bet · GT01UbU16 · 2006-04-06 00:00:00 — Regeringen redovisar i budgetpropositionen , insatser med anledning av bl.a. utvärderingar, t.ex. höjda ersättningsbelopp för vissa utbildningsområden och en ändring i examensbeskrivningen för lärarexamen i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), med syfte att garantera att examinerade lärare har relevanta kunskaper i såväl läs- och skrivinlärning som matematikinlärning och betygsättning (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16 s. 131). Utskottet kan konstatera att den nya lärarutbildningen endast har funnits i och att utvärderingar av den har gjort, varvid brister kommit i dager. Åtgärder, inklusive myndighetsuppdrag, har dock vidtagits för att komma till rätta med bristerna. Utskottet utgår från att Utbildnings- och noggrant följer utvecklingen av lärarutbildningen och vid behov vidtar lämpliga åtgärder för att kvalitetssäkra utbildningen. Utskottet erinrar här också om tillkännagivande med anledning av betänkande 2005/06:UbU3. I detta betänkande anfördes bl.a. följande. Utskottet anser, liksom regeringen, att frågan om hur lärarexamen skall placeras in i det nya examenssystemet inte är problemfri. Lärarutbildningen har en gemensam examensbeskrivning för inriktningar av olika omfattning och kommer därmed i det nya systemet att kunna sorteras in under både grundnivå och avancerad nivå. Utskottet menar därför att lärarutbildningens inplacering i den nya strukturen bör övervägas ytterligare. Regeringen bör återkomma med förslag till lösning (s. 26). När det gäller frågan om lärosätenas ansvar för samverkan med kommuner/skolor, anser såväl i sin nyssnämnda utvärdering (2005:17 R, delrapport 3 s. 111 f.) som i sin rapport (Rätt utbildning för undervisningen, RiR 2005:19 s. 29 f.) att samverkan mellan de två parterna brister när det gäller utbildningens utformning, utbildningens olika inriktningar, innehållet i utbildningens olika inriktningar liksom utbildningens dimensionering. Tilläggas kan att av kommunerna anser att den nya lärarutbildningen innebär bättre samverkan med universitet och högskolor (2005:17 R, delrapport 3 s. 122). Regeringen har som nämnts ovan mot bakgrund av utvärdering vidtagit ett antal åtgärder för att stärka kvaliteten vid landets lärarutbildningar. Utöver redan nämnda åtgärder kan nämnas att ansvariga statsråd har bjudit in rektorer för berörda lärosäten till ett möte för en generell diskussion om utvärderingens slutsatser och rekommendationer. Regeringen skall också fortsätta arbetet med att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Vidare har berörda lärosäten i myndighetsdialogerna ombetts att redovisa vilka specifika åtgärder som vidtagits med anledning av utvärderingen. Utskottet anser mot den redovisade bakgrunden att det inte föreligger något behov av åtgärder med anledning av nu aktuella motionsyrkanden. När det gäller frågan om att förbättra läraryrkets status kan utskottet konstatera att flera åtgärder har vidtagits som direkt eller indirekt kan bidra till att höja läraryrkets status, dit hör bl.a. införandet av den nya lärarutbildningen. Initiativ till särskilda lärarutbildningar () för att obehöriga lärare skall kunna komplettera sin utbildning har också tagits. Till detta skall läggas att regeringen tillsatt en utredning rörande auktorisation av lärare. Utskottet ser inte något behov av att föreslår några åtgärder med anledning av nu aktuellt motionsyrkande. I förordningen (2002:1160) med instruktion för föreskrivs hur skall granska kvaliteten i skolväsendet och följa upp och utvärdera bl.a. skolväsendet samt att verket skall bedriva tillsyn (2 och 3 §§). I regleringsbrevet för avseende (U2005/9498/) sägs bl.a. att skall redovisa en samlad bedömning av utvecklingen inom respektive verksamhetsområde. Bedömningen skall rymma en fördjupad analys av områden som verket bedömer särskilt angelägna mot bakgrund av den uppföljning, utvärdering och utbildningsinspektion som genomförts sedan föregående samlade bedömning. skall särskilt belysa följande områden: huvudmännens kvalitetsredovisningar utifrån hur de uppfyller kraven i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. samt hur de i övrigt bedriver sitt systematiska kvalitetsarbete. Redovisningen skall avse såväl förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som skola och vuxenutbildning. skall vidare redovisa sin bedömning av skolornas arbete med att följa upp elevernas språk-, läs- och skrivutveckling samt kunskapsutveckling i matematik, huvudmännens åtgärder för att tillgodose sina behov av lärarkompetens samt orsaker till variationer i resultat mellan olika skolor, program i gymnasieskolan, grupper av elever utifrån kön och social bakgrund samt utländsk respektive svensk bakgrund i grund- och gymnasieskolan. Utskottet konstaterar att det gällande regelverket slår fast att uppföljning, utvärdering och utbildningsinspektion utgör väsentliga delar i verksamhet. Frågan om tillsyn och sanktionsmöjligheter berörs av skollagskommitté (SOU 2002:121 s. 479 f.) som ingår som underlag för den nya skollagen som håller på att utarbetas. Mot den bakgrunden ser utskottet inte något behov av att föreslår några åtgärder med anledning av här aktuella motionsyrkanden. Vad gäller frågan om inrättandet av ett forskning som ersätter Myndigheten för skolutveckling hänvisar utskottet till de forskningsinsatser som finansieras bl.a. genom den utbildningsvetenskapliga kommittén inom . Den grundläggande lärarutbildningen står för det största tillskottet av lärare till skolan. Vid sidan av denna finns även alternativa vägar till läraryrket. Regeringen har t.ex. tagit initiativ till särskilda utbildningsinsatser för verksamma lärare, s.k. SÄL-utbildning. Denna satsning har haft som syfte att vidareutbilda verksamma lärare som antingen helt saknar lärarutbildning eller som inte har en lärarutbildning med inriktning mot den undervisning de bedriver. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att SÄL-utbildningen skulle fortsätta med utbildning för 1 000 obehöriga yrkeslärare på gymnasiet under 2006-2008 (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16 s. 133). Regeringen har även aviserat en särskild insats för att öka antalet lärare med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. Detta skall ske genom en kompletterande lärarutbildning om 60 poäng för personer med tillräcklig högskoleutbildning i de aktuella ämnena. Dessutom utfärdar behörighetsbevis för personer med utländsk lärarexamen. Utländska akademiker har även möjlighet att komplettera en tidigare lärarutbildning för att få lärarbehörighet (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16 s. 133). Utskottet konstaterar att det inte saknas insatser för att slussa in olika kategorier människor i läraryrket. Något uttalande från sida med anledning av motionsyrkandena om alternativa vägar till läraryrket är inte påkallat. Utskottet övergår nu till att behandla motioner från den allmänna motionstiden och vissa andra motioner. Tillgången på vissa lärarkategorier Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om tillgången på yrkeslärare, fler förskollärare, fler lärare i skolan, lärare i hem- och konsumentkunskap, andelen män som arbetar i skolan, lektorer samt skolpersonal med utländsk bakgrund. Jämför reservationerna 10 (fp), 11 (c), 12 (fp), 13 (v), 14 (mp), 15 (fp), 16 (fp) och 17 (kd). framhåller i motion 2005/06:Ub534 yrkande 18 att bristen på utbildade yrkeslärare är oroande. Därför bör det bl.a. satsas mer på distansutbildning och de ekonomiska villkoren för yrkeslärarutbildningens studenter bör ses över. I motion 2005/06:Ub578 (s) påtalas behovet av att verka för att en regional referenspunkt för validering och rekrytering av yrkeslärare skapas. anser i motion 2005/06:Ub590 yrkande 25 att det är nödvändigt att satsa på att utbilda fler förskollärare. Möjligheten att införa en särskild ingång för förskollärare i lärarutbildningen bör utredas. påtalar i motion 2005/06:Ub426 (c) yrkande 22 att det behövs fler lärare i skolan. I motion 2005/06:Kr6 yrkande 6 anförs att ett tillräckligt antal lärarstuderande med inriktning på minoritetsspråk behöver säkras. I motion 2005/06:Ub326 (v) yrkande 4 begärs att skall ges i uppdrag att ta fram en statistiskt klar bild av nuläget och det framtida behovet av lärare i hem- och konsumentkunskap. anför i motion 2005/06:Ub428 (mp, -) yrkande 29 att bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att öka andelen män som arbetar i skolan. anser i motion 2005/06:Ub345 yrkande 16 att en plan bör upprättas där målet är att var tionde gymnasielärare skall bli lektor . I motion 2005/06:Ub363 (fp) begärs att regeringen uppdrar åt att utreda möjligheten att införa en särskild doktorsexamen som ger lektorskompetensför gymnasiet. påtalar i motion 2005/06:Ub345 yrkande 7 att skolan skall främja förståelsen för som ett mångkulturellt samhälle. För att åskådliggöra detta är det viktigt att det finns skolpersonal med utländsk bakgrund. anser i motion 2005/06:Ub534 yrkande 26 att det behöver tillsättas en utredning om hur fler lärare med utländsk bakgrund kan rekryteras. I motion 2005/06:Ub477 (s) begärs en nationell översyn över hur tar till vara utländska pedagoger. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. Målsättningen för all högre utbildning, t.ex. lärarutbildningen, är att antalet platser på olika utbildningar skall svara mot såväl arbetsmarknadens behov av utbildad arbetskraft som studenternas efterfrågan på utbildning. De närmare besluten om hur många platser som skall finnas på olika utbildningar och inriktningar fattas av respektive lärosäte. har regeringens uppdrag att ta fram planeringsunderlag avseende lärarutbildningens dimensionering. Verket har lagt fram ett sådant planeringsunderlag inför /07 (Rapport 2006:6 R). skall också följa upp och utvärdera bl.a. resultatet av dimensioneringsbesluten. anordnar i samverkan med en särskild dimensioneringskonferens för lärarutbildningen. Dessutom genomför på regeringens uppdrag vissa särskilda utredningar kring lärarutbildningens dimensionering. Enligt prognoser behöver ca 12 800 lärare examineras för att täcka rekryteringsbehovet enligt ett basalternativ. Situationen i gymnasieskolan ser enligt prognosen allvarligast ut beträffande undervisningen i yrkesämnen, eftersom nyexaminationen är mycket låg. När det gäller förskollärare anför verket att förskolan kan väntas få fortsatt stora problem med rekryteringen av lärare. De som utbildas till lärare har dock troligen i många fall en utbildning som även omfattar förskolan, vilket kan motverka bristen på förskollärare ([2005], Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning - prognos över behov av tillgång på lärare ). Regeringen har, som tidigare nämnts, föreslagit särskilda insatser för att öka tillgången på yrkeslärare med utbildning för 1 000 obehöriga yrkeslärare på gymnasiet under 2006-2008. Utskottet utgår från att såväl regeringen som , och lärosätena tar det ansvar som åvilar respektive organ när det gäller utbudet av lärarutbildning med olika inriktning, t.ex. i yrkesämnen, språk och hem- och konsumentkunskap samt utbildning till lärare inom förskolan. När det gäller frågorna om fler lärare i skolan respektive att öka andelen mänsom arbetar i skolan utgår utskottet från att kommuner och andra arbetsgivare beaktar jämställdhetsaspekter vid rekrytering av lärare och annan personal till skolorna. Yrkanden om fler lektorstjänster har behandlats av , senast i betänkande 2004/05:UbU4 s. 13. Liksom tidigare hänvisar utskottet till bestämmelsen i skollagen (1985:1100) att varje kommun och landsting skall sträva efter att för undervisning i gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning anställa lärare som har forskarutbildning (2 kap. 3 §), dvs. Utskottet är av den uppfattningen att det är värdefullt för skolverksamhetens kvalitet att det finns forskarutbildade lärare i skolorna, men anser att den nuvarande lagstiftningen är väl avvägd. Inte heller ser utskottet något behov av att utreda möjligheten att införa en doktorsexamen som ger lektorskompetens för gymnasiet. Utskottet anser det angeläget att vårt land tar till vara de resurser som lärare med utländsk bakgrund utgör. Av i nytt land (Rapport 2006:1 R) framgår att har verket utfärdat behörighetsbevis till 1 139 personer (187 personer har fått avslag på sin ansökan om behörighet). Av dem som beviljats behörighetsbevis hade arbete som lärare . Majoriteten hade också tillsvidareanställning och arbetade inom de undervisningsämnen eller den inriktning som de beviljats behörighet för (s. 5). och har haft i uppdrag att erbjuda särskild teoretisk och praktisk utbildning för utländska akademiker, s.k. aspirantutbildning. En fortsatt satsning föreslogs ekonomiska vårproposition. Aspirantutbildningen som är ettårig fullföljs och riktar sig bl.a. till personer som vill komplettera en tidigare lärarutbildning eller som vill byta yrke till lärare (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16 s. 133). Utskottet kan konstatera att det pågår insatser för att ta till vara den viktiga resurs som utländska lärare utgör. Något uttalande från med anledning av motionsyrkandena är därför inte påkallat. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om lärarutbildningens allmänna struktur, den verksamhetsförlagda utbildningen, kompletterande utbildning till lärare för personer med annan akademisk utbildning och fristående lärarutbildningar. Jämför reservationerna 18 (m, fp, kd, c), 19 (kd), 20 (m, fp, kd, c) och 21 (m). Den nya lärarutbildningens allmänna struktur tas upp i ett antal motionsyrkanden. framhåller i motion 2005/06:Ub339 vikten av att djupa ämneskunskaper betonas för lärare med inriktning mot undervisning i senare år och gymnasieskolan (yrkande 7). Det behöver enligt motionärerna även finnas utrymme för specialisering inom lärarutbildningen. Det allmänna utbildningsområdet bör minskas i omfattning från 60 poäng till 40 poäng, vilket frigör tid för ämnesfördjupning och specialisering (yrkande 8). Antalet platser inom den verksamhetsförlagda delen av utbildningen måste säkerställas och handledare måste utbildas och ges ersättning (yrkande 9). anser i motion 2005/06:Ub345 att tydliga lärarkategorier med olika utbildning och examen - exempelvis förskollärare, lågstadielärare, mellanstadielärare och ämneslärare för högstadiet och gymnasiet - skall införas (yrkande 1). Vidare yrkas att dagens lärarutbildningar skall utsättas för konkurrens genom att ämnesinstitutioner inom högskolorna, som bedöms lämpliga, skall kunna få examinationsrätt för lärare (yrkande 3). Den pedagogiska och didaktiska delen av lärarutbildningen skall enligt motionärerna samordnas bättre med ämnesutbildningen (yrkande 4). Därför skall exempelvis i avvecklas som eget lärosäte och i stället ingå i (yrkande 5). Det sistnämnda yrkandet återkommer i motion 2005/06:N443 (fp) yrkande 55. anser i motion 2005/06:Ub534 att det finns behov av en granskning av innehållet i det allmänna utbildningsområdet mot bakgrund av att det finns risk att inte tillräcklig tid läggs på ämneskunskaper i den nya lärarutbildningen (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att längden på det allmänna utbildningsområdet bör förkortas från tre till två terminer (yrkande 3) och att den då frigjorda terminen bör inriktas mot ämnesstudier eller andra för professionen relevanta studier (yrkande 4). Lärarutbildningen föreslås därutöver bli indelad i tydligare sexårsintervall, med förskollärare för 0-6-åringar, barnlärare för 7-12-åringar och ungdomslärare för 13-19-åringar (yrkande 8). En förändring i riktning mot en mer specialiserad lärarutbildning och differentierad examen bör därför initieras (yrkande 10). Vidare yrkas att det görs en översyn av hur examinationsformerna bidrar till lärarstudenternas kunskapsutveckling (yrkande 9). I motion 2005/06:Ub534 yrkande 7 anförs att den verksamhetsförlagda utbildningen måste regleras i ett centralt ramavtal. Två motionsyrkanden tar upp den kompletterande utbildningen till lärare för personer med annan akademisk utbildning. anser i motion 2005/06:Ub345 (fp) yrkande 6 att den pedagogiska påbyggnadsutbildningen för redan ämnesbehöriga lärare skall vara två terminer lång. Också påtalar i motion 2005/06:Ub534 yrkande 16 att den kompletterande lärarutbildningen för akademiker med examen i relevanta ämnen skall förkortas från tre till två terminer. anför i motion 2005/06:Ub339 yrkande 12 att bör ges befogenhet att godkänna fristående lärarutbildningar som uppfyller vissa kvalitetskrav. Godkända utbildningar skall stå under statlig tillsyn och omfattas av statlig finansiering. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. När det gäller lärarutbildningens allmänna struktur kan följande anföras. Utbildningen till lärarexamen skall, enligt examensordningen som utgör bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), omfatta tre integrerade utbildningsområden: ett allmänt utbildningsområde om 60 poäng, ett utbildningsområde med en eller flera inriktningar om minst 40 poäng mot ämne eller ämnesområde och ett utbildningsområde med specialisering om minst 20 poäng. I det allmänna utbildningsområdet skall ingå tvärvetenskapliga ämnesstudier om minst 30 poäng. Examensordningen anger också antalet poäng som krävs för lärare av olika slag. Poängkraven varierar mellan 120 poäng för lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan, 140 poäng för lärare i förskola och förskoleklass samt och fritidsverksamhet och 180 poäng för lärare i senare år och i gymnasieskolan i andra ämnen än yrkesämnen. Av det allmänna utbildningsområdet skall minst 10 poäng vara verksamhetsförlagda. Minst 10 poäng per inriktning skall likaså vara verksamhetsförlagda. Det närmare innehållet i och organisationen av högskoleutbildningar beslutas på lokal nivå. Vad det allmänna utbildningsområdet är avsett att innebära beskrevs i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135 s. 18 f.) på följande sätt: Utbildningsområdet bör omfatta både för yrket centrala kunskapsområden och tvärvetenskapliga ämnesstudier. Ett av de centrala kunskapsområdena rör frågor om lärande, undervisning och specialpedagogik. Ett annat kunskapsområde behandlar frågor om socialisation, kulturfrågor och samhälle. Det kan gälla hur man arbetar för att barns och elevers känsla för demokrati, samhörighet och solidaritet utvecklas. Lärarstudenten måste därför förvärva kunskaper om barns och elevers livssituation och uppväxtvillkor och om vuxna studerandes livsvillkor. Ytterligare ett centralt kunskapsområde sätter frågor om yrkesverksamhetens samhällsuppdrag, demokrati och värdegrund i fokus. [- - -] De tvärvetenskapliga ämnesstudierna skall uppmärksamma olika sätt att organisera och tillägna sig kunskap och bidra till studenternas ämneskunskap. [- - -] Liksom när yrkanden motsvarande de nu aktuella behandlades vid förra vill utskottet påminna om att lärarutbildningens nya struktur ger möjlighet att utbilda en lärarkår som har stora gemensamma yrkeskunskaper, som det ges utrymme för stor individuell variation genom sammansättningen av inriktningar och specialiseringar. Utskottet vill också än en gång deklarera att enbart goda ämneskunskaper inte utgör någon garanti för att en lärare skall kunna skapa goda betingelser för lärande. När det gäller den verksamhetsförlagda delen av utbildningen är den i den nya lärarutbildningen en utveckling av den tidigare praktiken och innebär att lärarstudenten handleds av verksamma lärare i skolmiljö. Det betyder att en stor del av lärarutbildningen skall genomföras i samverkan med närliggande kommuner. Den verksamhetsförlagda delen av utbildningen är central för den reformerade utbildningen. Utskottet är inte berett att förorda några förändringar eller åtgärder i fråga om de motionsyrkanden som faller in under lärarutbildningens allmänna struktur. Frågan om finansieringen av den verksamhetsförlagda utbildningen på central nivå behandlades av utskottet vid det föregående (bet. 2004/05:UbU4 s. 17). Även nu konstaterar utskottet att frågan har varit föremål för förhandlingar mellan staten och dåvarande . Dessa parter har blivit överens om att frågan om ersättning till kommuner som medverkar bör regleras uteslutande på lokal nivå (prop. 2004/05:1 utg.omr. 16 s. 113-114). Utskottet anser inte att bör denna bedömning. Utskottet är liksom vid behandlingen av motsvarande yrkanden om kompletteringen till lärarexamen vid föregående (bet. 2004/05:UbU4 s. 16) inte berett att förorda att kompletteringen till lärarexamen generellt skall begränsas till 40 poäng. Ett liknande yrkande om fristående lärarutbildningar behandlades vid förra och avslogs med hänvisning bl.a. till att examensordningen lämnar stort utrymme åt lärosätena att profilera utbildningen och till att lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina gör det möjligt för enskilda utbildningsanordnare att ansöka om rätt att utfärda lärarexamen (bet. 2004/05:UbU4 s. 17). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning till frågan. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om specialpedagogik. Jämför reservation 22 (m, fp, kd, c). påtalar i motion 2005/06:Ub339 yrkande 11 att skolorna behöver tillgång till speciallärare som har möjlighet att jobba enskilt med elever i behov av stöd i sin läs- och skrivutveckling. Det behövs därför enligt motionärerna en speciallärarutbildning som skall ge kunskaper i barns språkutveckling, i analysmetoder för att avgöra var ett barn befinner sig i sin språkutveckling, hur språkutveckling kan stimuleras och i stödinsatser för barn med läs- och skrivsvårigheter. Att tillföra skolan de kunskaper om språkutveckling som en speciallärare har gynnar även barn med invandrarbakgrund som har en annan språktillhörighet. Enligt motionärerna täcks dessa behov inte av dagens specialpedagoger, vars främsta uppdrag är att stödja lärarna i att undervisa elever som har inlärningsproblem i form av t.ex. ADHD och DAMP. Återinförande av speciallärarutbildningen begärs med liknande motiveringar av i motion 2005/06:Ub344 yrkande 20 och motion 2005/06:Ub345 yrkande 2, av i motion 2005/06:Ub534 yrkande 19 och motion 2005/06:Ub593 yrkande 4 samt av i motion 2005/06:Ub426 yrkande 27. Utskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade yrkanden. Motsvarande yrkanden har behandlats av sedan den nya lärarutbildningen inrättades, i betänkande 2004/05:UbU4 s. 18 f. Utskottet vill även nu framhålla att kraven för specialpedagogexamen inleds med följande ord: "För att få specialpedagogexamen skall studenten ha de specialpedagogiska kunskaper och färdigheter som behövs för att aktivt kunna arbeta med barn, ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola, skola, vuxenutbildning eller habilitering/rehabilitering" (examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]). Antydan, i det ovan redovisade motionsyrkandet, att specialpedagoger saknar kompetens att arbeta med enskilda elever och deras svårigheter är alltså felaktigt. Som framgått ovan är specialpedagogik ett av de centrala kunskapsområden som det är meningen skall behandlas inom det allmänna utbildningsområdet i den nya utbildningen till lärarexamen. Specialpedagogik kan också erbjudas som en inriktning eller en specialisering inom utbildningen. Därmed kan lärarstuderande i en helt annan utsträckning än tidigare inom ramen för en vanlig lärarexamen skaffa sig kunskaper i specialpedagogik. Kurserna kan också användas för kompetensutveckling av yrkesverksamma lärare. Utskottet vill, liksom , understryka vikten av att kommunerna tar till vara den nu ökande tillgången på lärare med specialpedagogisk utbildning inom den nya lärarexamen. Likaså är det angeläget att man utnyttjar de möjligheter till kompetensutveckling av yrkesverksamma lärare som den nya lärarutbildningens utbud av kurser i specialpedagogik innebär. Vilka slag av lärartjänster som skall finnas i kommunerna är inte en fråga som statsmakterna skall avgöra. Vissa kunskapsområden i lärarutbildningen Utskottets förslag i korthet