bet · GT01SoU24 · 2006-05-16 00:00:00 — Vi anser därför att åtgärder behöver vidtas för att säkerställa att även funktionshindrade kan utöva demokratiska rättigheter och på ett rimligt sätt delta i föreningsliv och samhällsarbete. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Transporter, punkt 23 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So46 yrkandena 10 och 34. Vi anser att anpassad kollektivtrafik med bl.a. utökad personlig service och lättillgänglighet skulle öka många människors möjlighet att röra sig fritt. De nya järnvägsvagnarna och de nya bussmodellerna är i allmänhet betydligt mer tillgängliga än de gamla. En undersökning har dock visat att flertalet av alla flygplatser är otillräckligt tillgängliga för rörelsehindrade. En fungerande och väl utvecklad färdtjänst är vidare för många funktionshindrade en förutsättning för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Vi anser därför att det måste vara möjligt också för funktionshindrade att genomföra resor med kort varsel och med rimlig flexibilitet. Till exempel bör det vara möjligt för en person med färdtjänst att lämna och hämta barn på dagis på väg till och från jobbet. Vi anser också att rutinerna för riksfärdtjänsten behöver förändras för att korta väntetider och göra det enklare att få färdtjänst beviljad över kommungränser. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av skollagen, punkt 24 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So46 yrkande 15. Enligt vår uppfattning är bristerna i det högre utbildningsväsendets anpassning till funktionshindrade betydande. Det handlar bl.a. om otillgängliga lokaler samt brister när det gäller hjälpmedel. Skollagen är tydlig när det gäller skolans skyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan. Bestämmelserna ger ett bra skydd i teorin, men i praktiken finns det inga tydliga kriterier på vad som ingår i rätten till stöd och ingen faktisk möjlighet att utkräva denna rätt eller pröva den i domstol. Vi anser att de svenska bestämmelserna i högre grad borde ge den enskilde eleven en laglig rätt att få sina behov utredda och tillgodosedda. Vi vill i detta syfte ha en översyn av skollagen. Översynen bör förenas med en förenkling av bestämmelserna om kommunernas möjlighet att lokalt bestämma hur man skall uppnå målen för skolans verksamhet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Återinförande av de statliga specialskolorna m.m., punkt 25 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So42 yrkande 10 och 2005/06:So46 yrkandena 16, 17 och 19. Vi anser att varje elev, oavsett förutsättningar, har rätt till en bra skola där hon eller han kan trivas och utvecklas. Den obligatoriska grund- eller gymnasieskolan har inte specialskolornas specialistkunskaper. Vi anser därför att det är orimligt att tro att varje enskild kommun skall kunna tillhandahålla den kompetens och de resurser som krävs för att en elev med multifunktionshinder eller allvarliga språkstörningar skall få en god utbildning anpassad just till hennes eller hans förutsättningar. Beslutet om att avveckla och som specialskolor för elever med multifunktionshinder samt för elever med allvarlig språkstörning bör därför upphävas. Vidare anser vi att staten bör vara huvudman för specialskoleutbildningen och vara ansvarig för finansieringen av elever i specialskola. Avslutningsvis anser vi att ett riksgymnasium för synskadade ungdomar med multifunktionshinder bör inrättas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Rätten att välja skola för barn med funktionshinder, punkt 26 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So42 yrkande 11, 2005/06:So43 yrkande 5 och 2005/06:So46 yrkande 18. Vi anser att en lagstadgad rätt att välja skola för barn med funktionshinder bör införas. Denna rätt skall vara lika självklar för elever med funktionshinder som för andra elever. För att detta skall vara möjligt krävs det att alla skolor handikappanpassas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kunskap om funktionshinder i vissa utbildningar, punkt 27 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So44 yrkande 4. Vi anser att kunskap om olika funktionshinder bör ingå i vissa utbildningar. Särskilt viktigt är det i utbildningen av arkitekter och byggnadsingenjörer. Vi anser också att det behövs obligatorisk utbildning om funktionshinder på lärarhögskolorna. Dessutom anser vi att det behövs kontinuerlig fortbildning för skolpersonal och skolmyndigheter om barn och ungdomar med funktionshinder. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykiskt funktionshindrade, punkt 29 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So44 yrkandena 15 och 19 samt 2005/06:So46 yrkande 27. Det finns betydande kunskapsbrister hos kommuner och försäkringskassor kring psykiskt funktionshindrades behov. Regeringen bör därför göra en översyn av hur LSS-lagstiftningen fungerar för psykiskt funktionshindrade. Översynen bör omfatta frågor som hur insatserna är preciserade med tanke på gruppens behov och hur personkretsen är avgränsad. Vi anser vidare att alla med dolda funktionshinder som så önskar bör få en individuell vårdplan. Sådana vårdplaner skall användas oavsett om vården är offentlig eller enskild. Avslutningsvis vill vi peka på att psykiatrisamordnarens uppdrag inte synes leda till något resultat. Detta anser vi vara oacceptabelt och regeringen bör återkomma med förslag om hur vården och omsorgen om de psykiskt sjuka och funktionshindrade kan stärkas och om hur psykiska och dolda funktionshinder kan integreras i handikappolitiken. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av LSS, punkt 30 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So43 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:So44 yrkandena 11 och 12 samt 2005/06:So46 yrkande 31. Av resursskäl som var mycket påtagliga under 90-talskrisen kom den s.k. personkrets 3 enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, inte att omfattas av det som kallas "Daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig", den s.k. sysselsättningsgarantin. Vi anser emellertid att det är mycket viktigt att handikappreformen fullföljs även på denna punkt, så att sysselsättningsgarantin också kommer att omfatta varaktigt psykiskt sjuka. Därför bör en utredning tillsättas för att lägga förslag om hur det kan ske. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bilstöd, punkt 32 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So44 yrkandena 16-18 och 2005/06:So46 yrkande 35. Enligt vår mening behöver principerna för bilstödet förändras. Det är en fråga om tillgänglighet som berör många funktionshindrade människor. Vi anser att ett tydligare brukarperspektiv är nödvändigt och att det är den faktiska funktionsnedsättningen som skall utgöra grund för rätten till bilstöd. I de fall då en person inte själv kan framföra ett fordon skall familjemedlemmar eller assistenter kunna fungera som chaufför. Vi anser vidare att teknisk och ergonomisk kompetens måste finnas hos dem som handlägger bilstödet. Dessutom anser vi att regeringen bör ta initiativ till att se över möjligheterna att skapa någon form av ackreditering av företag som anpassar bilar. kan vilken bilfirma som helst anpassa bilar. En ackreditering skulle vara lönsam för såväl den enskilde, som staten och bilföretagen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vården av personer med dubbeldiagnos, punkt 33 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So46 yrkande 28. Personer med s.k. dubbeldiagnos, dvs. samtidig psykisk sjukdom och alkohol- eller narkotikamissbruk hamnar ofta "mellan stolarna" i dagens uppdelning mellan psykiatri och missbrukarvård. Enligt vår mening behövs det därför fler kombinerade vårdformer. För att landsting och kommuner skall ta sitt ansvar, samt för att dessa vårdformer skall komma till stånd, bör en lag införas som innebär att en person med dubbeldiagnos som söker behandling inte skall kunna avvisas från psykiatrin eller missbrukarvården utan att man har försäkrat sig om att någon annan vård- eller omsorgsgivare är redo att ta emot personen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av regelverket för beviljande av ledarhundar m.m., punkt 34 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So46 yrkande 26. Service-, signal- och ledarhundar kan vara viktiga hjälpmedel för många personer med funktionshinder. Tillgången på dessa hundar är begränsad. En ökad användning av ändamålsenligt dresserade hundar kan ha potential att stärka möjligheterna till autonomi för många grupper av funktionshindrade och fungera som ett komplement till assistens och andra hjälpinsatser. är det bara de som klassas som helt blinda som har möjlighet att få en ledarhund. Vi anser att regelverket för beviljande av service-, signal- och ledarhundar bör ses över i syfte att öka tillgången. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Diskriminering av funktionshindrade, punkt 13 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Vi anser att lagstiftningen bör ändras så att bristande tillgänglighet rättsligt skall kunna bedömas som diskriminering. Detta skall inte innebära att mindre företagare döms för diskriminering när den bedrivna verksamheten inte är möjlig att handikappanpassa utan lagstiftningen skall ta sikte på situationer när det med enkla medel är möjligt att göra en verksamhet tillgänglig för alla. Om så inte sker bör den som bedriver verksamheten kunna dömas till ansvar. Då frågan om skydd mot diskriminering av funktionshindrade är föremål för beredning i med anledning av slutbetänkande anser vi dock inte att det är nödvändigt att nu reservera oss. Vi kommer dock att noga följa frågan och förbehåller oss rätten att återkomma. Utredning av handikappersättningen m.m., punkt 20 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Vi anser att handikappersättningens utformning har flera allvarliga brister. Konstruktionen med olika nivåer medför att kompensation inte ges för merkostnader i behövlig utsträckning och att personer som har kostnader på lägre nivåer över huvud taget inte kan få någon ersättning. Handikappersättning utgår inte heller till personer som får ett funktionshinder efter fyllda . Dessutom är det ekonomiska stödet för familjer med funktionshindrade barn och ungdomar ofta otillräckligt och merkostnaderna sänker familjernas levnadsstandard. Mot bakgrund av den översyn av lagen om handikappersättning och vårdbidrag som aviseras i skrivelsen och det arbete som pågår inom för att belysa de ekonomiska konsekvenserna av att leva med ett funktionshinder avstår vi dock från att reservera oss. Vi avser dock att noga följa frågan och förbehåller oss rätten att återkomma. Transporter, punkt 23 (mp) () anför: Jag är kritisk till att utskottets majoritet, i sitt ställningstagande till varför aktuella motioner under avsnittet avstyrks, väljer att lyfta fram bl.a. att regeringen avser att ge och i uppdrag att ta fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling. Jag anser att det är olyckligt att göra en sådan skrivning i sammanhang som berör arbetet med att göra samhället mera tillgängligt för funktionshindrade. Att göra samhället mera tillgängligt är nämligen i första hand en uppgift för fastighetsägare, fordonsägare, trafikutövare, företag, kommuner och landsting. När ovanstående formulering nu återkommer i ett flertal dokument från regering och riksdagsmajoritet ser jag en uppenbar fara i att denna motverkar sitt syfte. Jag är övertygad om att ett sådant uttalande leder till förväntningar om incitamentspengar eller stöd i annan form för att skynda på omställningen. Att avskaffa hindrande inslag i kollektivtrafiken och i offentliga miljöer går mycket långsamt och kommer inte att gå snabbare när denna formulering blir känd. I sak har jag dock inte något emot att berörda motioner avslås eftersom jag vet att ambitionen är att insatserna skall ske snabbt. Jag avstår därför från att reservera mig. Jag kommer dock att noga följa hur kommuner tolkar utskottets ställningstagande och aktivt arbeta för att det inte skall motverka sitt syfte. Psykiskt funktionshindrade, punkt 29 (v) () och () anför: Vi anser det väsentligt att handikappolitiken på ett bättre sätt än vad som är fallet även omfattar de psykiskt funktionshindrade. Vi har tidigare i andra sammanhang påtalat behovet av en nationell handlingsplan för psykiatrin. När det gäller de psykiskt funktionshindrade anser vi att en sådan plan skulle vara av stort värde. Vad beträffar handlingsplanens omfattning och inriktning vill vi erinra om innehållet i vår reservation 4 i betänkande 2005/06:SoU6. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2005/06:110 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. 2005/06:So42 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att genomföra den nationella handlingsplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad samverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskrimineringslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsmarknadssituationen för personer med funktionshinder måste förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa arbetsgivarnas ansvar för av sjukpenningen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av vårdvisare och tillgänglig vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en hjälpmedelsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föra över kostnadsansvaret för personlig assistans till staten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lex även skall gälla för service som utförs enligt LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör vara huvudman för specialskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lagstadgad rätt att välja skola införs för barn med funktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för funktionshindrade kvinnor och män, flickor och pojkar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheternas och kommunernas genomförande av handlingsplanen. 2005/06:So43 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder skall kunna ses som diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stimulansbidrag för ökad tillgänglighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till lönebidrag och trygghetsanställning för företagare. begär att regeringen utreder kostnaderna för och det praktiska genomförandet av en utvidgning av sysselsättningsgarantin till personkrets 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning för personer med funktionshinder. 2005/06:So44 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de generella handikappolitiska målen måste preciseras med mer mätbara mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lagstiftning som slår fast att bristande tillgänglighet är diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nystart på arbetet med att uppnå tillgänglighetsmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskap om funktionshinder skall ingå i vissa utbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsmarknadssituationen för personer med funktionshinder måste förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa arbetsgivarnas ansvar för av sjukpenningen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av handikappersättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarsfördelningen mellan myndigheter vid rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning och kompetensutveckling inom rehabiliteringsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad valfrihet vid val av hjälpmedel och anpassat boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brister i LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av kostnadsansvaret för reformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lex även skall gälla för service som utförs enligt LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykiskt funktionshindrade och LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till ackreditering av företag som handikappanpassar bilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för bilstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av teknisk och ergonomisk kompetens hos dem som handlägger bilstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella vårdplaner för personer med dolda funktionshinder. 2005/06:So45 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vårdpersonalen skall vidareutbildas om sexualitet och funktionshinder för att motverka att funktionshindrade utsätts för diskriminering och utanförskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en referensgrupp med uppdrag att utveckla studiematerial till stöd för diskussion, utbildning och fortbildning kring positiv sexualitet där frågor om funktionshinder och sexualitet tas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka medvetenheten om funktionshindrades sexhjälpmedelsbehov inom sjukvården genom utbildning och fortbildningsinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortbildningsinsatser till sjukvårdens hjälpmedelscentraler samt om att öka resurserna till sjukvårdens hjälpmedelscentraler så att de bättre kan arbeta med att anpassa sexhjälpmedel för funktionshindrade. 2005/06:So46 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet för handikappolitiken bör vara principen om alla människors lika värde och rätt till likabehandling, ett tillgängligt samhälle och en tillgänglig arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett arbetsfokus i handikappolitiken. beslutar att avskaffa medfinansieringen i sjukförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett sysselsättningsmål för funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga personer som är skall beviljas sjukersätting och aktivitetsersättning utan att fokus läggs på att dessa personer skall erbjudas arbete, sysselsättning eller rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av lönebidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till fortsatt anställning med lönebidrag även efter . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av hur stödinsatserna för företagande kan behöva anpassas för att underlätta och uppmuntra funktionshindrade att starta och driva företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för funktionshindrade som startar och driver eget företag att ansöka och prövas för lönebidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för att samhällets fysiska planering anpassas till rörelsehindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av individuellt utkrävbara rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i förvaltningslagen kring bemötandefrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompensation av merkostnaderna för föräldrar med funktionshindrade barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lekplatser och näridrottsplatser är viktiga miljöer och att hindren för tillgänglighet i normalfallet är enkla att åtgärda och därför hör till dem som omfattas av tillgänglighetsmålet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att besluten att avveckla och som specialskolor för elever med multifunktionshinder, samt för elever med allvarlig språkstörning skall upphävas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör vara huvudman för specialskoleutbildningen och vara ansvarig för finansieringen av elever i specialskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lagstadgad rätt att välja skola för barn med funktionshinder bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett riksgymnasium för synskadade ungdomar med multifunktionshinder bör inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fördelningssystemet när det gäller teckentolkar måste ses över så att det bättre motsvarar antalet personer med behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alla människors rätt till rehabilitering.