bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Därmed bifaller motionerna 2005/06:K341 yrkande 5 och 2005/06:Ub398 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:Ub315 yrkande 5. Sexuella kränkningar ökar i svenska skolor, och var femte anmälning till handlade om kränkningar i vid mening - inbegripet fysiskt våld, sexuella trakasserier och verbala kränkningar. menar att feministiskt självförsvar bör kunna erbjudas på landets skolor. Feministiskt självförsvar handlar om att skaffa sig kunskap om det sexualiserade våldet, om samarbete mellan flickor och kvinnor samt att skaffa sig handlingsberedskap att försvara sig mentalt, verbalt och fysiskt i en värld där flickor och kvinnor är underordnade och utsatta. Feministiskt självförsvar är grundat av kvinnor, för kvinnor och bygger på att flickor och kvinnor delar erfarenheter och tillsammans utarbetar strategier för att bl.a. hantera rädsla. menar att regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att hitta former som medger att alla tjejer på högstadiet och gymnasiet som så önskar ges möjlighet att träna feministiskt självförsvar i skolan. Entreprenörskap, punkt 91 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 91 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om entreprenörskap. Därmed bifaller motion 2005/06:A309 yrkande 29 och avslår motionerna 2005/06:N215 yrkande 2 och 2005/06:N384 yrkande 2. Det är viktigt att kunskapen om entreprenörskap, kreativitet och företagande ökar hos unga. Det måste finnas med genom hela skolan. Läroplaner behöver omarbetas och ge entreprenörskap och kunskap om företagande en naturlig plats i undervisningen. Hållbar utveckling, punkt 92 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 92 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hållbar utveckling. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub509 yrkandena 1, 2 och 4 samt avslår motion 2005/06:Ub436. I den svenska läroplanen för framgår att "undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva kan anpassas för att skapa hållbar utveckling". Enligt Hagadeklarationen (Baltic 21E), en överenskommelse om utbildning för hållbar utveckling för länderna runt , skall hållbar utveckling ingå i ordinarie skolarbete och utgöra grunden för det dagliga livet i skolan. Man poängterar också att de pedagogiska metoderna skall vara utformade på ett sådant sätt att de stöder arbetet för en hållbar utveckling. Många forskare menar att utbildningssektorn ligger långt efter andra fält i sitt tänkande och sin respons till utmaningen mot hållbar utveckling. Det krävs att de globala hållbarhetsfrågorna ingår som en obligatorisk del i all utbildning i - från förskolan till den högre utbildningen. Att skollagen anpassas efter dessas behov är en naturlig förändring. Detta håller på att ske bl.a. tack vare betänkandet "Att lära för hållbar utveckling" (2004:104). Denna förändring måste fortgå. Vi anser att följande områden bör bli föremål för särskild uppmärksamhet: Fortbildning av lärare och skolledare. I denna fortbildning bör speciellt resurser inriktas på utveckling av didaktik för utbildning för hållbar utveckling för att utgöra ett stöd bl.a. för kommuner. De karaktärsdrag som präglar utbildning för hållbar utveckling vägleds av SOU 2004:104, s. 12. Med anledning av FN:s årtionde (2005-2014) för utbildning för hållbar utveckling bör en satsning göras för att driva på arbetet mot en hållbar utveckling. Lämpligen kan ett organ som agerar pådrivande i frågan kunna inrättas t.ex. inom Myndigheten för skolutveckling. Pilotprojekt för utbildning för hållbar utveckling på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå. Regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att sprida goda exempel om pilotprojekt för utbildning för hållbar utveckling. Tvärvetenskaplig forskning som rör området hållbar utveckling förstärks liksom tvärvetenskaplig forskning om lärande/didaktik för hållbar utveckling. För att förslagen skall bli långsiktigt verkningsfulla krävs att system för utvärdering utvecklas. Utvärderingen bör främst vara av kvalitativ karaktär. Naturskolor, punkt 93 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 93 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om naturskolor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub368 yrkandena 1, 2 och 5. Det finns ca 70 naturskolor i . Det finns en mängd olika varianter av naturskolor, sådana som är centrerade till en byggnad, ambulerande naturskolor och uppsökande naturskolor. Gemensamt är tanken att hjälpa elever att utveckla en relation till naturen genom att vistas i naturen. Deras devis är "att lära in ute". Naturskolorna bedriver ett mycket värdefullt arbete som borde få komma alla barn i vårt land till del. Tyvärr lever många naturskolor i en ständigt hotad tillvaro då besparingsdiskussionerna förs i kommunerna. Det är ju tyvärr ofta det viktiga långsiktiga arbetet med våra barn som prioriteras bort när kortsiktiga budgetbalanser skall uppnås. Det är oerhört viktigt att naturskolorna finns kvar och sprids till fler kommuner. Minst lika viktigt är det att den utomhuspedagogik som naturskolorna utvecklat sprider sig till lärare i alla vanliga skolor. Alltfler skolor arbetar aktivt med utomhuspedagogik och förstår vikten av att inte låta skolans verksamhet och undervisningen begränsas av fyra väggar. Man bör se över möjligheten att definiera naturskolor på samma sätt som teknikcenter, s.k. science centers, så att de därmed blir berättigade till statligt stöd på samma sätt. "verksamhetsstöd för teknik och naturvetenskapscentrum" borde enligt benämningen kunna gälla såväl teknikcenter som naturskolor. Det skulle hjälpa till att utveckla naturskolorna och höja deras status. Det är viktigt att idéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skolor och lärare. Genom att använda skolornas och förskolornas utemiljöer mer lär sig eleverna också att vara rädda om naturen och får insikt i ekologin, som det leder till mer rörelse under skoldagen och ger en trygghet i närmiljön. Förskolebarn är ofta hänvisade till den egna gården, och dess utformning får då stor betydelse. Myndigheten för skolutveckling bör hjälpa till att på olika sätt sprida information och kunskap om naturskolor och utomhuspedagogik till skolor och lärare i hela landet. Myndigheten bör vara en viktig inspiratör när det gäller utveckling av utemiljön i både skolor och förskolor. Stärkt ställning för utomhuspedagogiken i läroplanen, punkt 94 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 94 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att stärka utomhuspedagogikens ställning i läroplanen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub368 yrkande 4. I läroplanen för den obligatoriska skolan, förskoleklassen och fritidshemmen (Lpo 94) sägs att leken och skapande arbete har stor betydelse för att elever skall tillägna sig kunskaper. Vidare betonas där vikten av trygghet och trivsel i skolmiljön och betydelsen av elevernas delaktighet i miljön. Skolan skall också enligt läroplanen sträva efter att varje elev visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv. Skolans fysiska miljö nämns tyvärr inte så mycket, och där den nämns är det ett större fokus på inomhusmiljön. I läroplanen för förskolan sägs dock att barnen bör använda sin närmiljö för att träna och utveckla olika sinnen. Det är en brist att dagens nationella styrdokument, främst i form av läroplaner, ej tar upp vikten av utomhuspedagogikens och den yttre miljöns betydelse för barns lärande. Detta bör förstärkas för att ge alla barn en möjlighet till ett mer utvecklat lärande både inom och utom klassrummets väggar. Musik- och kulturskolor, punkt 95 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 95 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om musik- och kulturskolor. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr381 yrkande 32 och avslår motionerna 2005/06:Kr336 yrkande 2, 2005/06:Kr417 yrkande 2, 2005/06:Ub514 yrkande 1, 2005/06:Ub583 och 2005/06:Ub587 yrkande 14. Musik- och kulturskolornas verksamhet skall stödjas och stimuleras så långt som möjligt. Det gäller att delta i kulturen mer än att bara ta del av den. Det vore önskvärt med en översyn av hur den kommunala avgiftspolitiken påverkar barnens möjlighet till individuellt kulturutövande. Musik- och kulturskolor, punkt 95 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 95 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om musik- och kulturskolor. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr417 yrkande 2 och 2005/06:Ub587 yrkande 14 och avslår motionerna 2005/06:Kr336 yrkande 2, 2005/06:Kr381 yrkande 32, 2005/06:Ub514 yrkande 1 och 2005/06:Ub583. Kultur bör också genomsyra skolans verksamhet. Bild, ord, film, musik och rörelse kan fungera som självklara inslag i alla ämnen. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök på museer och teatrar. Musik- och kulturskolornas betydelse för barns och ungdomars utveckling bör understrykas och tas till vara i högre grad genom att skolorna uppmuntrar elever att delta i musik- och kulturskolornas undervisning och att verksamheten så långt som möjligt integreras i . föreslår inom kulturområdet en satsning på på kultur för barn och unga. Syftet är att ge fler barn och ungdomar i skolan och förskolan tillgång till kulturella upplevelser. Ett ökande problem för orkestrar i hela landet är rekryteringen av unga musiker. Även på musikhögskolorna har man uppmärksammat att antalet sökande har minskat för vissa instrument och att kunskapen hos de sökande har försämrats. En av anledningarna tros vara bristande utbildning i de kommunala kultur- och musikskolorna. Inte ens i de största musikskolorna i finns längre undervisning i alla orkesterinstrument. Särskilt kritisk är situationen för ett flertal blåsinstrument. Det finns inget övergripande ansvar för musikutbildningen på grundnivå. Det är inte heller rimligt att tänkta sig att alla kultur- och musikskolor skall kunna erbjuda utbildning i alla instrument, men något måste göras. anser att staten bör initiera ett samarbete mellan bl.a. , , () , studieförbunden samt musikhögskolorna för att hitta kreativa lösningar för att garantera en bred svensk musikutbildning även . Ansvaret för enskilda instrument får inte falla mellan stolarna. Arbete inom ideell sektor, punkt 97 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 97 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om arbete inom ideell sektor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub587 yrkande 15. Praktiskt kunnande kan även innebära ökade kontakter med arbetslivet. anser att det är viktigt att elever redan i får komma ut och göra besök i form av praktik på olika arbetsplatser och inom den ideella sektorn. Det bör också finnas möjlighet att t.ex. under elevens fria val hjälpa till inom en förening eller inom sjukvård och omsorg . Det skulle vara en nyttig erfarenhet för många elever som det är en samhällsnyttig insats. Medieutbildning, punkt 98 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 98 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om medieutbildning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub591 yrkande 2. Medieundervisning innebär att förmedla såväl ett teoretiskt vetande som ett praktiskt kunnande. Genom en kombination av analys och produktion ges de unga en möjlighet att lära sig att kritiskt värdera medierna. Skolan har ett ansvar att föra in mediekultur i undervisningen. Det är viktigt att vi inte ser barn och ungdomar som passiva mediekonsumenter. Barn och ungdomar är i många lägen väl utrustade för att möta medierna och har förmågan att skilja fiktion från verklighet. Genom att stärka deras kunskaper om medierna och lära dem att mer kritiskt förhålla sig till det de ser, kan vi göra dem än mer förberedda att möta medierna och därigenom minska risken för negativ påverkan. Att fortbilda lärare i film- och mediepedagogiskt arbete är därför av stor betydelse. Studier visar att jämfört med många andra länder ligger efter i utvecklingen avseende medieutbildning i skolan. För att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll krävs ett flertal insatser: självreglering från branschens sida, lagstiftningsåtgärder, informationsinriktade insatser, forskning om medievåldets påverkan men också utbildning. Medieutbildning behövs både i lärarutbildningen och i skolan. roll, punkt 100 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 100 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om roll. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 57 och 2005/06:Ub344 yrkande 69. Revisorer som granskat verksamhet har tidigare konstaterat att myndigheten inte satsat tillräckligt stor andel av sina resurser på tillsyn. Med dagens resurser är det ingen omöjlighet att låta varje skola få ett tillsynsbesök . roll skall renodlas till att ta fram nationella betygskriterier och kursplaner. Myndigheten för skolutveckling skall avvecklas. En fristående nationell skolinspektion skall skapas. Resultatet av olika kvalitetsutvärderingar skall sammanställas och redovisas offentligt. Fristående skolinspektion, punkt 101 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 101 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fristående skolinspektion. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 58. skall få en annan roll än det har och framför allt inrikta sig på att fastställa kursplanerna och betygskriterierna, godkänna fristående skolor och ge myndighetsservice till skolor. I stället skall en ny myndighet, en nationell kvalitetsinspektion, stå för tillsynen samt säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Denna reform behövs för att renodla rollerna. Den myndighet som fastslår mål och betygskriterier skall inte utvärdera om systemet fungerar. utbildningsinspektion, punkt 102 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 102 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildningsinspektion. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 27 och 2005/06:Ub516 yrkandena 6-10. En förutsättning för att mål- och resultatstyrningen av skolan skall leda till ökad kvalitet är att utvärdering och ansvarsutkrävande stärks. Ett formellt system för utvärdering måste också finnas för att säkerställa nationell likvärdighet och måluppfyllelse samt att de till skolan anslagna skattemedlen används på ett ansvarsfullt sätt. utbildningsinspektion har inneburit en förbättring av möjligheterna att granska hur väl skolor och skolhuvudmän når upp till målen. finns dock betydande brister, särskilt avseende granskning av hur väl kunskapsmålen uppnås. Större inslag av nationella prov underlättar självfallet granskningen, men fortfarande brister både de resurser som anslås till granskningen och möjligheterna att vidta åtgärder mot skolor som brister. Vi anser att utbildningsinspektion bör ges i uppdrag att fokusera på utvärdering av skolor utifrån hur väl kunskapsmålen uppfylls. Både uppnående- och strävansmål skall ingå i bedömningen. Varje skola skall utvärderas minst och granskningen skall ske på lika villkor för alla skolor, oavsett huvudman. Skolkvalitetsdata, punkt 103 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 103 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolkvalitetsdata. Därmed bifaller motion 2005/06:Fi220 yrkande 2. Inom grund- och gymnasieskola har det systematiska öppna jämförande arbetet med kvalitetsfrågor kommit längre än inom sjukvården. Enklare system för att jämföra resultat mellan skolor och kommuner finns i systemen Bruk, och . Dessa system är dock primärt vända inåt mot skolan för skolans personal och för politiker och tjänstemän i förvaltningarna. Med hjälp av analysverktyget Salsa kan kommuner och skolor bedöma skolors samlade betygsresultat i ett riksperspektiv. Genom att systemet tar hänsyn till skolors elevsammansättning kan kommuner och skolor se hur de ligger till betygsmässigt om man räknar bort vissa faktorer som har med social bakgrund att göra. Bruk, nationella indikatorsystem för kvalitet i förskola och skola, är främst ett utvecklingsverktyg avsett att användas av förskolor och skolor för att bedöma kvaliteten i den egna verksamheten och som stöd för ett fortsatt utvecklingsarbete. Varje förskola, skola eller kommun avgör själv om man vill använda Bruk och vilka delar man i så fall vill arbeta med. är en databas som innehåller information om skolors resultat och kvalitet. Här finns olika dokument som beskriver kvalitetsutvecklingen i kommuner och skolor samlade samt statistiska uppgifter över skolors resultat och organisation. Information finns på nationell nivå, på nivå och på skolnivå. De tre verktygen finns tillgängliga på . Det arbete som redan sker inom ramen för arbete med de tre verktygen ovan behöver förstärkas och utvecklas. För att elever och lärare skall kunna göra genomtänkta val behövs statistik och indikatorer även för frågor som lärartäthet, mobbning, våld och trakasserier, upplevd trivsel, pedagogisk utveckling och elevernas delaktighet. föreslår att de skolkvalitetsdata som finns tillgängliga publiceras för varje skola på ett användarvänligt sätt. Utökade sanktionsmöjligheter för , punkt 104 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 104 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att regeringen skall återkomma till med förslag som ger ett i skollagen reglerat tillsynsansvar för såväl offentliga som fristående skolhuvudmän, rätt att förelägga dessa skolhuvudmän att fullgöra sina ålägganden samt rätt att kunna förena föreläggandet med vite. Regeringens lagförslag skall beakta vad som anförs i denna reservation. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 28, 2005/06:Ub428 yrkande 10 och 2005/06:Ub516 yrkande 12. Statens tillsyn inom skolområdet sker huvudsakligen genom , vars tillsynsrätt är förordningsreglerad genom verkets instruktion såvitt avser det offentliga skolväsendet men följer av skollagen såvitt avser huvudmännen för de fristående skolorna. Att Statens skolverks tillsyn över det offentliga skolväsendet behöver lagregleras har såväl regeringen (skr. 2001/02:188) som anfört. Frågan om sanktioner mot huvudmän som brister i uppfyllandet av sina författningsreglerade åtaganden har varit föremål för många utredningar. Inom skolområdet har särskilt frågan om behovet av att kunna vidta sanktioner mot offentliga huvudmän utretts. Efter att dagens bestämmelse i 15 kap. 15 § skollagen infördes har således bl.a. redovisat ett regeringsuppdrag att utreda behovet av att kunna vidta sanktioner. fann att det fanns ett sådant behov och föreslog att verket skulle bemyndigas att utfärda vitesförelägganden mot offentliga skolhuvudmän. Frågan har därefter utretts och remissbehandlats inom ramen för , som lade fram ett fullständigt förslag kring hur detta skall gå till. behandlar, liksom vi gör i denna reservation, endast situationer av s.k. lagtrots och inte domstolstrots. En situation av lagtrots innebär att en huvudman, trots påpekanden från tillsynsmyndigheten, inte uppfyller kraven i skolförfatttningarna. Statliga sanktioner mot huvudmän - även offentliga - förekommer inom flera samhällssektorer (jfr 7 kap. 7 § arbetsmiljölagen, 6 kap. 13 § lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt 13 kap. 6 § socialtjänstlagen). Statens skolverks tillsynsansvar även för offentliga skolhuvudmän skall lagregleras har ett tillsynsansvar för det offentliga skolväsendet som är reglerad genom förordning. För huvudmän för de fristående skolorna är tillsynen reglerad i skollagen (1985:1100). redogör för behovet av att lagreglera även tillsynsansvaret för de offentliga skolhuvudmännen. Bland annat har framhållit att det förhållandet att tillsynsuppdraget saknar lagstöd är unikt jämfört med andra områden. har även regeringen (skr. 2001/02:188) anfört att tillsyn över det offentliga skolväsendet behöver lagregleras. Ett förslag angående detta presenteras också i slutbetänkande. Vi anser därför att tillsynsansvaret skall lagregleras i stället för, som är fallet, regleras i förordning. skall ges rätt att förelägga en huvudman att åtgärda fel och brister samt att förena föreläggandet med vite finns inga reella sanktioner för att tillgripa om en skolhuvudman missköter sitt åtagande. Bland annat har funnit att i förhållande till kommunerna saknar sanktionsmöjlighet för att sätta tyngd bakom kritiken. Enligt nuvarande regler har däremot regeringen möjlighet att, om en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldigheter, meddela de föreskrifter för kommunen som behövs för att avhjälpa bristen. Regeringen kan också besluta om åtgärder som skall vidtas på kommunens bekostnad. Ett sådant förfarande närmar sig vad som kallas för "tvångsförvaltning". Denna möjlighet har dock aldrig använts eftersom det innebär ett mycket stort ingrepp i det kommunala självstyret från statens sida. För huvudmän för fristående skolor ser reglerna annorlunda ut. Om en fristående skola uppvisar allvarliga brister i verksamheten, och dessa brister inte åtgärdas efter påpekande av , kan skolan få sitt tillstånd att bedriva verksamheten återkallat, och därmed tvingas att stänga. Detta har också skett i ett antal fall. Staten måste ha verktyg för att kontrollera att lagar och förordningar följs. På skolans område är kontroll en nödvändig del av en mål- och resultatstyrd organisation, tillsammans med nationell uppföljning och utvärdering. Nationella krav måste hävdas aktivt och staten måste fordra att åtgärder vidtas när kraven inte är uppfyllda. I tillsyn av den kommunala skolan påvisas dessutom ofta brister i förhållande till de nationella kraven. Det finns enligt tendenser till att kommuner inte alltid rättar till konstaterade brister så snabbt och målmedvetet som man har rätt att kräva. Staten måste kunna inskrida på ett effektivt sätt mot skolhuvudmän som allvarligt brister i sitt ansvarstagande. Vi menar att det är viktigt att alla elever får en bra utbildning, oavsett om de går i eller fristående skola. Därför bör möjligheten till föreläggande, eventuellt vid vite, införas för huvudmän för såväl kommunala som fristående skolor. För kommunala huvudmän innebär detta att en reell sanktionsmöjlighet införs. För enskilda huvudmän innebär införandet av denna sanktionsmöjlighet en chans att åtgärda bristerna i verksamheten innan godkännandet återkallas och skolan tvingas stänga. övervägde vilken sanktionsform de ansåg vara bäst lämpad för detta ändamål kom de fram till att vite var lämpligast. Det är den vanligast förekommande sanktionen i tillsynssammanhang. Kommittén hänvisade också till att vite var den åtgärd som självt ansåg var lämpligast. Genom detta förslag kompletteras och regeringens styrmedel och möjligheten för att utifrån situationen i det enskilda fallet välja den lämpligaste åtgärden ökar. Proportionalitetsprincipen skall naturligtvis tillämpas, så att inte starkare åtgärder tillgrips än vad som är nödvändigt med hänsyn till frågans art och bristens omfattning. Problem som kommer till Statens skolverks kännedom kan ofta lösas genom att verket uppmärksammar kommunen på problemet, ställer frågor osv. Vissa ärenden blir föremål för tillsynsutredningar som kan utmynna i kritik.