bet · GT01JuU33 · 2006-05-11 00:00:00 — En person som avtjänat ett längre fängelsestraff skall erbjudas en aktiv och meningsfull tillvaro i form av en praktikplats och en bostad. Naturligtvis skall detta ske i kombination med bättre utslussning och motivationsprogram . Utslussningen skall förberedas och tiden därefter skall noga följas upp. Regeringens förslag innebär inte detta. Jag anser också att det skall krävas en lägre grad av misskötsamhet än vad regeringen föreslår för att den villkorliga frigivningen skall skjutas upp. Propositionen bör avslås av . Vårdvistelse, punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vårdvistelse. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju28 yrkande 2. Tanken på vårdvistelse är riktig, eftersom vissa kategorier av brottslingar har behov av behandling för olika typer av problematik. Ett problem med s.k. § 34-placeringar är att den beräknade vårdtiden inte sällan är längre än tiden fram till villkorlig frigivning. Då tidpunkten för när villkorlig frigivning blir aktuell har passerats finns inga lagliga möjligheter att kvarhålla en dömd i § 34-behandling, i syfte att fullfölja vården. Många i denna typ av behandling fullföljer aldrig sin planerade vård. Detta är ett problem för individen och ett problem för samhället, eftersom rehabiliteringen inte fungerar. I regeringens förslag till vårdvistelse har denna problematik inte fått någon tillfredsställande lösning. Möjligheten att avtjäna delar av fängelsestraffet på ett vårdhem eller motsvarande bör enligt vår mening ses som en ömsesidig överenskommelse mellan den intagne och samhället. Därför bör det ställas upp villkor om en skyldighet att fortsätta behandlingen efter den överenskommelse man gjort då behandlingen påbörjades. Villkorlig frigivning bör inte komma i fråga innan den avtalade vårdtiden är genomförd. Den som avbryter behandlingen bör inte få tillgodoräkna sig tiden såsom avtjänad strafftid. Avbrottet i sig skall räknas som misskötsel och påverka tiden för villkorlig frigivning. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi här anfört. Riskbedömning vid vistelse i halvvägshus, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt såvitt avser 57 § andra stycket med ändringen att orden "beaktansvärd" och "allvarligt" skall utgå. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju29 yrkande 4 och avslår proposition 2005/06:123 i denna del. I regeringens förslag till lagtext angående vistelse i halvvägshus anges att en sådan utslussningsåtgärd får beviljas den som har behov av särskilt stöd eller kontroll om det inte finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. Enligt min mening bör vistelse i halvvägshus inte beviljas om det finns någon risk för att den som är i fråga för boende i halvvägshus kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller missköta sig. Orden beaktansvärd samt allvarligt bör därför tas bort i den föreslagna lagtexten i 57 § andra stycket lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Fotboja vid vistelse i halvvägshus, punkt 5 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fotboja vid vistelse i halvvägshus. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju29 yrkande 5. Den som vistas i ett halvvägshus får inte lämna halvvägshuset annat än på särskilt bestämda tider. Detta krav kan enligt regeringens förslag kontrolleras med elektroniska hjälpmedel, s.k. fotboja. Den som befinner sig i ett halvvägshus avtjänar fortfarande ett fängelsestraff, och därför måste säkerheten vara sträng. Fotboja bör därför vara ett krav för att få vistas i halvvägshus. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad jag här anfört. Utslussningsboenden, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utslussningsboenden. Därmed bifaller motion 2005/06:So698 yrkande 6. På de flesta kriminalvårdsanstalter skall det finnas ett utslussningsboende där det frigivningsförberedande arbetet intensifieras. I utslussningsboendet kan kontakter byggas upp med familj, barn, arbetsmarknad och nätverk. Det handlar om att skapa relationer och bygga upp ett förtroende för att ha en möjlighet att få arbete vid frigivningen. Kontakter med övervakare skapas och sökandet efter bostad börjar. Det är viktigt att de dömda i alla avseenden förbereds och tränas inför sin kommande frigivning. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag här anfört. Utökad frigång, punkt 7 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: godkänner vad som anförs i reservationen om utökad frigång. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju29 yrkande 2 och 2005/06:Ju30 yrkande 2 och avslår proposition 2005/06:123 i denna del. Det kan finnas anledning att i ett senare skede när den föreslagna individualiseringen av kriminalvården omsatts i praktisk gärning återkomma till frågan om möjligheten till s.k. utökad frigång. , då inget tydligt incitamentsystem finns på plats säger vi nej till utökad frigång. Det är viktigt att påföljder inte urholkas och att allmänheten uppfattar att de inte skiljer sig i någon större utsträckning från domstolarnas beslut. Utökad frigång enligt regeringens förslag leder enligt vår mening till en urholkning av fängelsestraffet och bör därför inte förekomma. Regeringens förslag om utökad frigång bör mot denna bakgrund avslås av . Intensivövervakning med elektronisk kontroll, punkt 8 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om intensivövervakning med elektronisk kontroll. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju29 yrkande 1, 2005/06:Ju459 yrkande 26 och 2005/06:Ju529 yrkande 29. Utslussningsåtgärden intensivövervakning med elektronisk kontroll (s.k. IÖV-utsluss) har fallit mycket väl ut. Det är en betydligt mindre kostsam påföljdsform än fängelse som ger den intagne goda möjligheter att upprätthålla social, familje- och arbetsmässig kontinuitet, vilket är oerhört betydelsefullt för hans eller hennes fortsatta liv och för deras familjer.Regeringen föreslår nu att IÖV-utslussningen i sin nuvarande utformning skall avvecklas. Vi anser att systemet skall vara kvar som det fungerar . Det bör även vara möjligt att öka användningen av IÖV-utsluss för långtidsdömda. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi här anfört. Förbättrad utslussningsverksamhet, punkt 9 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förbättrad utslussningsverksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju28 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Ju398 i denna del. kommer många direkt från slutna avdelningar till friheten utan någon form av utslussning. Många intagna friges dessutom till en markant sämre social situation jämfört . Frigivningsförberedelserna bör därför förbättras och de intagna bör i högre grad motiveras att delta i den verksamhet som kan ordnas. Det behövs ett bättre samarbete mellan anstalterna, frivården, och hälso- och sjukvården. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Uppföljning av utslussningsåtgärder, punkt 10 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppföljning av utslussningsåtgärder. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju529 yrkande 31. Kriminalvården bör i större utsträckning än systematiskt följa upp och utvärdera utslussningsåtgärderna. Det är viktigt att kriminalvården har ett bra underlag för bedömningen av olika behandlingars och åtgärders effektivitet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Uppskjuten villkorlig frigivning, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppskjuten villkorlig frigivning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju30 yrkande 1. All misskötsamhet i anstalt skall föranleda konsekvenser. Dessa konsekvenser bör komma snabbt efter misskötsamheten, vilket inte är fallet med regeringens förslag om senareläggning av den villkorliga frigivningen. Eftersom förslaget inte innehåller några andra verkningsfulla konsekvenser av misskötsamhet anser vi att det är nödvändigt att föreslå att även enskild misskötsamhet skall föranleda senareläggning av den villkorliga frigivningen. Det bör således krävas en lägre grad av misskötsamhet än vad regeringen föreslår för att senareläggning av villkorlig frigivning skall kunna komma i fråga. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi här anfört. Halvtidsfrigivning, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om halvtidsfrigivning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju29 yrkande 3 och 2005/06:Ju532 yrkande 35 och avslår motionerna 2004/05:Ju378 yrkande 4, 2004/05:Ju424 yrkande 18, 2005/06:Ju366 yrkande 2 och 2005/06:Ju562 yrkande 15. Jag anser att domstolen bör kunna utdöma möjlighet till villkorlig frigivning efter avtjänande av halva strafftiden. Det skall kunna ske i de fall där domstolen bedömer att det inte finns något skyddsbehov för samhället och att den dömde inte riskerar att återfalla i brott. Ett absolut krav för villkorlig frigivning efter halva strafftidens avtjänande är att den åtföljs av perfekt skötsamhet från den dömdes sida. Den intagne skall som förutsättning för frigivningen kunna förpliktas att vidta åtgärder för att försäkra att han eller hon inte återfaller i brott. Ett exempel på sådan kontrollåtgärd skulle kunna vara att en tidigare missbrukare i samband med villkorlig frigivning regelbundet lämnar urinprov. Skulle den dömde missköta sina ålägganden eller begå någon som helst form av brottslig verksamhet under sin villkorliga frigivning skall han eller hon tillbaka till avtjäna resten av sin utdömda strafftid. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad jag här anfört. Halvtidsfrigivning, punkt 12 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om halvtidsfrigivning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju424 yrkande 18 och 2005/06:Ju562 yrkande 15, bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju378 yrkande 4 och 2005/06:Ju366 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Ju29 yrkande 3 och 2005/06:Ju532 yrkande 35. För att göra återanpassningen till samhället och ett liv fritt från kriminalitet möjlig behövs en mjuk övergång från anstaltstiden till samhället samt en fungerande frivård som aktivt arbetar med klienten under den villkorliga frigivningen. Jag anser mot denna bakgrund att möjligheten till villkorlig frigivning efter halva verkställighetstiden bör återinföras. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad jag här anfört. Skötsamhet krav för villkorlig frigivning, punkt 13 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skötsamhet krav för villkorlig frigivning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju263, 2005/06:Ju308 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ju410 yrkande 13 i denna del och 2005/06:Ju530 yrkande 4. Vår grundinställning är att utdömt fängelsestraff skall avtjänas, men det skall löna sig att vara skötsam . Efter att två tredjedelar av strafftiden har avtjänats skall det därför vara möjligt att bli villkorligt frigiven. Hänsyn skall då tas till hur den dömde skött sig . Har den intagne skött sin tid på anstalten genom deltagande i programverksamhet, hållit sig borta från missbruk, skött permissionerna m.m. skall villkorlig frigivning vara möjlig. Vid allvarlig misskötsamhet, såsom rymning, bör frigivningen skjutas upp eller helt utebli, vilket innebär att den intagne får avtjäna hela strafftiden i anstalt. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad jag här anfört. Kvaliteten inom kriminalvården, punkt 16 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvaliteten inom kriminalvården. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju459 yrkande 1. Det stora antalet intagna som återfaller i brott visar bl.a. att svensk kriminalvård är en ineffektiv verksamhet som måste förändras. Kriminalvården har kommit att handla allt mindre om vård och alltmer om förvaring. Det är angeläget att belysa och söka förändra den rådande situationen, inte minst med tanke på alla de människor som berörs: brottsoffer, interner och deras familjer. Jag anser att kriminalvården måste utveckla mätmetoder som kan användas för att beskriva olika resultat som uppnås genom behandlings- och vårdarbetet. Kriminalvården bör också utveckla och förstärka sin analyskapacitet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag här anfört. Samverkan med andra myndigheter, punkt 17 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samverkan med andra myndigheter. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju459 yrkandena 27 och 28 samt 2005/06:Ju529 yrkande 28. Det behövs ett väl upparbetat samarbete mellan anstalterna och andra berörda aktörer, särskilt frivården, , hälso- och sjukvården samt arbetsförmedlingen. Vi anser att en socialsekreterartjänst bör knytas till varje anstalt. En sådan person skall kunna hjälpa till med myndighetskontakter och ta ett samlat grepp över de åtgärder som den intagne behöver stöd med, inte minst när det gäller bostadssituationen. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Verkställighetsplanering, punkt 18 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om verkställighetsplanering. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju459 yrkande 19 och 2005/06:Ju529 yrkande 1. Individuella handlings- och vårdplaner skall upprättas för varje enskild individ senast vid ankomsten till anstalten. Dessa planer måste få högre status än . Handlingsplanen bör utarbetas i samarbete mellan internen och utbildad, kvalificerad personal. I planen skall konkreta, realistiska deletapper och mål som successivt kan uppnås av individen nedtecknas. Måluppfyllelsen i handlingsplanen bör ligga till grund för beslut om olika förmåner. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Kvinnor i kriminalvården, punkt 20 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvinnor i kriminalvården. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 7 och 2005/06:Ju529 yrkande 10 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju366 yrkande 6, 2005/06:Ju560 och 2005/06:Ju562 yrkande 11. Vi anser att kriminalvården måste anpassas mer för kvinnliga intagnas behov. Kvinnliga intagna har ett tungt missbruk samt kanske en partner som är kriminell och missbrukare. Flera av kvinnorna har bevittnat eller själva utsatts för våld eller sexuella övergrepp som barn. Många fängslade kvinnor vill ha studiecirklar om våld i familjen och hjälp för att de skall kunna förstå sin livssituation. När de kommer ut från fängelset väntar i många fall ett liv med fortsatt misshandel. Tiden inom kriminalvården måste också användas till att hjälpa och stödja dessa kvinnor. Vi kräver ett ökat stöd och hjälp till kvinnor som är dömda för brott och lever i en relation med misshandel. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Barn till intagna, punkt 21 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om barn till intagna. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju529 yrkande 11 och 2005/06:So556 yrkande 8 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju366 yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:Ju562 yrkande 12. Många intagna på anstalterna är också föräldrar. Barns möjligheter att skapa och upprätthålla ett gott förhållande till föräldrarna måste underlättas. Besöksrum och besökslägenheter anpassade till barns behov måste finnas vid fler anstalter. Modern teknik, som videokonferenser, skulle också kunna användas för att underlätta kontakten med familjen. Satsningarna inom kriminalvården på särskilda barnansvariga vid anstalter, för att stärka barnperspektivet inom kriminalvården, är positiva och bör omfatta fler anstalter. Kriminalvårdens och samarbete för att förbättra situationen för barn till intagna bör följas upp. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Barn till intagna, punkt 21 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om barn till intagna. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju366 yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:Ju562 yrkande 12 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju529 yrkande 11 och 2005/06:So556 yrkande 8. Det är mycket viktigt att tar aktiv del i stödet till familjen i de fall en förälder döms till vård eller fängelse. En förutsättning för att skall kunna ge detta stöd är att de får veta vad som hänt. har kriminalvården en skyldighet att underrätta om ett barn riskerar att fara illa. Detta fungerar dåligt. Vi anser att en skyldighet att fråga den intagne huruvida han eller hon har barn vid första kontakten på häkte eller anstalt skall införas, och om så är fallet skall detta meddelas . Vidare bör det skapas rutiner som gör det möjligt för barnet att i större utsträckning nå sin förälder, att telefonsamtal till barnet skall vara kostnadsfria och att möjligheten för en förälder som är intagen i anstalt att nå sitt barn skall ges större vikt vid bedömningen av när en intagen får lov att ringa. Det är också viktigt att besök från barn och familjekontakter uppmuntras. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. , punkt 22 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om självförvaltning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju459 yrkande 2 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju562 yrkande 5. Att vistas på anstalt innebär ett rutinmässigt liv med små möjligheter att ta personligt ansvar samt begränsade kontakter med omvärlden. Ett konkret problem som många interner själva identifierat och ser som en brist är den passivitet som lätt infinner sig då det omhändertagande som den intagne möter omfattar allt från väckning till matlagning och tvätt. Speciellt för de långtidsdömda fångarna kan acklimatiseringen till ett självständigt liv vara mycket svår på anstalt. De intagna behöver därför ta ett ökat personligt ansvar för livet innanför murarna som en förberedelse för livet utanför murarna. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad jag här anfört. Förmånssystem, punkt 23 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förmånssystemet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju28 yrkande 4, 2005/06:Ju459 yrkande 20 och 2005/06:Ju529 yrkandena 6, 7 och 9 samt avslår motion 2005/06:Ju562 yrkandena 8 och 9. Möjligheterna till uppmuntran och motivation inom kriminalvården bör utökas. Gott uppförande skall premieras genom förmåner och liknande, som misskötsel bör få tydliga konsekvenser. Ett nytt motivationssystem med belöning och konsekvens bör därför införas. Vardagliga privilegier såsom tv i cellen kan tjäna som incitament till förbättringar. En egen tv kan vara den första belöningen för ett bra uppförande snarare än en självskriven rättighet. Vidare bör deltagande i behandling, studier, arbete eller annan organiserad verksamhet vara ett krav för ekonomisk ersättning. Ökad individualisering kräver också genomtänkta garantier för en rättssäker tillämpning av sanktionssystemet. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi här anfört. Arbetsdrift, punkt 24 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om arbetsdrift. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju28 yrkande 5. Kriminalvården skall enligt vår mening ha en tydlig arbetslinje. Många intagna saknar helt arbetslivserfarenhet i vanlig mening. Sysslolöshet blir till ett problem för många. Att ha arbetsuppgifter och skaffa sig sunda rutiner måste vara en central del av verksamheten. Studier eller behandlingsaktiviteter passar inte alla och upptar inte heller all tid som framför allt de långtidsdömda har. Vi vill återupprätta arbetslinjen, dvs. se till att anstalterna lägger mer kraft på att åstadkomma arbete inom ramen för sin verksamhet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Sysselsättning m.m., punkt 25 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sysselsättning m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju529 yrkande 8 och 2005/06:Ub384 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Ju512 och 2005/06:Ju562 yrkande 3. Många intagna har inte ens grundläggande kunskaper i läsning och räkning och bör få möjlighet att reparera detta. Vi ställer oss positiva till såväl grund-, gymnasie- och universitetsutbildning på anstalt, med förbehållet att studerande bör visa resultat för att tillåtas fortsätta med studierna. För motiverade intagna bör det ordnas yrkesutbildning med lärlingsplatser som kan ge goda chanser till jobb efter avslutad utbildning och verkställt straff. Även möjligheterna till arbete på anstalt måste öka. De intagnas sysselsättningsplikt skall omfatta . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här anfört. Behandling, punkt 26 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behandling.