bet · GT01LU35 · 2006-05-09 00:00:00 — I likhet med vad som anförs i motion L370 anser jag att det kan ifrågasättas om det är rimligt att skuldsatta personer aldrig skall kunna bli befriade från ett betalningsansvar. De nuvarande preskriptionsreglerna bör, enligt min mening, ses över eftersom systemet med preskriptionsavbrott leder till att många fordringar i realiteten aldrig preskriberas. En lösning skulle kunna vara att införa ett system med s.k. absolut preskription. Ett sådant system kan se ut på så vis att det krävs att borgenären före preskriptionsfristens utgång vänder sig till kronofogdemyndighet eller domstol för att få betalningsansvaret fastställt. Alternativt skulle begränsningar kunna införas vad gäller möjligheten att få samhällets hjälp med indrivning så att indrivning inte kan pågå hur som helst efter det att skulden uppkommit. Frågor om införande av absolut preskription och begränsning av tiden för indrivning innehåller en mängd frågeställningar som kräver noggranna överväganden. Regeringen bör ta initiativ till sådana överväganden. Vad som anförts bör , med bifall till motion L370 yrkande 4 och med delvis bifall till motion L237 yrkande 1 samt med avslag på motionerna L237 yrkandena 2-4, L307 yrkandena 2 och 4, L362 och L370 yrkandena 1-3, som sin mening ge regeringen till känna. Övriga frågor, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett samlat insolvensförfarande. Därmed bifaller motion 2005/06:L322 och avslår motion 2005/06:L368. Som närmare redovisas i motion L322 är det angeläget att den kommande utredningen om ett samlat insolvensförfarande kommer att vara inriktad på att möjliggöra kontakter mellan den enskilde näringsidkaren och arbetslöshetskassorna, att tillsynen i rekonstruktionsförfarandet blir näringslivsorienterad, att reglerna om ackord i rekonstruktion blir flexibla och att det införs en möjlighet att jämka avtalsvillkor i avtalsförhållanden mellan näringsidkare. Vidare bör utredningsarbetet vara särskilt inriktat på att anpassa den svenska lagstiftningen på det insolvensrättsliga området till den internationella utvecklingen. Vad som anförts bör , med bifall till motion L322 och med avslag på motion L368, som sin mening ge regeringen till känna. Ny skuldsaneringslag, punkt 1 (fp) () anför: Jag finner det riktigt och värdefullt att en skuldsatt person försöker träffa frivilliga överenskommelser med sina fordringsägare om sina skulder. Detta bör vara regel och kan göras formlöst av den skuldsatte själv eller med hjälp at den kommunala budget- och skuldrådgivaren. Emellertid är det att gå för långt att föreskriva om sådant försök i lag såsom en förutsättning för att en ansökan om skuldsanering skall upptas till behandling. Jag stödjer därför den föreslagna ändringen att kravet på egenförsök tas bort. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:124 Ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande: antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. skuldsaneringslag, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 4. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 5. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m., 6. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 7. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., 8. lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m., 9. lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619), 10. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 11. lag om ändring i lagen (2005:703) om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334), 12. lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:000). 2005/06:L7 av m.fl. (m, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egenförsök till skuldsanering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tvingande skuldsaneringsärenden även fortsättningsvis skall handläggas i domstol. 2005/06:L8 av m.fl. (kd): beslutar att tvingande skuldsaneringsärenden även forsättningsvis skall handläggas i domstol och avslår regeringens proposition i denna del. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:L237 av m.fl. (v): begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att en absolut preskriptionstid för civilrättsliga fordringar gentemot privatpersoner införs. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att kronofogdemyndigheten självmant skall kunna pröva frågan om en fordran som omfattas av en ansökan om verkställighet är preskriberad. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att det införs ett tak för högsta tillåtna räntesats när det gäller konsumtionskrediter. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att beloppsgränsen sänks för när en förenklad kreditprövning får ske. 2005/06:L275 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skuldsaneringslagen skall utsträckas till att omfatta också aktiva näringsidkare. 2005/06:L277 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även studieskulder som inte förfallit till betalning aktivt skall beaktas när en plan för skuldsanering skall beslutas. 2005/06:L307 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den enskildes bristande möjligheter att kunna bli skuldfri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att långsiktigt stödja organisationer, t.ex. Fattiga Riddare, för att hitta långsiktiga lösningar för skuldsatta att komma ur skuldfällan. 2005/06:L322 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utredningen om den svenska insolvensrätten särskilt skall ta hänsyn till den internationella utvecklingen. 2005/06:L332 av m.fl. (v): begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) som innebär att möjligheterna att bli beviljad skuldsanering förbättras samt att skuldsaneringsförfarandet förenklas och görs snabbare. 2005/06:L362 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya former för skuldsanering. 2005/06:L368 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förmånsrättslagen. 2005/06:L370 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande regler för statliga myndigheter att träffa frivilliga överenskommelser med skuldsatta personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av tvingande regler om dröjsmålsräntans storlek avseende konsumentfordringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av tvingande regler om skriftlig betalningspåminnelse och att förflyter efter en skulds förfallodag såsom förutsättning för rätt till inkassokostnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättande av en utredning om införande av absolut preskription alternativt tidsgräns för indrivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Förslaget till lag om ändring i En gäldenär som vid konkurs, skuldsanering eller förhandling om offentligt ackord uppsåtligen eller av grov oaktsamhet förtiger tillgång, uppger obefintlig skuld eller lämnar annan sådan oriktig uppgift, döms, om uppgiften inte rättas innan den beedigas eller annars läggs till grund för förfarandet, för försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning till fängelse i högst . En gäldenär som vid konkurs, skuldsanering eller förhandling om offentligt ackord uppsåtligen eller av grov oaktsamhet förtiger tillgång, uppger obefintlig skuld eller lämnar annan sådan oriktig uppgift, döms, om uppgiften inte rättas innan den beedigas eller annars läggs till grund för förfarandet, för försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning till fängelse i högst . För försvårande av exekutiv förrättning döms också en gäldenär som i samband med annan exekutiv förrättning uppsåtligen åberopar oriktig handling eller skenavtal och därigenom hindrar att erforderlig egendom genom förrättning tas i anspråk för att bereda borgenär betalning eller säkerhet. Om ett förtigande eller en oriktig uppgift enligt första stycket är utan betydelse för saken, eller om gäldenären vid konkurs hade rätt att vägra yttra sig och omständigheterna innebär en skälig ursäkt för honom eller henne, skall han eller hon inte dömas till ansvar. Om ett brott som avses i denna paragraf har begåtts uppsåtligen och är grovt, döms för grovt försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningsmannen beedigat oriktig uppgift eller använt falsk handling eller vilseledande bokföring eller om brottet varit av betydande omfattning. Om ett brott som avses i denna paragraf har begåtts uppsåtligen och är grovt, döms för grovt försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningsmannen beedigat oriktig uppgift eller använt falsk handling eller vilseledande bokföring eller om brottet varit av betydande omfattning. Offentlig utfrågning om förslag till ny skuldsaneringslag Ordföranden: morgon. Jag vill gärna börja den här dagen med att hälsa våra gäster hjärtligt välkomna. Vi ska ju bli klokare när det gäller skuldsaneringslagen, och det ska ni hjälpa oss i lagutskottet med. Jag vill till att börja med säga att jag vet att det är några ledamöter som sitter på tåg respektive är på väg från flyg, men de kommer alldeles strax. Till er som inte känner till det vill jag också säga att det här är en, kan man säga, lite oartig arbetsplats. Här kommer man och går lite hur som haver. Om det är någon som går i väg härifrån, betyder det inte att det är ett jättetråkigt anförande som man helst vill slippa, utan det betyder att man har andra uppgifter som man måste sköta någon annanstans. Jag tycker själv att det känns lite frustrerande att se ledamöter vandra fram och tillbaka, men det är ingenting att göra åt det. Det är så det är. Lagen om skuldsanering har funnits ända . bestämdes det att lagen skulle utvärderas och ses över. Översynsarbetet har lett fram till en proposition som jag ser att en del av er har med er. Jag kan parentetiskt säga att vi har östs över av propositioner fram till . Jag mätte själv traven med propositioner, och det var lite propositioner som vi ska hantera, så vi är extra glada för att ni hjälper oss just när det gäller denna proposition. En del av det som bestämdes 1994 finns fortfarande kvar, men det finns en del förslag till förändringar i den nya propositionen. De två motioner som har kommit in tar just fasta på de förändringar som föreslås. Jag vill hälsa välkomna och , , , , , , , , Tom och , , , , , , , och och , . Då börjar vi med . Varsågod, talarstolen är din. : Jag vill börja med att säga att vi från anser, vilket vi sade redan i vårt remissvar, att förslaget till ny skuldsaneringslag innehåller många förbättringar. Men det var en sak som vi tog upp då och som vi vill passa på tillfället att ta upp också. Det gäller frågan om tillsynen. Enligt förslaget ska vara den centrala myndighet som ska stödja och vägleda kommunerna i det här arbetet, men det ska inte vara tillsynsmyndighet. Vi påpekade att det därför finns ett behov av att det uttalas vilken som är tillsynsmyndighet. I propositionen sägs det att tillsynen över den här verksamheten i kommunerna ligger inom och länsstyrelsernas ansvarsområde. Vi är ändå inte säkra på att det blir riktigt klart och tydligt. I 13 kap. 2 § socialtjänstlagen står det att länsstyrelserna har tillsyn över den socialtjänst som kommunerna inom länet svarar för och att de därvid ska följa socialnämndernas tillämpning av denna lag, det vill säga socialtjänstlagen. Vi menar att det, såvitt vi vet, är precis det som länsstyrelserna gör. De har tillsyn över den verksamhet som kommunerna bedriver enligt socialtjänstlagen, och då faller denna verksamhet utanför. Det är inte heller helt solklart att verksamheten ligger inom socialtjänstverksamheten i en kommun. Den kan ligga under någon annan nämnd eller förvaltning. Denna oklarhet menar vi att man måste titta ytterligare på och om möjligt undanröja. Det finns förmodligen flera vägar att gå här, och vi kan se åtminstone två. Antingen säger man att någon annan ska vara tillsynsmyndighet eller så uttalar man det här ännu tydligare, det vill säga att man lagreglerar att det är länsstyrelserna som är tillsynsmyndighet. Skollagen är ett exempel på hur en sådan lagreglering skulle kunna gå till. Jag vill avsluta med att säga att vi anser att frågan om tillsynen är mycket viktig. Det finns oklarheter. Tillsynen har utretts och utreds igen. Det är mycket viktigt att det inte uppstår några fler oklarheter när det gäller tillsynen. : Jag tänkte börja med en reflexion, för jag var nere i på ett som just behandlade överskuldsättning och skuldsanering. Det hölls inom ramen för EU:s program för combat social exclusion. Jag tycker att vi ska ha i bakhuvudet att lagen handlar om att man ska försöka få tillbaks människor så att de inte hamnar i social exkludering. Det var mycket annat intressant som kom fram på konferensen. Vi diskuterade överskuldsättningen. Alla de gamla EU-länderna har olika former av lagstiftning i sina hemländer och även regionalt olika former av hjälp till de utsatta. Vi har mycket att lära av varandra. Det här är ju inte bara ett svenskt fenomen. Orsaken till att vi var i var att de nya EU-länderna just står i färd med att införa dylika lagsystem och olika system för att hjälpa till på det lokala planet. De är väldigt intresserade av hur andra länder har löst det här. Det är som sagt inget specifikt svenskt problem. Jag skulle också vilja passa på att avliva myten om att det helt och hållet är den skuldsattes eget fel att han eller hon hamnar i skuldfällan. Undersökning efter undersökning som både vi och andra har gjort pekar på att det är helt andra orsaker som gör att människor hamnar i den situationen, nämligen att det har hänt något som är genomgripande för hushållet, till exempel att någon blir arbetslös eller sjukskriven eller i samband med dödsfall eller skilsmässa. Därför tycker vi att det här helt självklart att samhället bör och måste ställa upp i sådana situationer. Mot den bakgrunden tycker vi att det är absolut nödvändigt att ha en skuldsaneringslag som hjälper de värst utsatta. Vi på är mycket positiva till lagen och den lagändring som föreslås ska genomföras, främst av tre orsaker. För det första tror vi att det underlättar och påskyndar processen för dem som får möjlighet till skuldsanering. För det andra får ett utpekat mandat att stödja och utbilda rådgivarna ute i kommunerna. För det tredje lyfts det viktiga arbete som görs ute i kommunerna fram på ett väldigt bra sätt i propositionen. Budget- och skuldrådgivarna ska vara med både inför och under skuldsaneringen. Vi tror att det är oerhört viktigt att man får stöd för att det ska bli en lyckad rehabilitering, för det är väldigt svårt att genomgå en skuldsanering och leva på existensminimum . Det är verkligen ingen sinekur. Tyvärr är det inte alla som är överskuldsatta som får den möjligheten, för de flesta kommer inte att kvalificera sig för de hårda krav som ställs för att man ska kunna få en skuldsanering enligt lag. Det är de här individerna och hushållen som vi tycker att det är väldigt väsentligt att kunna fånga upp för att ge dem hjälp, råd och stöd - framför allt hjälp med frivilliga överenskommelser, så att de inte hamnar i den värsta positionen utan alltså kan få skuldsanering. Det är alltså mycket värt att kunna gripa in på ett tidigt stadium. Skuldsaneringslagen är ju som ett nålsöga, så det är väldigt få människor som får skuldsanering. Av det arbete som görs ute i kommunerna är det i stort sett en femtedel av alla ärenden som går vidare till skuldsanering, så det görs ett mycket stort arbete utanför detta. Därför är det bra att detta viktiga arbete nu tydliggörs i den nya lagen. Som jag sade tycker vi att det är bra att får ett tydligt uppdrag här. Vi har arbetat mycket med de här frågorna och har utarbetat datorprogram och kostnadsberäkningar, och vi tillhandahåller Internetstöd och utbildning med mera. Vi tycker att det ska bli spännande att få nya uppdrag. Vi har redan en lång lista på vad vi tycker borde göras. Vi får även ytterligare uppdrag att arbeta med metodutveckling och kvalitetssäkring. Men det är ett stort men när det gäller något som vi är lite tveksamma inför eftersom det kommer att kräva resurser. I utredningen har man gjort vissa beräkningar och på ett ungefär specificerat hur mycket detta skulle kunna kosta extra för oss. I propositionen står det inget annat än att man ska finansiera det med minskade kostnader för . Det är vi lite oroliga för. Får man inga resurser blir det svårt att arbeta. Sammanfattningsvis är vi väldigt positiva till förslaget. : Jag är ordförande i , men jag är också budget- och skuldrådgivare i och kommuner . Jag vill framhålla vissa delar av propositionen Ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande som vi är väldigt nöjda med. Det är bland annat att kronofogdemyndigheten får en starkare roll när det gäller att besluta om skuldsanering. Positivt är också att kronofogdemyndigheten ska kunna pröva ärenden om upphävande och ändring av skuldsaneringsbeslut. Det tycker vi är bra. Något som vi också tycker är väldigt positivt är att ska få stödja och ge vägledning för den verksamhet som kommunerna ska svara för. Det har vi väntat på . Det är i det sammanhanget viktigt att ges ordentligt med medel för att kunna axla denna mantel. Däremot var vi väldigt tydliga i vårt remissvar med att vi tycker att egenförsöket bör finnas kvar. Vi kan inte se att det ger någon tidsvinst att ta bort egenförsöket. Den tidsvinst som man däremot kan få är genom att försöka korta köerna i kommunerna. Vi är övertygade om att en förutsättning för att klara en skuldsanering är att den rådsökande först får ordning på sin hushållsekonomi. Ett led i det preventiva arbetet är att den rådsökande tillsammans med budget- och skuldrådgivaren åtgärdar de brister som finns. Vi ställer naturligtvis stora krav på eget agerande under processen. De rådsökande har ofta levt på kronofogdemyndighetens förbehållsbelopp och har en ansträngd ekonomi. Ofta har de inte varit hos tandläkare, och de är ofta i behov av glasögon - det finns uppdämda behov. Efter en noggrann genomgång av hushållens ekonomi visar det sig ofta att det inte är en skuldsanering enligt lag som är lösningen, åtminstone inte . Det kan ofta bero på att den rådsökande fortsatt att skuldsätta sig. Orsaken kan också vara att prognosen är mycket osäker, så att man behöver vänta ett tag och få en stabilare plattform. Det finns grupper av rådsökande som inte har förmåga eller kunskap att ansöka om skuldsanering på egen hand. Dessa grupper fångar vi budget- och skuldrådgivare upp och ger extra stöd. Det finns många sådana . I många fall går det att finna lösningar, helt eller delvis, på den skuldsattes ekonomiska problem utan att en skuldsanering behöver göras. Det innebär att de flesta kan få någon form av hjälp, oavsett om de uppfyller skuldsaneringslagens kriterier eller om de blir föremål för en skuldsanering på frivillig väg. Det främsta syftet med skuldsaneringslagen är att den ska vara rehabiliterande. För att den rådsökande ska få en hållbar rehabilitering tycker vi att den skuldsatte bör komma till en budget- och skuldrådgivare . Vi måste bli bättre på information. Det är vi dåliga på. Den rådsökandes aktiva medverkan under processen i kommunen blir en del av det förebyggande arbetet. Det handlar inte bara om att fylla i en ansökan om skuldsanering, utan det handlar också mycket om att ändra attityder och invanda beteenden. Vi är angelägna om att hjälpa människor att hitta realistiska lösningar. Det är viktigt för de flesta människor att ändå göra rätt för sig. Vi hör det i våra diskussioner. Den kommunala verksamheten är viktig och lägger grunden för det fortsatta arbetet på kronofogdemyndigheten. Vi tycker också att det är positivt att det i propositionen föreslås att kommunerna ska lämna råd och anvisningar även under en skuldsanering. Men så handläggs ju ärendena ute i kommunerna. Vi budget- och skuldrådgivare märker en tydlig ökning av antalet ärenden, inte minst antalet unga. Antalet spelmissbrukare ökar. Vi ser också effekterna av de blancolån som konsumenter har tagit och inte kan betala. Som konsument är det inte lätt att stå emot en ständig aggressiv marknadsföring som överförs via medierna. Den numera alltmer komplicerade skuldbilden är svår att hantera på egen hand. Jag tänker också på alla val som vi måste göra. Vi ska välja telefonbolag, vi ska välja elbolag, vi ska välja pension. Det är inte lätt. Och alla har ju sina drömmar om att få ett bättre liv. Vi i föreningen har farhågor inför den nya lagen. Några kommuner har sett möjligheten att minska på resurserna för budget- och skuldrådgivning med hänvisning till den nya lagen. Det finns en stark oro bland kollegerna ute i landet. Visserligen kan kommunerna hänvisa till det kommunala självstyret, men vilken kommun man bor i ska ju inte påverka. Man ska självklart få den hjälp man behöver oavsett var i landet man bor. Min fråga är fortfarande: Varför ta bort egenförsöket? Slutligen vill jag framföra att vårt arbete bygger mycket på samverkan. Vi ser stora utvecklingsmöjligheter som gagnar både oss själva som handläggare och våra rådsökande. Jag tycker att den nya lagen ska bli avstampet till att alla berörda parter ser vinsterna med ett bättre samarbete över gränserna. : Jag är här som representant för där jag till största del arbetar ideellt . Jag hade en projektanställning , . Min bakgrund är från myndighetsvärlden. Jag har jobbat på kronofogdemyndigheten. Jag var med och startade upp när skuldsaneringslagen kom 1994, och jobbade sedan där . Jag har alltså sett olika sidor av överskuldsättningsproblematiken. Lagförslaget är framför allt hämtat från tjänstemannaleden och inte från de medlemmar som jag representerar. Vi har däremot haft möjlighet att lämna ett remissyttrande. Jag vill då lämna några synpunkter på lagförslaget. Vi tycker att de förslag som har kommit är bra. Att kravet på egenuppgörelse försvinner är bra. Det är väldigt många nollbud, det vill säga de som inte har betalningsutrymme, och det blir ett dubbelarbete. De fallen går sällan igenom. Däremot är det viktigt att poängtera den roll som finns kvar och att man fortfarande försöker nå en frivillig uppgörelse. Jag har både på kronofogdemyndigheten och senare sett att det är steg 1 som är det mest borgenärsgynnande. Man får alltså oftare mer pengar på det sättet än genom skuldsanering. Det är synd att inte fler förslag går igenom där. Jag vill också knyta an till det som sades om vikten av budgetrådgivning och ekonomisk rehabilitering. Vi tycker att det är bra att betalningsplanen görs redan vid inledandet. Det är för att korta tiden för den sökande. Vi vet ju att många ärenden lämnas över till tingsrätt och en del överklaganden också till hovrätt. Det blir ibland en väldigt lång process innan fastställandet. Det som vi vill flagga upp för lite är att man kanske ska ge lite utrymme, alltså ge lite högre förbehållsbelopp, för det finns många hål att stoppa i. De flesta av de här människorna har levt på existensminimum, en del . Då kan ni själva tänka er, som det talades om här innan, att det finns behov av lagning av tänder och behov av glasögon och annat. I förslaget till proposition föreslås det att betalning till borgenärerna ska ske en gång . Spontant tycker jag att det låter som en god idé. Det skulle bli både billigare och mindre administration.