bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — Motionärernaframhåller att möjlighetentill handikappanpassningär viktig men anser attkostnaderna för detta börtäckas av anslag inom ut-giftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och socialomsorg.I motion 2002/03:Kr366(kd) yrkande 5 och motion2002/03:Kr371 (kd) yrkande8 i denna del, föreslås enhöjning av anslaget med 2miljoner kronor.Motionärerna anför somskäl för sådananslagsförstärkning attdet finns anledning attgöra en översyn avstorleken på anslaget medtanke på de stora behovsom finns, men att man iavvaktan på en sådanöversyn redan nu vill geett ökat stöd i syfte attmöjliggöra nödvändigahandikappanpassningar avberörda lokaler.UtskottetsställningstagandeBehovet av stöd till icke-statliga kulturlokaler ärstort, vilket utskottetockså harkonstaterat (senast i bet.2001/02:KrU1, s. 94).Detta framgår inte minstav det stora antaletansökningar om bidrag. Denstora efterfrågan somfinns gör att det ärangeläget att fortsättaanvisa medel underanslaget. Utskottet äremellertid inte berett attinom givna budgetramarförorda en medelsanvisningsom överstiger den somregeringen har föreslagit.Utskottet tillstyrkersåledes regeringensförslag tillmedelsanvisning ochavstyrker motionerna2002/03:Kr338 (m) yrkande15, 2002/03:Kr366 (kd)yrkande 5 och2002/03:Kr371 (kd) yrkande8 i denna del. Utskottethar också noterat attnågot särskiltbemyndigande nu intebegärs för detta anslag.2.10.6Riksutställningar(28:33)InledningMyndighetenRiksutställningar har tilluppgift att främjautställnings- ochkonstbildningsverksamhetengenom att förmedla ochanordna utställningar,biträda med rådgivning ochannan service samt iövrigt utveckla och förnyautställningen som mediumför kunskapsförmedling,debatt och upplevelse.PropositionenI avsnittet 4.6Resultatbedömning (s. 60)redovisar regeringen attRiksutställningar för år2001 uppnådde högstaantalet bokningar ochvisningsdagar iStockholms, ochVästra . Medturnerande utställningarnåddes av landetskommuner, vilket är enliten minskning jämförtmed . Genom attuppsöka nyaarrangörsgrupper och hittaalternativautställningslokaler blirRiksutställningars utbudtillgängligt på orter somtidigare inte har besöktsav myndigheten.Regeringen föreslår attdet under detta anslagskall anvisas 42 896 000kronor för år 2003.MotionernaFörslag om minskning avanslaget tillRiksutställningar harframförts i tre motioner.I motion 2002/03:Kr338 (m)föreslås att anslagetskall minskas med26 (yrkande 16). I motionerna2002/03:Fi232 (fp) yrkande18 i denna del och2002/03:Kr372 (fp) yrkande11 och yrkande 33 i dennadel föreslås en minskningmed 5 miljoner kronor.Förslagen i motionerna2002/03:Kr338 (m) och2002/03:Kr372 (fp) syftarfrämst till attRiksutställningar skallminska antalet egnaproduktioner och i ställetkoncentrera sig på attbistå övriga delar avmuseiväsendet.UtskottetsställningstagandeUtskottet, som avstyrktliknande motioner tidigareår om minskning avanslaget tillRiksutställningar, anseralltjämt attRiksutställningarsverksamhet har storregional- ochkulturpolitisk betydelse.Inriktningen avverksamheten bör därförenligt utskottets meningligga fast. Utskottetavstyrker därmedmotionerna 2002/03:Kr338(m) yrkande 16,2002/03:Kr372 (fp) yrkande11 och yrkande 33 i dennadel samt 2002/03:Fi232(fp) yrkande 18 i dennadel och tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning.2.10.7 Forum förlevande historia(28:34)InledningRiksdagen beslutade hösten2001 i enlighet medregeringens förslag att enny myndighet, Forum förlevande historia, skulleinrättas i år2003 för frågor som rördemokrati, tolerans ochmänskliga rättigheter medutgångspunkt iFörintelsen. Verksamhetenvid myndigheten skallsyfta till att stärkamänniskors vilja attaktivt verka för allamänniskors lika värde.PropositionenRegeringen föreslår att 40miljoner kronor skallanvisas under anslaget förår 2003.MotionernaI en motion, 2002/03:Kr337(c) uttalas att detvisserligen är angelägetatt kunskapen omFörintelsen sprids och attdiskussion om demokratioch mänskliga rättigheterfrämjas. Motionärernaanser emellertid att detinte behövs någon särskildmyndighet för dettaändamål, varförmedelsanvisningen underanslaget avstyrks(motionen i denna del).I en rad motioner harförslag väckts som bl.a.syftar till en utvidgningav uppdraget för Forum förlevande historia, för attmyndigheten även skallkunna ägna sig åt andrabrott mot mänskligheten änFörintelsen.I motion 2002/03:Kr242(m) föreslås attmyndigheten även skalluppmärksamma de illdåd motmänskligheten som begåttsi kommunismens namn.Ett liknande förslagframförs i motion2002/03:Kr255 (m), variföreslås att myndighetenskall få ansvar för attunder innevarandemandatperiod,2002/03-2005/06, leda ettrikstäckande projekt medupplysningsinsatser omkommunismens historia ochfolkmord.I motion 2002/03:Kr202(m) uttalas att detuppdrag som skall utförasav myndigheten bör varabrett formulerat ochförutom Förintelseninbegripa även andra brottmot mänskligheten. Imotionen nämnskommunismens illdåd ochreligiös intolerans sommånga gånger harresulterat i massmord ochetnisk rensning. Yrkandetsyftar till att regeringenskall inrätta ett centrumför forskning ochinformation om folkmord,etnisk rensning och brottmot mänskligheten.Förslaget i motion2002/03:U261 (fp) syftartill en breddning ochfördjupning avmyndighetens uppdrag. Allavarianter av hatpolitikbör inbegripas i deprogram och projekt somskall påbörjas (yrkande5).Motionären bakom motion2002/03:Kr201 (s) föreslåratt myndigheten förlevande historia skall fåi uppdrag att genomföra enupplysningskampanj riktadtill skolor föratt motverka de fördomarsom finns mot svenskamuslimer och mot islam.I motion 2002/03:Kr319(fp) krävs att nyainitiativ tas utöver t.ex.projektet att motarbetaantisemitism.I några motioner begärssärskilda informations-och forskningsinsatserrörande någraspecificerade folkgrupper,dock utan att Forum förlevande historia omnämns isammanhanget.I motion 2002/03:Kr216(s) erinras om attromernas förintelse haruppmärksammats endast iringa omfattning. Behovetav ett internationelltromskt forskningsinstitutär därför stort. Yrkandetsyftar till att ett sådantinstitut skall inrättas.Motionären bakom2002/03:Kr350 (kd)föreslår att resurserskall avsättas för attdokumentera och forska idetassyriska/syrianska/kaldeiskafolkets historia (yrkande1) och att ettdokumentations- ochforskningscentrum i dettasyfte skall inrättas iSverige (yrkande 2).Förslag om attKirunasvenskarnas ödenskyndsamt skalldokumenteras läggs fram imotion 2002/03:Kr219 (s).UtskottetsställningstagandeUnder föregående riksmötetillstyrkte utskottetregeringens förslag att enny myndighet, Forum förlevande historia, skulleinrättas. Utskottet ansernu liksom vid dettillfället att det är avstort värde att ensärskild mötesplats skapasför att aktivt verka föralla människors lika värdeoch för att behandlafrågor om demokrati,tolerans och mänskligarättigheter medutgångspunkt iFörintelsen. (Jfr bet.2001/02:KrU1 s. )Regeringens förslag tillmedelsanvisning för år2003 för Forum för levandehistoria synes vara välmotiverat och tillstyrksav utskottet. Därmedavstyrker utskottet motion2002/03:Kr337 (c) i dennadel.En rad motionsförslag harväckts om utvidgning avuppdraget för Forum förlevande historia m.m. Medanledning därav erinrarutskottet om sittuttalande vid föregåenderiksmöte att en utvidgningav uppdraget synes vara iöverensstämmelse medregeringens planer för detpermanenta uppdraget såsomdet redovisades ibudgetpropositionen för år2002.En organisationskommittébenämnd Levande historia(dir. 2001:6) förberederpå regeringens uppdragarbetsformer m.m. för dennya myndigheten. Avtilläggsdirektiv framgåratt verksamheten vidmyndigheten skall -beroende på sammanhang -kunna knyta an till andrabrott mot mänskligheten änFörintelsen (dir.2001:118).Utskottet har inhämtatatt kommittén genomför enseminarieserie hösten 2002på olika platser iSverige. Här kan några avrubrikerna på seminariernanämnas:1.0Terrorn underSovjetregimen2.03.0Hur kan man undervisakring Förintelsen?4.05.0Att jämföra folkmord6.07.0Folkmordskonventionenoch övergreppet påassyrier/syrianer 19158.09.0Förintelsen ochsamhällets värdegrund10.011.0Förföljelser avromerna - då och nu12.013.0Kvinnan i detfascistiska systemet.14.0Vidare bör nämnas att detav regeringens skrivelse2001/02:83 En nationellhandlingsplan för demänskliga rättigheternaframgår att Forum förlevande historia kommeratt spela en stor roll närdet gäller utbildning ommänskliga rättigheter,vilket torde innebära envidgning av myndighetensmandat i förhållande tilldet ursprungligauppdraget.Enligt utskottetsuppfattning är det uppdragsom myndigheten skall fåredan så vidsträckt attden mycket väl - om den såfinner lämpligt och inomramen för sina resurser -kan ägna sig åt de frågorsom tagits upp i samtliganu aktuella motioner.Utskottet anser inte attdet är motiverat attföreslå attvidta någon åtgärd medanledning av motionerna.Därmed avstyrker utskottetmotionerna /03:Kr201(s), 2002/03:Kr202 (m),2002/03:Kr216 (s),2002/03:Kr219 (s),2002/03:Kr242 (m),2002/03:Kr255 (m),2002/03:Kr319 (fp),2002/03:Kr350 (kd) och2002/03:U261 (fp) yrkande5.2.10.8 Statligautställningsgarantieroch inköp av vissakulturföremål (28:35)InledningAnslaget får användas förinköp av kulturföremål somhar sådant konstnärligt,historiskt ellervetenskapligt värde attdet är av synnerlig viktatt de införlivas medoffentliga samlingar. Densom anordnar en tillfälligutställning som skallvisas i undervissa förutsättningar kanfå en statligutställningsgaranti.Utställningsgaranti fårockså lämnas för svenskakulturmanifestationerutomlands.PropositionenAv propositionen framgåratt anslaget utnyttjadesår för ett bidragtill Statens historiskamuseer för kostnader isamband medinförskaffandet av ensigillstamp tillverkad vid1100-talets slut förjarlen . Stampenropades in på offentligauktion i december 2001och är nu permanentutställd i Statenshistoriska museumslokaler.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget för år 2003.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning.2.11 Anslaget till film(28:36)Utskottets förslag ikorthetRiksdagen bör bifallaregeringens förslagtill medelsanvisningunder anslaget28:36 Filmstöd.Riksdagen bör avslåmotionsyrkanden om- utvärdering av 2000års filmavtal,jämför reservation22 (m),- Filminstitutetshuvudmannaskap förfilmvårdscentralen iGrängesberg,- teknisk kompetensvidfilmvårdscentralen iGrängesberg, jämförreservation 23 (v,c),- utredning om ettframtida svensktnationalarkiv förden rörliga bilden,jämför reservation24 (v, kd, c),- interimistiskhuvudman förfilmvårdscentralen iGrängesberg, jämförreservation 25 (c),och- ett framtidanationalarkivssamverkan medbibliotek ochmuseer, jämförreservation 26 (v,c).2.11.1 Filmstöd (28:36)InledningUnder anslaget anvisasmedel för statens stödtill svensk filmproduktionm.m. Syftet medstödet är att främjaproduktion och visning avvärdefull svensk film, attfrämja bevarandet avfilmer och material avkulturhistoriskt intresseliksom att verka förinternationellt samarbetei dessa avseenden samt attförbättra kvinnligafilmskapares villkor.PropositionenI propositionen uttalasatt svensk film undersenare år har varit mycketframgångsrik. Från såvälkulturpolitiska somnäringspolitiskautgångspunkter är detviktigt att det kanproduceras mellan 20 och25 svenska långfilmerårligen. Regeringen anserdet angeläget attupprätthålla den högakompetens och de resursersom finns inomfilmområdet och har därförföreslagit påtilläggsbudget för år 2002att filmstödet skall ökamed förinnevarande år för attupprätthålla denkulturpolitiskamålsättningen att ha eninhemsk kvalitativ ochkvantitativt starkfilmproduktion (prop.volym 1 s. 212 och volym 9s. (Frågan om anslagpå tilläggsbudgetbehandlas avfinansutskottet ibetänkande 2002/03:FiU11).För år 2003 föreslårregeringen en permanentökning av filmstödet med25 miljoner kronor.Sammanlagt föreslås ipropositionen att detunder anslaget för år 2003skall anvisas 234 738 000kronor.Vidare redovisas ipropositionen planerna fören Filmvårdscentral iGrängesberg.Regeringen föreslog ibudgetpropositionen för år2002 att enfilmvårdscentral för icke-fiktiv film skulleinrättas i ochatt skulle varahuvudman för centralen.Riksdagen biföll delvisförslaget men tillkännagavför regeringen attFilminstitutet borde fåett tidsbegränsat uppdragför , attfilmvårdscentralensframtida huvudmannaskapskulle analyserasytterligare och attregeringen skulleåterkomma ibudgetpropositionen för år2003 till frågan (prop.2001/02:1 utgiftsområde 17s. 67, bet. 2001/02:KrU1,rskr. 2001/02:72).Regeringen redovisar iårets budgetpropositionatt den har analyserathuvudmannaskapsfråganytterligare och görbedömningen attFilminstitutet ävenfortsättningsvis är denlämpligaste huvudmannenför filmvårdscentralen.Skälet härför är attFilminstitutet är den endainstitution inomkulturområdet som inneharden baskunskap omfilmmediet som är avavsevärd betydelse för attverksamheten vidfilmvårdscentralen skallkunna bedrivas på ettadekvat sätt.Filminstitutet arbetarvidare helt i linje medden rapport som lämnadesav, och de kontakter somskapades inom ramen för,den organisationskommittésom hadei uppdrag att ta fram denärmare arbetsformerna förfilmvårdscentralen. Iorganisationskommitténingick bl.a.representanter för ,hembygdsrörelsen,museiområdet ocharkivsektorn. Regeringenavser att låtaFilminstitutet ävenfortsättningsvis varahuvudman förfilmvårdscentralen iGrängesberg (prop.2002/03:1 utgiftsområde 17s. 31).MotionernaI en av de nu aktuellamotionerna, 2002/03:Kr236(m) begärs en utvärderingav filmavtal.Motionärerna anser attdetta bör göras för att seom det har varit möjligtatt leva upp till de målsom regering och riksdagfastställde genom sinabeslut (yrkande 12).I åtta motionsyrkandenbehandlas frågor som rörfilmvårdscentralen iGrängesberg.Motionärerna bakom motion2002/03:Kr370 (kd) harnoterat att det ibudgetpropositionen sägsatt regeringen avser attge iuppdrag att ävenfortsättningsvis varahuvudman förfilmvårdscentralen iGrängesberg, dvs. Det klargörs dockinte om denorganisationskommitté somhar haft i uppdrag attutreda de närmarearbetsformerna förfilmvårdscentralen stårbakom regeringens avsikt,framhåller motionärerna.Vidare anser de att detfinns anledning attifrågasätta omFilminstitutet är denlämpligaste huvudmannenför verksamheten vidFilmvårdscentralen iGrängesberg och begär attregeringen skall återkommatill ochredogöra för skälen tillsitt ställningstagande idenna fråga (yrkande 15).I motionerna 2002/03:Kr320 (c)yrkande 1 och2002/03:Kr336 (c) yrkande28 framhålls behovet avatt filmvårdscentralenknyter till sig tekniskkompetens, något som ärextra viktigt i denna tidav hastiga teknikskiften.Filmvårdscentralen iGrängesberg bör få ansvarför att den tekniskakompetensen ochlaboratoriekompetensenbyggs upp och hålls vidliv.Två av de nu aktuellamotionsyrkandena,2002/03:Kr320 (c) yrkande2 och 2002/03:Kr336 (c)yrkande 27, syftar tillatt ett nationalarkiv förall film skall bildas.Enligt motion2002/03:Kr336 (c) yrkande27 skulle Statens ljud-och bildarkiv kunna utökasför att kunnautgöra ett nationalarkivför rörliga bilder. Enligtmotion 2002/03:Kr320 (c)yrkande 2 bör regeringenutreda förutsättningarnaför att filmvårdscentraleni skall byggasut till ett svensktnationalarkiv för rörligabilder för alla genrer ochformer avupptagningsteknik. Avdenna motion framgår inteom detta nationalarkiv iGrängesberg avsesinkludera verksamheten vidStatens ljud- ochbildarkiv.I motion 2002/03:Kr336 (c)föreslås att - i avvaktanpå resultatet av enutredning om ettnationellt filmarkiv - eninterimistisk huvudman förfilmvårdscentralen skalltillsättas, varvidSveriges Hembygdsförbundoch länsmuseerna nämns(yrkande 30).Vidare föreslås imotionerna 2002/03:Kr320(c) yrkande 3 och2002/03:Kr336 (c) yrkande29 att regeringen skallutarbeta förslag till hurdet nationella filmarkivetgemensamt med andra arkivskall kunna samverka ävenmed bibliotek och museer.UtskottetsställningstagandeUtskottet villinledningsvis understrykaatt det är glädjande attsvensk film varitframgångsrik under senareår. harframgången bl.a. lett tillatt det publikrelateradestödet till filmproduktionintecknats för resten avinnevarande avtalsperiod,något som skapat oro inomfilmbranschen. Dettillskott av medel, 30miljoner kronor för år2002, som föreslagits påtilläggsbudgeten för år2002 och den permanentanivåhöjning som föreslåsför bör kunnabidra till att lösa deuppkomna problemen.Utskottet tillstyrkerdärmed regeringens förslagtill medelsanvisning förår 2003.I en av motionerna,2002/03:Kr236 (m) yrkande12, begärs en utvärderingav filmavtal.Utskottet erinrar om attavtalet är femårigt ochgäller från den 1 januari2000 t.o.m. den 31december 2004. finnsinskrivet att parterna fårpåkalla överläggningar omvillkoren i avtalet dådetta varit i kraft i tvåår. Sådana s.k.kontrollstationsförhandlingarhar ägt rum tidigare i år.Utskottet förutsätteratt en större utvärderingav filmavtalet kommer attgöras föreutgången avavtalsperioden. Motion2002/03:Kr236 (m) yrkande12 avstyrks därmed.Förslaget i motion2002/03:Kr370 (kd) syftartill att regeringen skallåterkomma med enredogörelse för sittställningstagande i fråganom huvudmannaskapet förfilmvårdscentralen iGrängesberg. I motionenifrågasätts omFilminstitutet är denlämpligaste huvudmannenför denna verksamhet.Utskottet konstateraratt vissa kompetenserkrävs som inte finnsinom föratt uppdraget iGrängesberg skall kunnafullföljas. Avbudgetpropositionenframgår att det iFilminstitutets nyauppdrag beträffandefilmvårdscentralen ingåratt institutet skallkomplettera sin sakkunskappå filmområdet medämneskunskap i exempelviskulturhistoria ochetnologi. Filminstitutetskall också samverka medorganisationer ochinstitutioner som besitterdessa viktiga kunskaper.Utskottet utgår från attFilminstitutet samarbetarmed de regionala museernaoch hembygdsrörelseneftersom dessa besitterkunskap som är viktig förverksamheten vidfilmvårdscentralen. Mendet är också angeläget attsamverkan etableras medinstitutioner som Statensljud- och bildarkiv,ochdelar avutbildningsväsendet.Utskottet har inte någotatt erinra mot regeringensavsiktsförklaring att låtaFilminstitutet ävenfortsättningsvis, dvs.fr.o.m. , varahuvudman förfilmvårdscentralen.Utskottet kan inte finnaatt tillräckligt starkaskäl talar för attregeringen skall återkommatill medytterligare en redovisningav skälen till attFilminstitutet avses blihuvudman för verksamheten.Motion 2002/03:Kr370 (kd)yrkande 15 avstyrks.Utskottet vill isammanhanget framhållavikten av att enuppföljning ochutvärdering av denna nyaverksamhet påbörjas redanfrån början ochförutsätter att regeringensenast redovisarresultaten för riksdagen.Utskottet anser i likhetmed motionärerna bakommotionerna 2002/03:Kr320(c) yrkande 1 och2002/03:Kr336 (c) yrkande28 att det är angelägetatt teknisk kompetens avolika slag byggs upp ochhålls vid liv vidfilmvårdscentralen. Fråganhar även uppmärksammats avden i det föregåendeomnämndaorganisationskommittén.Kommittén har kommit framtill att det inte finnsnågonutbildningsinstitution iSverige som erbjuderutbildning i allmänfilmteknik med sikte påverksamhet som handlar omatt vårda, bevara ochlevandegöra detfilmhistoriska arvet. Detfinns inte heller någonsärskild utbildning medinriktning på filmarkivoch filmrestaurering.Filminstitutet och Statensljud- och bildarkivskickar personal tillutbildningar somorganiseras påinternationell nivå inomramen för internationellaorganisationer för film-resp. ljud- och bildarkiv.Vidare ges viss begränsadfilmteknisk utbildning vidnågra folkhögskolor.Kommittén anser attutbildningen av denpersonal vid centralen somskall arbeta somfilmtekniker börorganiseras på ett sättsom innebär att kompetenssom finns hosenskilda personer kanöverföras på ett kreativtsätt till den nyapersonalen vidfilmvårdscentralen. En delav utbildningen kan t.ex.organiseras i form avpraktikarbete vidfilmarkiven påFilminstitutet, SverigesTelevision och Statensljud- och bildarkiv.Med hänvisning till detanförda anser utskottetatt motionsyrkandena intebör föranleda någon åtgärdfrån sida.Motionerna 2002/03:Kr320(c) yrkande 1 och2002/03:Kr336 (c) yrkande28 avstyrks. Utskottetförutsätter attutvecklingen på dettaområde redovisas förriksdagen i samband medatt den förstauppföljnings- ochutvärderingsrapporten omverksamheten vidfilmvårdscentralenredovisas för riksdagen.Två av de nu aktuellayrkandena syftar till enutredning om ett svensktnationalarkiv för denrörliga bilden.I budgetpropositionenför år 2002 gjorderegeringen bedömningen atten filmvårdscentral skulleetableras i Grängesbergoch föreslog att 5miljoner kronor skulleanvisas för förändamålet. Centralenskulle ta hand om, bevaraoch tillgängliggöra film,särskilt icke-fiktiv film,samt erbjuda olikavårdtekniska tjänster m.m.samt arkivering av filmoch videoband.Verksamheten borde -menade regeringen - byggasupp etappvis. De momentsom inledningsvis bordeprioriteras var insamling,identifiering,registrering och olikabevarandeåtgärder. Vissamoment kunde utföras avexempelvis de regionalamuseerna, menaderegeringen, men ensamordning skulle även isådana fall ske frånfilmvårdscentralen (prop.2001/02:1 utg.omr. 67).Utskottet är välmedvetet om att det runtom i landet finns ettmycket omfattande beståndav kulturhistorisktvärdefull film. Underföregående riksmöteavstyrkte utskottet ettmotionsyrkande liknande denu aktuella. Utskottetanförde då bl.a. följande(bet. 2001/02:KrU1 s. 99).Beståndet av icke-fiktiv film i Sverigeär mycket omfattande.Beräkningar som gjortsvisar att det i landettorde finnas mellan 600000 och1 700 000 "titlar", påolika filmbredder ochbaser, eller mellan 40och 60 miljoner meterfilm av olika slag, mereller mindre i behov avåtgärder för attbevaras och blitillgängliga (SOU1999:41 s. 6, 37-38). Idessa siffror ingårinte den äldre film somfinns hos . Detarbetsfält somfilmvårdscentralen iGrängesberg skall rörasig över är såledesmycket stort. Utskottetkonstaterar attverksamheten enligtpropositionen är avseddatt byggas ut ietapper. Därmed börmånga av de krav somkan ställas då detgäller insamling,registrering, bevarandem.m. inom området icke-fiktiv film efter handkunna tillgodoses. Detfår tid efter annanbedömas i vilken måndet finns resurser fördenna utbyggnad ochdärmed även i vilkentakt den kan ske.Utskottet anser attavgränsningen avuppdraget - som såledesinriktas på den icke-fiktiva filmen - är välmotiverad. Vidare bören sådan etappvisuppbyggnad som förordaskunna gefilmvårdscentralen godamöjligheter attvidareutvecklaverksamheten i lämpligtakt. Således harutskottet inte låtitsig övertygas om attdet är lämpligt att -som föreslås i motion2001/02:Kr365 (v, c) -låta utredaförutsättningarna föratt bygga utfilmvårdscentralen tillett nationalarkiv förrörliga bilder.Utskottet kan intetillstyrka attriksdagen gör någotuttalande av deninnebörd som avses imotionen.Utskottet har alltjämtsamma uppfattning.Utskottet kan därför intetillstyrka förslagen imotionerna 2002/03:Kr320(c) yrkande 2 och2002/03:Kr336 (c) yrkande27 om att en utredning börtillsättas om bildandet avett nationellt arkiv förrörliga bilder inom allagenrer med dagensverksamhet vid Statensljud- och bildarkiv sombas och uppbyggt vidfilmvårdscentralen iGrängesberg. Yrkandenaavstyrks således.Utskottet kan följaktligeninte heller tillstyrkaförslaget i motion2002/03:Kr336 (c) yrkande 30 omatt - i avvaktan på enutredning om ett framtidanationalarkiv - tillsättaen interimistisk huvudmanför filmvårdscentralen iGrängesberg. Yrkandetavstyrks därmed.Slutligen avstyrkerutskottet förslag imotionerna 2002/03:Kr320(c) yrkande 3 och2002/03:Kr336 (c) yrkande29 om att ett framtidanationalarkiv för rörligabilder skall samverka medbibliotek och museer. mån yrkandet ävenskulle avsefilmvårdscentralenssamverkan med museer ochbibliotek vill utskotteterinra om att utskottet idet föregående harframhållit vikten av attfilmvårdscentralen iGrängesberg samverkar medlänsmuseerna.