareutvecklats utifrån utskottets önskemål i betänkandet om den föregående årsredovisningen för staten (bet. 2004/05:FiU28). Utskottet vill framhålla värdet av årsredovisningen och den stora mängd information den innehåller. Det är positivt att informationskvaliteten i årsredovisningen kontinuerligt förbättras. Utskottet välkomnar således avsikten att i nästa årsredovisning ha en fullt periodiserad redovisning av skatter m.m. i resultat- och balansräkningen. I enlighet med finansutskottets tidigare önskemål redovisas i skrivelsen indragningar, begränsningsbelopp samt medgivna överskridanden. I skrivelsens bilagor 5 och 6 redovisas vidare utfallet på inkomsttitlar och anslag. I redovisningen av anslag i bilaga 6 finns kolumner för - utöver anslagna medel i statsbudgeten - ingående ramöverföringsbelopp, tilläggsbudget, indragning, medgivna överskridanden och anslagskredit. För inkomster saknas i bilaga 5 motsvarande uppgifter. För den övervägande delen av inkomsttitlarna är inte heller uppgifter av detta slag relevanta, men utskottet vill påpeka att för inkomsttitel Nedsättning av skatter är förhållandena annorlunda. Nedsättningarna kan ses som transfereringar via skattekonton i stället för utbetalning av bidrag över statsbudgetens utgiftssida (jfr skrivelsen s. 77). Om ett bidrag som utbetalas över anslag överskrids måste regeringen antingen återkomma till på tilläggsbudget, utnyttja anslagskrediten (högst av anslaget) eller medge ett överskridande. Det kan noteras att för de skattenedsättningar som gjordes fanns inga sådana krav. Av uppgifterna i bilaga 5 kan räknas fram att för tre skattenedsättningar (anställningsstöd, bredbandsinstallation och sysselsättningsstöd) blev inkomsterna mindre än vad beräknade när statsbudgeten fastställdes. Det finns förklaringar till överskridandena; t.ex. utökades ramen för anställningsstöd med i samband med vårpropositionen 2005 (prop. 2004/05:100 s. 21). Redogörelsen för utfallet på skattenedsättningarna visar dock på ett av problemen med denna teknik. hade inte på samma tydliga sätt som för anslag beslutat om begränsningar för till vilka belopp skattenedsättningar kunde göras. Därmed kunde beloppen, likt de gamla förslagsanslagen, öka utan att detta underställdes prövning. finns en ordning där det i aktuell lag anges hur mycket statens inkomster genom kreditering på skattekonto får minska (jfr bet. 2005/06:FiU1 s. 165-166 och s. 347 om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktvärmande elvärme i bostadshus). Denna ordning innebär att regeringen - på samma sätt som på utgiftssidan - måste återkomma till om den önskar att krediteringen maximalt ska kunna uppgå till ett högre belopp än vad beslutat. Detta har också skett i den nu aktuella vårpropositionen (prop. 2005/06:100 s. 72 och s. 187-188 om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus). Utskottet kan konstatera att i årsredovisningen för staten kommenteras inte närmare de förhållandevis stora överskridandena på vissa inkomsttitlar rörande skattenedsättning. Regeringen bör enligt utskottets uppfattning kommentera större avvikelser - uppåt och nedåt - i kommande årsredovisningar. På utgiftssidan kommenteras varje enskilt utgiftsområde och vissa anslag (avsnitt 5.4). Bedömningsgrunderna för vilka avvikelser som kommenteras där, t.ex. stor procentuell avvikelse från budgeterat belopp, bör kunna tjäna som riktlinje också för omfattningen av kommentarer rörande utfallet för skattenedsättningar. Utskottet noterar vidare att redovisningen av garantier löpande har utvecklats. Vid behandlingen av den förra årsredovisningen framhöll utskottet att det saknades möjligheter att mäta och redovisa den samlade portföljens riskprofil (bet. 2004/05:FiU28). Utskottet förutsatte att arbetet med enhetliga riskredovisningar skulle intensifieras och att den samlade redovisningen således gradvis skulle bli bättre. I den nu aktuella skrivelsen anges att () fick i uppdrag att införa en riskbaserad redovisning i sin årsredovisning . Utskottet förutsätter att regeringen i nästa Årsredovisning för staten redovisar utvecklingen av det fortsatta arbetet med riskbaserade redovisningar. När det gäller redovisningen av revisionsberättelser med invändningar kan konstateras att i några fall rör invändningarna att myndigheter har gjort åtaganden för vilka det inte funnits av beslutade bemyndiganden. Regeringen föreslår med anledning av detta i vårpropositionen att bemyndiganden ges på tilläggsbudget (prop. 2005/06:100). Utskottet behandlar regeringens förslag och redogörelse /06:RRS13 angående hanteringen av bemyndigande i betänkande 2005/06:FiU21. Beträffande sponsring av statliga myndigheter konstaterar finansutskottet att delar regeringens bedömning. har ingen annan uppfattning. noterar att bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. När det gäller kommentaren till redovisningen av kostnaden för stängningen av vill utskottet understryka vikten av att redovisningsskyldigheten för förpliktelser är konstruerad så att samtliga förpliktelser redovisas i årsredovisningen. Utskottet kan också konstatera att förpliktelsen har redovisats för på ett korrekt sätt. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och redogörelse angående denna till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2005/06:101 Regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005. Redogörelse /06:RRS20 styrelses redogörelse angående granskningen av årsredovisningen för staten 2005. yttrande 2005/06:KU9y