bet · GT01NU15 · 2006-04-06 00:00:00 — Det kan i detta sammanhang även nämnas att i sitt remissyttrande över utredningens förslag (daterat ) påtalat att avsaknaden av en lagstadgad rätt till tredjepartstillträde utgör ett potentiellt inträdeshinder på marknaden för värmeleveranser. Enligt uppgift från planeras en proposition som skall behandla förslag. Beredning av ärendet pågår inom . Fjärrvärmebranschen har genom branschföreningen tagit vissa egna initiativ för att försöka förbättra fjärrvärmekundernas situation. Svensk Fjärrvärme lanserade ett system för kvalitetsmärkning av fjärrvärmeleverantörer, kallat fjärrvärme. Det har utarbetats efter diskussioner med representanter för fjärrvärmens stora kunder - , , , Fastighetsägarna och . fjärrvärme syftar till att stärka och trygga kundernas ställning och att utveckla relationerna mellan leverantörer och kunder med fokus på öppenhet, jämförbarhet och förtroende. Fjärrvärmeföretagen ansöker själva om att få använda märket fjärrvärme och måste då leva upp till ett antal specificerade krav, bl.a. hur prisförändringar skall gå till och på transparens vad gäller priser, verksamhet och ekonomi. Svensk Fjärrvärme har även påbörjat en diskussion med bostadsorganisationerna om en eventuell framtida möjlighet till skälighetsprövning av fjärrvärmepriset. beslutade om införande av stöd för konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus (prop. 2005/06:1, prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8). Stödet lämnas till fastighetsägare för konvertering från direktverkande elvärme respektive oljeuppvärmning till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, värmepump eller solvärme. Stöden, som tillförs byggnadsägaren genom kreditering på dennes skattekonto, gäller för åtgärder som har påbörjats tidigast och slutförts . besvarade samhällsbyggnadsminister en fråga (fr. 2005/06:114) av () om vilka initiativ statsrådet avsåg vidta för att mer energi skall kunna återvinnas och för att regeringens miljö- och energipolitiska mål skall kunna nås. I sitt svar framhöll statsrådet att hon delade frågeställarens uppfattning om att det är angeläget att öka andelen energi som återvinns, exempelvis genom att tillvarata spillvärme från industrier i fjärrvärmesystemet. Vidare erinrades om de förslag som lämnat, bl.a. att innehavaren av ett fjärrvärmenät skall åläggas en skyldighet att förhandla med en potentiell värmeleverantör för att främja att exempelvis industriell spillvärme och värme från avfallsförbränning utnyttjas. Statsrådet hänvisade även till förslagen i budgetpropositionen för rörande dels en utökning av anslagen till och en förlängning av klimatinvesteringsprogrammen, dels särskilda stöd för att konvertera från direktverkande elvärme respektive oljeuppvärmning till bl.a. fjärrvärme. I flertalet av de här aktuella motionerna förordas olika åtgärder för att förbättra situationen för fjärrvärmekunderna. Som redovisats i det föregående har genomfört ett omfattande utredningsarbete på området. överlämnade utredningen delbetänkandet om skäligt pris för fjärrvärme (SOU 2004:136) till regeringen. Målet med de förslag som presenterades var i huvudsak att förbättra kundernas situation så att de kan känna en ökad trygghet i sin avtalsrelation med fjärrvärmeföretagen. I betänkandet föreslogs en rad åtgärder för att öka kundtryggheten. Vidare har frågan om tredjepartstillträde analyserats av utredningen (SOU 2005:33). I syfte att motverka risken för korssubventionering och prisdiskriminering beslutade (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14) att införa en skyldighet för den som bedriver fjärrvärmeverksamhet att särredovisa denna verksamhet. pågår arbetet med att bereda de förslag som lämnat, och regeringens avsikt är att lämna en proposition till . Utskottet ser därför inget skäl för att tillmötesgå de här aktuella motionsyrkandena på detta område. När det gäller de motioner vari en utbyggnad av fjärrvärmenätet förordas - 2005/06:N371 (s), 2005/06:N428 (s) och 2005/06:N446 (s) - vill utskottet erinra om de särskilda stöd för konvertering till bl.a. fjärrvärme från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus som beslöt att införa. Vidare har anslagen till klimatinvesteringsprogrammen efter förslag i budgetpropositionen för utökats. Dessa åtgärder tillgodoser, enligt utskottets uppfattning, i stor utsträckning det motionärerna eftersträvar. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om torvnäringens situation. Utskottet erinrar om det pågående uppdraget att analysera den ekonomiska situationen i vissa regioner där torv bryts och utgår från att de fortsatta analyserna resulterar i konkreta förslag som möjliggör ett fortsatt torvbruk i . Jämför reservation 3 (fp, mp). Att användningen av torv i är hotad genom att priserna på utsläppsrätter stigit kraftigt anförs i motion 2005/06:N397 (s). För att slå vakt om torvens framtida ställning menar motionären att torvbruket skulle kunna styras till torvmarker som redan läcker mycket koldioxid, och att dessa torvmarker skulle undantas från handeln med utsläppsrätter eller få en särskild ställning inom handelssystemets ramar. Vidare hänvisas till det förslag som presenterat rörande certifiering av torvbranschen, vilket motionären menar borde kunna omsättas i praktiken. Ett riksdagsuttalande om att bör verka för att torv skall klassas som biobränsle förordas i motion 2005/06:N451 (s). Motionären menar att om torven även i fortsättningen beläggs med kostnader för utsläppsrätter kan följden bli att värmeverk går över till olja. Om torven klassas som biobränsle hamnar den utanför systemet med utsläppsrätter och kan bidra till att begränsa oljeförbrukningen. Att torven bör klassas som biobränsle argumenteras för också i motion 2005/06:N462 (s), och motionärerna förordar ett riksdagsuttalande med denna innebörd. Torvbrytning och torvförbränning är ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen, såsom skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin, anförs det i motionen. Regeringen bör - enligt vad som anförs i motion 2005/06:N310 (m) - åläggas att återkomma med förslag till som möjliggör en fortsatt utveckling av torv som energikälla. Det höga priset på utsläppsrätter innebär en uppenbar risk för att kol åter introduceras i systemet på bekostnad av torv, vilket bl.a. skulle innebära att viktiga arbetstillfällen går förlorade, menar motionären. Omedelbara åtgärder för att inte straffa ut torven från energimarknaden efterlyses i motion 2005/06:N311 (c). Motionärerna anser att torven borde ha en självklar och viktig roll i en energi- och miljöpolitik som tar sikte på att minska användningen av kärnkraft och fossila bränslen. Regeringen bör av detta skäl ta initiativ till en annan internationell klassificering av torven ur utsläppssynpunkt. Motioner rörande den svenska torvindustrins situation och huruvida torven skall behandlas som ett fossilt bränsle behandlades senast av i samband med att budgetpropositionen för hanterades (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21 Energi, bet. 2004/05:NU3). ansåg utskottet att borde avslå de då aktuella motionsyrkandena med hänvisning till det pågående arbetet med att se över torvens framtida roll i energisystemet. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till det uppdrag haft att genomföra en översyn av elcertifikatssystemet. I uppdraget hade bl.a. ingått att värdera effekterna på systemet av att torv ingår och att belysa om det fanns ett mer ändamålsenligt sätt att främja användningen av torv i det svenska energisystemet. Vidare hänvisades till att regeringen meddelat sin avsikt att återkomma till rörande elcertifikatssystemet och de frågor som omfattat. I en reservation (m, fp, mp) framhölls att torven inte borde behandlas som ett förnybart bränsle och att särbehandlingen genom elcertifikat och koldioxid- och energiskatter borde upphöra. I samband med behandling av propositionen om elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40) anförde utskottet (2002/03:NU6) att torv bör ingå i elcertifikatssystemet. Skälen till utskottets ståndpunkt att torv bör berättiga till elcertifikat var miljömässiga. Om torv inte skulle vara certifikatberättigande skulle torven som bränsle i kraftvärmeverken komma att konkurreras ut av kol. tillkännagav som sin mening vad utskottet anfört. I propositionen om torv och elcertifikat (prop. 2003/04:42) återkom regeringen med ett förslag om att torv som används för elproduktion i kraftvärmeverk skulle vara ett certifikatberättigande bränsle. Ändamålet med lagen om elcertifikat var ursprungligen att främja produktion av elektricitet med användande av förnybara energikällor. I propositionen om torv och elcertifikat föreslogs att ändamålet med lagen utökades till att gälla användande av förnybara energikällor och torv. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:NU8), och ändringen i lagen (2003:113) om elcertifikat trädde i kraft . Före riksdagsbeslutet var ändringen i elcertifikatssystemet föremål för statsstödsprövning. Kommissionen ansåg att den föreslagna ändringen överensstämde med miljöstödsriktlinjerna för kraftvärmeproduktion som av miljöskäl prioriteras av gemenskapen. Elcertifikat respektive handel med utsläppsrätter gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av elcertifikatssystemet (N2003/9037/ESB). I uppdraget ingick bl.a. att värdera effekterna för systemet av att torv ingår som ett certifikatberättigande bränsle. Vidare ingick i uppdraget att belysa om det finns mer ändamålsenliga sätt att främja användningen av torv som bränsle i det svenska energisystemet. Den del av uppdraget som berör torven redovisades , och uppdraget slutredovisades . I om översyn av elcertifikatssystemet (Delrapport etapp 1) tas frågan om torvens roll inom systemet upp. Enligt de beräkningar som myndigheten gjort riskerar torv att marginaliseras som ett bränsle i energisystemet om det inte får någon form av stöd. I rapporten redovisas även olika skäl till att stödja torven. Alternativa, mer ändamålsenliga, stödformer för torv kan vara stöd till brytning av torv utifrån klassning av torvtäkters klimatpåverkan eller produktionsstöd med miljökrav, sägs det i rapporten. Såväl i propositionen om program för energieffektivisering m.m. (prop. 2003/04:170) som i budgetpropositionen för (utg.omr. 21 s. 80) uttalade regeringen sin avsikt att återkomma till i de frågor som uppdrag omfattat. En proposition om förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) har överlämnats till . Propositionen innehåller bl.a. förslag om att elcertifikatssystemet skall förlängas till utgången av och inbegriper även fortsättningsvis torv i systemet. I propositionen sägs bl.a. att torven har fått en större omfattning som certifikatberättigande bränsle än vad som tidigare bedömts. Förekomsten av torv och olika former av biomassa från blandat hushållsavfall har inneburit att betydligt fler certifikat än beräknat finns i omlopp. Detta har, sägs det i propositionen, påverkat prisbildningen på certifikaten och viljan till nyinvesteringar. Propositionen bereds av utskottet. infördes ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från energiomvandlingssektorn och energiintensiv industri. Utsläppshandeln är ett klimatpolitiskt instrument som skall styra mot minskade utsläpp av koldioxid. De svenska anläggningar som ingår i handelssystemet, med undantag för kondenskraftverk och oljeraffinaderier, betalar koldioxidskatt för sin bränsleförbrukning. Införandet av utsläppshandel innebär därför att två medel används för att styra mot samma mål. Av den svenska fördelningsplanen för det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter som inlämnades till framgår att torveldning kräver utsläppsrätter då detta bränsle enligt EU är att betrakta som koldioxidemitterande, till skillnad från trädbränsle. EU:s uppfattning delas av FN:s klimatpanel IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change). Regeringen har överlämnat en proposition till om utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan (prop. 2005/06:184). Förslagen i propositionen syftar till att genomföra de lagändringar som bedöms nödvändiga inför , som också är den första åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet. I propositionen redovisas även riktlinjerna för den nationella fördelningsplanen och tilldelningen av utsläppsrätter för . I propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag, som behandlade (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3), gjordes bl.a. bedömningen att torvbrytning inte bör ske på platser med höga natur- eller kulturvärden eller på ett sådant sätt att det leder till stora negativa effekter för den biologiska mångfalden. Regeringen framförde att den däremot är positiv till att fokusera det framtida torvbruket till dikad beskogad torvmark, där torven naturligt bryts ned till koldioxid. En sådan utveckling ansågs fördelaktig för miljökvalitetsmålen om begränsad klimatpåverkan och myllrande våtmarker. I nämnda proposition framförde regeringen även att det krävs ett fördjupat underlag för att kunna bedöma förutsättningarna för och utformningen av ett sådant mer hållbart torvbruk. Pågående uppdrag rörande torv beslöt regeringen (regeringsbeslut ) att ge Verket för näringslivsutveckling () i uppdrag att analysera vissa ekonomiska, ekologiska och sociala aspekter i de regioner där det bedrivs torvbruk, bl.a. mot bakgrund av att inkommit med ett underlag som tyder på att torvbruk under vissa särskilt gynnsamma förutsättningar kan ha en mer fördelaktig miljöpåverkan än den som uppstår om man enbart granskar utsläpp vid förbränning. Följande tre frågeställningar skall besvaras: Vilka är de ekonomiska, ekologiska och sociala effekterna av regelförändringarna (handel med utsläppsrätter) avseende torvanvändningen och den svenska torvnäringens utveckling? Vilka insatser är mest lämpliga för att skapa förutsättningar för ett diversifierat näringsliv och en hållbar tillväxt i berörda regioner? Analysen bör belysa hur insatser inom de regionala tillväxtprogrammen kan bidra till att skapa hållbara tillväxtförutsättningar för näringslivets utvecklingskraft i berörda regioner. Om eventuella insatser för förbättrade förutsättningar skulle ges för den svenska torvnäringen, vilka åtgärder är då mest lämpliga och kostnadseffektiva och vilka konsekvenser får de för de regioner där torvbrytning bedrivs ur ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart perspektiv? skall samordna uppdraget och har huvudansvaret för de båda förstnämnda frågeställningarna, vilka skall besvaras i samråd med (), , och berörda organisationer och regionala aktörer. Den tredje frågeställningen skall huvudsakligen analyseras av i samverkan med . En första avrapportering lämnades . I delrapporten avseende de ekonomiska förutsättningarna i vissa regioner mot bakgrund av situationen för torvbruket (dnr 012-05-5296) konstateras att branschens problem primärt orsakas av handeln med utsläppsrätter inom EU, där torven behandlas som ett fossilt bränsle med en emissionsfaktor som jämställs med kol. Utöver detta har ett förslag om en slopad eller sänkt koldioxidskatt för den handlande sektorn försämrat torvens konkurrenskraft. Vidare sägs att de möjligheter som står till buds för att främja utvecklingen inom torvnäringen på kort och medellång sikt i allt väsentligt ligger inom de ordinarie regionalpolitiska, näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska områdena. Åtgärder inom miljö- och energipolitiken kan ha verkan först på eftersom sådana åtgärder måste drivas inom ramen för klimatkonventionen, IPCC och EU. konstateras i rapporten att det krävs mer omfattande analyser för att det skall vara möjligt att bedöma realismen i möjligheterna att förändra de internationella regelverk som styr torvens förutsättningar som bränsle. De samverkande myndigheterna konstaterar att det inte finns bärande motiv för och att det inte heller skulle vara möjligt att subventionera torvbranschen. När det gäller utvecklingsmöjligheterna för branschen redogörs för ett antal områden som myndigheterna bedömer som viktiga att analysera. Det gäller bl.a. att undersöka förutsättningarna för att utveckla och producera en ny pelletskvalitet med inblandning av torv i trädbränsle, undersöka förutsättningarna för att stärka möjligheterna för torvområdet att ta del av det nationella klimatinvesteringsprogrammet (Klimp), undersöka förutsättningarna för att styra över torvanvändningen till småskaliga anläggningar, genomföra särskilda forskningsinsatser samt en analys av förutsättningarna för ett svenskt torvbruk som är gynnsammare för utsläpp av växthusgaser ur ett livscykelperspektiv, finna argument för att ändra torvens emissionsfaktor för förbränning och att verka för en översyn av de riktlinjer som tillämpas inom klimatkonventionen och EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Dessa områden kommer att ytterligare belysas i samband med nästa rapporteringstillfälle. skall uppdraget slutredovisas. Denna del av uppdraget omfattar bl.a. att analysera förutsättningarna för ett svenskt torvbruk som är gynnsammare vad avser utsläpp av växthusgaser ur ett livscykelperspektiv och, om det bedöms finnas förutsättningar, lämna konkreta förslag till kriterier för hur ett sådant ur klimatperspektiv hållbart torvbruk skall utformas. Vidare skall klargöras huruvida det finns skäl för och möjligheter till att verka för en översyn av de riktlinjer som tillämpas inom klimatkonventionen och EU:s handelssystem för utsläpp från torvtäkter och förbränning av torv. Frågor rörande torvnäringens situation Samhällsbyggnadsminister besvarade en fråga (fr. 2005/06:75) av () om statsrådet var beredd att vidta åtgärder för att torvnäringen skall överleva. I sitt svar framhöll statsrådet att hon var positiv till idéerna inom torvbranschen att inrikta det framtida torvbruket på de marker som är mer fördelaktiga när det gäller utsläpp av klimatpåverkande gaser. Vidare hänvisades till att ett uppdrag att analysera situationen för såväl torvnäringen som de orter i där denna näring är verksam förbereddes. Även med anledning av en fråga (fr. 2004/05:2100) från () om statsrådet var beredd att ta omedelbara initiativ för att återge torven rimliga konkurrensförutsättningar på energimarknaden framhöll samhällsbyggnadsminister att hon var positiv till branschens idéer att inrikta det framtida torvbruket på de marker som är mer fördelaktiga när det gäller utsläpp av klimatpåverkande gaser. I flera av de här aktuella motionerna uttrycks en oro över torvnäringens ekonomiska situation och torvens framtida roll i det svenska energisystemet. Med anledning av dessa motioner vill utskottet anföra följande. Den svenska torvbranschen befinner sig i en besvärlig situation. Branschens problem orsakas i första hand av handeln med utsläppsrätter inom EU, där torven behandlas som ett fossilt bränsle med en emissionsfaktor som jämställs med kol. Detta försämrar torvens marknadsförutsättningar. Utskottet är bekymrat över utvecklingen. Skälet för utskottet att i samband med införandet av elcertifikatssystemet verka för att torven skulle vara certifikatberättigande var att torven som bränsle i kraftvärmeverken i annat fall skulle komma att konkurreras ut av kol. En situation där torven utkonkurreras från den svenska energimarknaden för att ersättas med kol finner utskottet således inte som eftersträvansvärd. Utskottet anser att det är angeläget med en långsiktigt hållbar lösning på problemet. I detta sammanhang kan torvbranschens förslag om att inrikta det framtida torvbruket på de marker som är mer fördelaktiga när det gäller utsläpp av klimatpåverkande gaser förtjäna att uppmärksammas. Studier som tagits fram av visar att det finns goda möjligheter att styra det svenska torvbruket mot områden som på grund av dikning redan läcker koldioxid. Genom att utnyttja denna torv skulle torvbrukets totala växthusgaspåverkan kunna reduceras och uppvisa likheter med trädbränslen. Mot denna bakgrund ser utskottet en möjlighet att verka för en annorlunda klassificering av torv i EU:s utsläppshandelssystem. vill utskottet understryka att frågan om denna klassificering i första hand är en fråga för miljö- och jordbruksutskottet att hantera. Vidare bör noteras att en förändring av de internationella regelverken som styr torvens förutsättningar som bränsle är ett arbete som tar tid. Av detta skäl ser utskottet att det kan finnas behov av kortsiktiga åtgärder för att inte torvbranschen skall slås ut. Som redogjorts för i det föregående har regeringen givit ett antal myndigheter i uppdrag att analysera den ekonomiska situationen i vissa regioner i där torv bryts. Uppdraget skall slutredovisas . I den delrapport som presenterades lyfts ett antal områden fram som bedöms vara viktiga att analysera för branschens utvecklingsmöjligheter. Utskottet utgår från att de fortsatta analyserna resulterar i konkreta förslag som möjliggör ett fortsatt torvbruk i . Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel, punkt 1 (m, fp, kd) av Per (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller proposition 2005/06:83 i denna del och motion 2005/06:MJ394 yrkande 31 och avslår motion 2005/06:N214. Vi menar att den svenska kraftvärmeproduktionen är eftersatt och behöver ges villkor som förbättrar dess konkurrenskraft. I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:MJ394 (fp) anser vi att de allmänna regelverken för energiproduktion måste utformas så att de inte missgynnar kraftvärmeproduktion från avfall jämfört med att enbart producera fjärrvärme. bör, med bifall till nämnda motion i här berörd del, göra ett uttalande om att det är eftersträvansvärt att de förbränningsanläggningar som finns i ökad omfattning producerar kraftvärme. När det gäller förslaget i propositionen om lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el har vi inget att erinra. Detta förslag tillstyrks således. Motion 2005/06:N214 (c) avstyrks. Fjärrvärme, punkt 3 (m, fp, kd) av Per (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo256 yrkande 14, bifaller delvis motion 2005/06:N476 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:N282, 2005/06:N285, 2005/06:N367, 2005/06:N371, 2005/06:N428 yrkande 1, 2005/06:N432, 2005/06:N446 och 2005/06:N452 yrkandena 1 och 2, båda i denna del. Vi menar att omedelbara åtgärder måste vidtas för att förbättra situationen för fjärrvärmekunderna. Den avsaknad av konkurrens som råder på fjärrvärmemarknaden innebär ett stort problem för de konsumenter som är anslutna till fjärrvärmesystemet. Distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol, och konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad då det är förenat med stora kostnader att byta. Detta innebär en risk för monopolprissättning. I syfte att försöka uppnå en reell konkurrens på fjärrvärmemarknaden är det angeläget att åtgärder skyndsamt vidtas. Exempel på åtgärder som kan företas är skärpt pristillsyn, införande av ett system för s.k. benchmarkingkonkurrens, införande av utökade möjligheter till tredjepartstillträde, inrättande av en instans för hantering av klagomål från konsumenter på priser och leveransvillkor samt förbättrade möjligheter att utnyttja spillvärme. har utrett frågan, och regeringen har till slut meddelat sin avsikt att till framlägga förslag på området.