bet · GT01NU10 · 2006-04-06 00:00:00 — Utskottet har inget att erinra mot regeringens redogörelse för regelförbättringsarbetet, vilken har överlämnats till med regeringens skrivelse 2005/06:49. Skrivelsen bör därmed läggas till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks. Utskottet framhåller att regelförbättringsarbetet är av största vikt för att skall kunna fortsätta att utvecklas som företagarnation. Sammantaget anser utskottet att regeringen bedriver ett ambitiöst arbete när det gäller regelförbättring för företagen. Intrycket är också att det verkar finnas goda utsikter för positiva resultat och att de mål och ambitioner som kom till uttryck i tillkännagivande om intensifiering av regelförenklingsarbetet skall kunna uppnås. vill utskottet framhålla att regelförbättringsarbetet är ett pågående arbete som inte är slutfört. I en reservation (m, fp, kd, c) kritiseras regeringen för att bedriva regelförbättringsarbetet motvilligt och utan entusiasm. Tempot i arbetet anses för lågt, och reservanterna framlägger olika förslag i syfte att åstadkomma en intensifiering. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Sk298 yrkande 6, 2005/06:Sk458 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U379 yrkande 3, 2005/06:Kr252 yrkande 4, 2005/06:T1 yrkande 6, 2005/06:MJ350 yrkandena 8 och 9, 2005/06:MJ448 yrkande 2, 2005/06:N16 yrkandena 1-4, 2005/06:N207, 2005/06:N217 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N222, 2005/06:N242 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N262 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N263 yrkande 1, 2005/06:N273 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N298, 2005/06:N308 yrkande 4, 2005/06:N353, 2005/06:N383 yrkandena 3 och 4, 2005/06:N399, 2005/06:N433 yrkande 4, 2005/06:N434 yrkande 14, 2005/06:N437 yrkande 4, 2005/06:N445 yrkande 7, 2005/06:N478 yrkandena 2-4 och 2005/06:N480 yrkande 16 och lägger skrivelse 2005/06:49 till handlingarna. Reservation (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels skrivelse 2005/06:49 med redogörelse för regelförbättringsarbetet, dels 1 motion som väckts med anledning av skrivelsen, dels 1 motion som väckts med anledning av proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället, dels 24 motioner från allmänna motionstiden. Utskottets förslag i korthet bör lägga regeringens skrivelse med redogörelse för regelförbättringsarbetet till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden bör avslås av . Utskottet anser att regelförbättringsarbetet är av största vikt för att skall kunna utvecklas som företagarnation och att regeringen bedriver ett ambitiöst arbete i denna fråga. Intrycket är också att det verkar finnas goda utsikter för positiva resultat och att de mål och ambitioner som kom till uttryck i tillkännagivande om intensifiering av regelförenklingsarbetet skall kunna uppnås. Jämför reservation (m, fp, kd, c). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för arbetet med regelförbättring och framåt och särskilt för uppföljningen av handlingsprogrammet för minskad administration för företagen som presenterades (skr. 2004/05:48). Handlingsprogrammet skall vara genomfört under innevarande mandatperiod. Vidare redovisas det arbete med förbättrade regler för företagen som genomförts och de förslag på nya åtgärder som inkommit från myndigheter och departement. Skrivelsen innehåller också information om utförda mätningar av företagens administrativa börda och de mål som satts upp med anledning av resultatet av dessa mätningar. Arbetet med ett samlat grepp om regelförbättringsarbetet presenteras. Skrivelsen innehåller slutligen en redovisning av regelförbättringsarbetet sett ur ett internationellt perspektiv. Mätningar av företagens administrativa börda och mål för minskning av denna Med administrativ börda avses företagens kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter eller anvisningar i allmänna råd. menas i detta sammanhang en juridisk eller fysisk person som bedriver näringsverksamhet. Verket för näringslivsutveckling () har, på regeringens uppdrag, genomfört mätningar av företagens administrativa kostnader med anledning av årsredovisningslagen (1995:1554), inkomstskattelagen (1999:1229) och därtill angränsande lagar, skattebetalningslagen (1997:483) och därtill angränsande lagar samt fyra punktskatter (alkohol, avfall, reklam och energi). Mätningen på skatteområdet redovisades , och mätningen i fråga om årsredovisningslagen var slutförd . Regeringen har vidare gett i uppdrag att mäta företagens administrativa kostnader på områdena miljö, jordbruk och arbetsrätt. Miljömätningen har redovisats, och jordbruks- och arbetsrättsmätningarna skall redovisas . De fyra nämnda regelområdena ger sammantagna upphov till av företagens totala administration. Regeringen ser dock inte arbetet med att mäta den administrativa kostnaden för företag som avslutad i och med dessa mätningar, utan det finns andra områden som förorsakar kostnader för företagen, t.ex. livsmedels- och konsumentlagstiftningen. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att mäta samtliga områden som identifierat och som ger upphov till en administrativ kostnad för företagen. Mätningarna av dessa nya områden skall påbörjas och vara avslutade . Beträffande mål sägs i skrivelsen att kvantitativa mål bör formuleras och att detta bör ske på ett sätt som gör att de kan fungera som beting för beslut om regler. Resultaten av mätningarna ger ett underlag dels för att fastställa mål för hur mycket företagens administration av vart och ett av regelverken bör minskas, dels för att fastställa en rimlig ambitionsnivå när det gäller hur mycket denna administration totalt bör minskas. har, till skillnad från och , valt att först efter genomförd mätning fastställa mål. Regeringen har fastställt ett mål för skatteområdet, med innebörd att den administrativa bördan skall minska . Målet beträffande årsredovisningslagen är en minskning . När mätningar på samtliga regelområden har genomförts kan den samlade kostnaden och pengar för de svenska företagen beräknas. Senast efter det att mätningen på ett regelområde är avslutad kommer regeringen att sätta upp ett mål för hur mycket de administrativa kostnaderna på det uppmätta området skall minska. Efter att ett konkret mål satts upp har de berörda departementen och myndigheterna att ta ställning till vilka åtgärder som skall vidtas. Samtliga uppsatta mål skall vara uppnådda . Efter ett tillkännagivande från (bet. 2002/03:NU1) ansökte om att skall granska utifrån ett regelförenklingsperspektiv. Granskningen inleddes och kommer att pågå . Delrapporter kommer att tas fram och behandlas i sektorskommittéer för konkurrens-, handels- och regelfrågor. Granskningen avslutas med en examination i , varvid en rapport med rekommendationer till förbättringar kommer att läggas fram. Granskningsrapporten kommer att omfatta följande avsnitt: den makroekonomiska miljön och regelreformeringens inverkan på makroekonomin; institutionernas kvalitet och förmåga att producera högkvalitativa regler; nationella reglers överensstämmelse med öppna marknadsprinciper för internationell handel; utformningen och genomförandet av konkurrenspolitiken; reformer och konkurrensfrågor i utvalda sektorer; förvaltningsstrukturen i . Regelförbättring ur ett internationellt perspektiv I skrivelsen redogörs för det arbete beträffande regelförbättring som bedrivs inom EU och . När det gäller EU nämns arbete inom Lissabonprocessens ram, programmet Simpler Legislation in the Internal Market (SLIM), europeiska företagspanelen, indikatorer för regelkvalitet och framtagande av gemensam mätmetod. I skrivelsen (s. 13-29) lämnas en redovisning av regelförbättringsarbetet avseende och myndigheterna. Det fortsatta arbetet med regelförbättring Regeringens strategi för regelförbättringsarbetet består av fem komponenter, nämligen småföretagarperspektivet, handlingsprogrammet, mätningar och mål, branschperspektiv och en förskjutning av perspektiv i regelkedjan. Regelförbättringsarbetet omfattade för skrivelsens avlämnande 334 åtgärder. Motion väckt med anledning av regeringens skrivelse I motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c) föreslås fyra tillkännagivanden, nämligen om att införa ett övergripande mål om att minska företagens administrativa regelbörda med , om att oftare utnyttja de möjligheter till undantag för små företag som ges i de regelverk som beslutas på EU-nivå, om att slopa revisionsplikten för små företag och påskynda förenklingarna av och samt om att inrätta ett oberoende offentligt organ med uppgift att granska nya och ändrade regler. Svenska företagare skall rätta sig efter mer än 20 000 sidor med företagsregler och fylla i över 90 miljoner blanketter , sägs det i motionen. Ett svenskt företag med färre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på ca per anställd och år. har beräknat att företagens direkta administrativa kostnader för regelverket uppgår till . beklagar att regeringen inte har formulerat ett övergripande mål för det samlade regelförenklingsarbetet utan än så länge bara utlovat att minska regelbördan på skatteområdet och regelbördan med anledning av årsredovisningslagen , sägs det i motionen. vill ha ett betydligt ambitiösare mål och utlovar att minska företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk . Stora befintliga regelverk skall göras enklare, varvid alliansen kommer att föreslå bl.a. följande åtgärder: införande av enklare redovisningsregler för små företag genom slopande av revisionsplikten för små företag; omarbetning av och författningar och föreskrifter om tillämpningen av den för att bl.a. förkorta handläggningstiderna och begränsa antalet anmälnings- och tillståndspliktiga objekt; reformering av för att bl.a. göra det lättare att söka bygglov och förkorta handläggningstiderna i planärenden. En stor och växande del av regelverket för företagen kommer från EU, påpekar motionärerna vidare. Flera av EU-direktiven, t.ex. direktiv om revisionsplikten och EU:s arbetstidsdirektiv, tillåter dock på många punkter att undantag görs för små och medelstora företag. Dessa möjligheter har den inte utnyttjat, vilket alliansen kommer att göra i mycket större utsträckning. vill vidare att alla nya lagar och regler som berör företagen skall granskas av ett offentligt organ med motsvarande oberoende ställning som Lagrådet, innan de får träda i kraft. Granskningen skall se till att inga nya regler får införas utan att de utformats så att de uppnår sitt syfte på enklast möjliga sätt för företagen, säger motionärerna. Detta offentliga organ skall arbeta för att skynda på regelförenklingsarbetet. Alliansens avsikt är att alla propositioner skall ha granskats och godkänts av detta organ, innan de lämnas till . Motioner från allmänna motionstiden m.m. Under den allmänna motionstiden väcktes 24 motioner med yrkanden rörande regelförbättring. Dessutom behandlas här ett yrkande i en motion som väckts med anledning av proposition 2004/05:175. För att småskaliga företag inom landsbygdsturismen skall ha en möjlighet att utvecklas behöver regelsystemen inom olika myndigheter ses över, anförs det i motion 2005/06:N399 (s), i vilken begärs ett tillkännagivande om att de berörda regelverken skall tas med i det regelförbättringsarbete som pågår i . Det kan t.ex. vara svårt för en bonde att ha s.k. bo på lantgård-verksamhet, om hemmet enligt regelverket skall betraktas som en restaurang, eller för en företagare som har små djur hemma för besökare men som betraktas som en djurpark när djuren överskrider ett visst antal, säger motionärerna. I motion 2005/06:N434 (m) begärs ett tillkännagivande om regelförenkling. Likartade synpunkter och motivering framförs som i den tidigare nämnda motionen 2005/06:N16 (fp, m, kd, c), som väckts med anledning av skrivelsen. Dessutom tas tillsynsverksamheten upp i motionen, varvid det sägs att tillsyn kan vara berättigad men att den bör samordnas mellan myndigheter bättre än vad som sker och anpassas så att den inte stör företagens verksamhet mer än nödvändigt. Ett tillkännagivande om vikten av avreglering för småföretag, föreslås i motion 2005/06:Sk298 (m). Krångel och byråkrati måste minska för små företag, anför motionären och förordar att en konsekvensanalys görs innan nya regler införs. I motion 2005/06:Kr252 (m), med , konstateras att många konstnärer, inte minst bildkonstnärer, är egenföretagare. Det är därför viktigt att regler som kringgärdar småföretagandet förenklas eller avskaffas, anför motionärerna. bör göra ett tillkännagivande om behovet av regelförenklingar för det svenska nyföretagandet i syfte att skapa positiva incitament för entreprenörer och innovatörer i , förordas det i motion 2005/06:N207 (m). I motion 2005/06:N222 (m) föreslås ett tillkännagivande om färre och enklare regler. Regeringen har uttalat att den fortsätter arbetet med att ta fram kvantitativa mål för regelförenklingen, men vad som behövs är inte i första hand fler planer utan konkreta åtgärder, anför motionären. Två tillkännagivanden föreslås i motion 2005/06:N262 (m), nämligen om att det bör sättas ett mål som innebär att regelmängden för företagande skall minskas och om att det bör inrättas ett oberoende . För att lyckas med regelavskaffande är det angeläget att det inrättas ett sådant institut, enligt holländsk modell, med ett starkt mandat att både driva på och utvärdera förenklingsarbetet, anser motionären. Det bör bli enklare att vara företagare, anförs det i motion 2005/06:N437 (fp). I motionen framförs likartade synpunkter och motivering som i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c), som väckts med anledning av skrivelsen. I motion 2005/06:MJ350 (fp) begärs två tillkännagivanden - om förenkling av regelverk för att möjliggöra utökade turistsatsningar i och om att byråkratin för småföretag måste förenklas för att möjliggöra tillväxt på landsbygden. Två tillkännagivanden föreslås i motion 2005/06:N217 (fp), nämligen om att det skall utföras s.k. konsekvensanalyser vid lag- och regelförändringar som berör småföretag och om att det skall införas ett tak för regelbördan. Motionären anser att varje politiskt beslut som fattas måste, fram till dess att de små företagens regelbörda har minskat med minst en tredjedel, konsekvensanalyseras. Många pålagor som läggs på småföretagen är inte nödvändiga utan politikerna bör tvingas att prioritera, anser motionären vidare. Hon förordar därför ett tak för regelbördan, med innebörd att inga nya regler och administrativa kostnader får läggas på de små företagen utan att en befintlig regel tas bort. I motion 2005/06:N242 (fp) begärs tillkännagivanden om minskat krångel för företagandet och om att det skall bli lättare att starta och registrera företag, t.ex. via Internet. Det behövs en åtgärdsplan för att förbättra företagandets villkor i och det krävs reformer bl.a. för att minska regelkrånglet, anför motionären. Han hänvisar till att i kan en person som vill starta ett företag göra det via Internet, och att registrera ett företag behöver inte ta . Motionären anser att det i skall finnas startpaket som förenklar och förkortar igångsättningsprocessen gentemot myndigheter. Det behövs en förbättrad service till företagare via dels "one-stop shops", dels en företagswebbportal, anförs det i motion 2005/06:N383 (fp). "One-stop shops" skall ha en god regional spridning, och på dessa kontor skall det finnas värdar som tar hand om företagarens ärende och ser till att driva detta genom byråkratin, anser motionärerna. De menar vidare att statliga myndigheter och andra offentliga organ generellt sett bör förbättra sin service via Internet, något som ses som särskilt värdefullt utifrån ett landsbygds- eller glesbygdsperspektiv. Regeringen bör säkerställa att de viktigaste myndigheterna för företagande samarbetar om en webbportal, anför motionärerna. I motion 2005/06:N480 (kd) föreslås ett tillkännagivande om att företagens kontakter med myndigheter bör underlättas, varvid likartade synpunkter och motivering framförs som i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c), som väckts med anledning av skrivelsen. Dessutom tas företagens kontakter med myndigheter upp, och det förordas att myndigheterna bör lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende. Motionärerna anser att myndigheterna måste anpassa servicenivån efter företagens behov, bl.a. när det gäller tiderna för tillgänglighet. Vidare bör statliga myndigheter och kommuner utse informationsansvariga kontaktpersoner för företagen, och 24 timmars öppethållande via Internet måste möjliggöras i större utsträckning. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- och informationskraven klarats gentemot företagen när det gäller t.ex. handläggningstider och väntetider i telefon, anförs det avslutningsvis. Regeringen bör inom EU verka för förenklade regler för småföretagande, anförs det i motion 2005/06:U379 (kd). Vid jämförelser med framträder stora skillnader, konstaterar motionärerna. De anser att det är särskilt viktigt att underlätta för tjänstesektorn. Tre tillkännagivanden föreslås i motion 2005/06:N478 (kd) - om enklare regler för företagen, om målen för regelförenklingsarbetet och om myndigheternas roll i regelförenklingsarbetet. I motionen framförs likartade synpunkter och motivering som i motionerna 2005/06:N16 (fp, m, kd, c) - som väckts med anledning av skrivelsen - och 2005/06:N480 (kd). I motion 2005/06:N445 (kd), som har rubriken , begärs ett tillkännagivande om behovet av minskad byråkrati och myndighetskontroll och av regelförenklingar. Likartade synpunkter och motivering redovisas i motionen som i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c), som väckts med anledning av skrivelsen. Dessutom framförs synpunkter speciellt avseende turistnäringens företag, t.ex. beträffande myndighetskontroll, tillsyn och tillståndsgivning. Regeringen måste ta regelförenklingsfrågan på allvar och tillse att det blir färre och enklare regler för småföretagen, anförs det i motion 2005/06:N298 (kd). I motion 2005/06:N353 (kd) föreslås att skall anmoda regeringen att återkomma med förslag till regelförenklingar för små företag. Regeringen har åstadkommit få konkreta regelförenklingar, utan i stället har företagen fått fler skyldigheter, hävdar motionärerna. Ett tillkännagivande om en förenkling av regelverket och ett införande av konkurrensneutrala skatter föreslås i motion 2005/06:N263 (c). beslöt (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13) att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktig konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet, erinrar motionärerna om. De menar att turistföretagen kan ges rimliga villkor genom förenklade regelverk och införande av konkurrensneutrala skatter. I motion 2005/06:N273 (c) begärs två tillkännagivanden - om att inrätta en avbyråkratiseringsgrupp och om att en fortlöpande omprövning av lagar och förordningar skall ske. Den föreslagna gruppen bör få i uppgift att systematiskt se över möjligheter till förenklingar och att aktivt arbeta för att uppnå en reducering av reglerna under kommande , anför motionärerna. De menar att införda lagar och förordningar tenderar att bestå och föreslår att det skall ske en omprövning för att sålla bort regelverk som tjänat ut. Två tillkännagivanden föreslås i motion 2005/06:Sk458 (m, fp, kd, c), nämligen om mål för minskning av den administrativa bördan och om att förslag som leder till ökade kostnader för företagen skall kompletteras med förslag som medför minskade kostnader. Mål måste sättas upp för den totala minskningen av den administrativa bördan och för de områden där mätning av den administrativa bördan ännu inte har skett eller planeras komma att ske, anför motionärerna. De anser att målet skall vara en halvering av den administrativa bördan och att detta skall vara genomfört senast vid nästa mandatperiods utgång. De menar vidare att utredare i sina utredningsdirektiv bör uppmanas att föreslå förenklingar som motsvarar de ökade kostnader som de förslag som framläggs innebär för företagen. I motion 2005/06:N308 (kd, m, fp, c), som har rubriken tillväxtpolitik för , föreslås ett tillkännagivande om minskat regelverk. Likartade synpunkter och motivering framförs i motionen som i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c), som väckts med anledning av skrivelsen. Även i motion 2005/06:N433 (kd, m, fp, c), som har rubriken för företagande i , begärs ett tillkännagivande om minskat regelkrångel och byråkrati för småföretagare. Också i denna motion framförs likartade synpunkter och motivering som i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c). I motion 2005/06:T1 (c, m, fp, kd), som väckts med anledning av proposition 2005/06:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället, begärs också ett tillkännagivande om attminska företagens regelbörda. Likartade synpunkter och motivering framförs som i motion 2005/06:N16 (fp, m, kd, c). Ett tillkännagivande om regelförenklingar för småföretag föreslås slutligen i motion 2005/06:MJ448 (mp, -). arbetar hårt för en minskad administrativ börda och driver på för enklare regler, säger motionärerna. De anser att detta är särskilt viktigt för jordbruksföretag, som har att följa inte bara de regler som gäller allmänt för företag utan också en omfattande lagstiftning gällande miljö, djur och livsmedel. Målet för motionärerna är att skall minska krånglet för de små och medelstora företagen . Utskottet behandlade skrivelse 2004/05:48 med regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. och ett antal motioner, många liknande de här aktuella (bet. 2004/05:NU10). I betänkandet behandlades också styrelses redogörelse /05:RRS13 angående regelförenklingar för företag. Utskottet erinrade om beslut (bet. 2002/03:NU1, rskr. 2002/03:74) - med bifall till en reservation (m, fp, kd, c, mp) - om ett uttalande till regeringen om en intensifiering av regelförenklingsarbetet. Det rörde sig om en genomgång under innevarande mandatperiod av det regelverk som berör företagandet, uppsättande av ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, åtgärder för en påtaglig minskning av företagens kostnader för regelverket under innevarande mandatperiod, framtagande av ett mått som visar hur regelbördan utvecklas, ökning av takten i regelförenklingsarbetet , inlämnande av anmälan till med begäran om granskning av regelförenklingsarbetet i , uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter i samband med administration av företagsstart samt tillseende av att myndigheter agerar som s.k. lots vid företagskontakter. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att regelförenklingsarbetet är av största vikt för att skall kunna utvecklas som företagarnation. Sammantaget ansåg utskottet att regeringen bedriver ett ambitiöst arbete när det gäller regelförenkling för företagen. Intrycket är också att det verkar finnas goda utsikter för positiva resultat och att de mål och ambitioner som kom till uttryck i tillkännagivande om intensifiering av regelförenklingsarbetet skall kunna uppnås. underströk utskottet att regelförenklingsarbetet är ett pågående arbete som inte är slutfört. Det finns ett antal områden där det framöver krävs ökade insatser och i vissa fall ändrad inriktning. Utskottet poängterade också den stora betydelse regeringens skrivelser har för att skall kunna följa arbetet med regelförenklingar och göra löpande utvärderingar. I en reservation (m, fp, kd, c) kritiserades regeringen för passivitet och bristande engagemang i regelförenklingsarbetet. Reservanterna framlade olika förslag i syfte att intensifiera detta arbete. gjorde även ett uttalande till regeringen om att det behövdes ytterligare åtgärder för att intensifiera regeringens arbete på regelförenklingsområdet (bet. 1998/99:NU6).