bet · GT01UU10 · 2006-04-25 00:00:00 — Utskottet anser det angeläget att regeringen inom EU aktivt verkar för en fortsatt utvidgning av unionen. En delegation från utskottet besökte och i syfte att bl.a. diskutera dessa båda länders framtida medlemskap i och processen dit. Utskottet har också besökts av det bulgariska parlamentets utrikesutskott. Kommissionen presenterade de årliga översynsrapporterna för och . I dessa rapporter redogör kommissionen för en genomgång av de åtaganden som de bägge länderna gjorde under de anslutningsförhandlingar som avslutades . I rapporterna klassificerar kommissionen ländernas förberedelser för medlemskap i tre kategorier: områden där man finner en tillfredsställande anpassning till , områden där ökade ansträngningar krävs samt områden som kräver omedelbara åtgärder från anslutningsländerna. Kommissionen bedömer att en tillfredsställande anpassning till skett på merparten av områdena. Vad avser områden där omedelbara åtgärder krävs identifierar kommissionen 14 områden, fördelade inom sju olika kapitelområden, vad avser samt 16 områden, fördelade inom fem kapitelområden, när det gäller . Översynsrapporterna visar att och har gjort framsteg vad gäller de åtaganden som gjorts under medlemskapsförhandlingarna. Båda länderna fortsätter att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna och betraktas som fungerande marknadsekonomier. Kommissionen bedömer att de båda länderna kan träda in som medlemmar 2007 förutsatt att omedelbara åtgärder vidtas inom 14 områden vad gäller och 16 områden vad gäller . I regel handlar det om genomförandet av reformer och ny lagstiftning samt vidareutveckling av den administrativa kapaciteten. Utskottet har också tagit del av kommissionens uppföljningsrapporter för och . välkomnar att länderna uppfyller de politiska och ekonomiska Köpenhamnskriterierna och att kommissionen bedömer att länderna är klara för en anslutning , förutsatt att de vidtar åtgärder inom de områden som identifierats i rapporten. målsättning är att och inträder väl förberedda som EU-medlemmar . Det är därför av vikt att länderna nu genomför de åtgärder som kommissionen identifiera i uppföljningsrapporten. Kommissionen kommer att presentera nya rapporter för rådet och , varvid kommissionen kommer att lämna en rekommendation om en anslutning av och är möjlig . På grundval av kommissionens rekommendation fattar sedan medlemsländerna beslut om tidpunkt för ländernas anslutning. Regeringen har till överlämnat proposition 2005/06:106 och anslutning till Europeiska unionen, vilken bereds av utskottet. Betänkande 2005/06:UU19 avses att justeras för att i kammare debatteras och beslutas . Den svenska ratificeringsprocess påverkas inte av de översynsrapporter som kommissionen i vår kommer att presentera. Ett EU-perspektiv om medlemskap för länderna på västra utfästes vid toppmötet i (den s.k. Thessalonikiagendan). bekräftade sitt åtagande att genomföra Thessalonikiagendan och fastslog att varje enskilt lands framsteg mot integrering i beror på hur landet anstränger sig för att iaktta Köpenhamnskriterierna och villkoren i stabiliserings- och associeringsprocessen. presenterade kommissionen ett förslag till ny utvidgningsstrategi för godkännande av medlemsstaterna. tog samtliga länder i regionen viktiga steg i EU-närmandet. Utskottet konstaterar att det österrikiska ordförandeskapets övergripande målsättning på utvidgningsområdet är att bekräfta att ett medlemskapsperspektiv för länderna på västra ligger fast. Utskottet anser det angeläget att den utvidgningsdiskussion som hålls bekräftar EU:s redan ingångna åtaganden. Inte minst är fortsatt utvidgning en viktig drivkraft för reformprocesserna i anslutnings- och kandidatländerna. Det skapar tillväxt och stabilitet i vårt närområde. Utskottet delar regeringens målsättning, såsom den formuleras i proposition 2005/06:106, att och skall kunna bli medlemmar , förutsatt att de uppfyller de krav som EU har ställt. Vidare välkomnar utskottet regeringens ansträngningar att verka för att takten i anslutningsförhandlingarna med och återspeglar ländernas reformtakt. Utskottet menar att kommissionens översynsrapporter utgör ett viktigt instrument i bedömningen av läget i reformerna i och . Det är angeläget att och fortsätter ett ambitiöst reformarbete främst inom de områden där kommissionen pekar på väsentliga brister. De prioriteringar som kommissionen anger i anslutningspartnerskapen utgör en god grund för det kommande förmedlemskapsstödet till de båda länderna. Utskottet konstaterar, mot bakgrund av motionsledes framförda krav på länder som önskar ansöka om medlemskap i unionen om t.ex. homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter samt förbud mot barnäktenskap, att det enligt , vilket trädde i kraft , följer att varje europeisk stat som respekterar principerna om frihet, demokrati, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen får ansöka om att bli medlem av unionen (artikel 49). regeringschefer gjorde ytterligare förtydliganden vid ett möte i , där de grundläggande förutsättningarna för medlemskap slogs fast (de s.k. Köpenhamnskriterierna): Landet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati. Landet skall följa rättsstatsprincipen samt respektera och skydda de mänskliga rättigheterna och minoriteter. Landet skall ha en fungerande marknadsekonomi. Landet skall ha förmåga att hantera marknadskrafterna och konkurrenstrycket inom unionen. Landet skall kunna uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, även i den ekonomiska och monetära unionen. I syfte att bl.a. underlätta beslutsfattandet inom unionen i en ytterligare utvidgad union har ett konstitutionellt fördrag för Europeiska unionen förhandlats fram. Tretton medlemsstater har godkänt EU:s nya konstitutionella fördrag. Efter folkomröstningsresultaten i och har flertalet övriga medlemsstater, bl.a. , valt att tills vidare inte gå vidare med sina ratificeringsprocesser. Vid Europeiska rådets möte i den uttalade unionens stats- och regeringschefer i en deklaration nödvändigheten av att ta en reflektionspaus. Denna skall enligt deklarationen utgöra en period av eftertanke som skall utnyttjas för att möjliggöra en bred debatt där medborgarna, det civila samhället, arbetsmarknadens parter, de nationella parlamenten och de politiska partierna deltar. Det konstaterades att en sådan debatt redan hade inletts i flera medlemsstater men att den även i dessa länder bör intensifieras och utvidgas. Reflektionsperioden fortsätter , och stats- och regeringscheferna kommer att mötas för att göra en samlad bedömning av de nationella debatterna och enas om en fortsättning av processen. För att främja en fördjupad debatt i beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:113) om förnyat och breddat uppdrag till den parlamentariskt sammansatta . Kommittén skall fokusera sitt arbete på sakpolitiska frågor i EU. Ett mål är att skapa ett debattforum öppet för både allmänhet och organisationer. Kommittén skall inför lämna en rapport till regeringen om EU-debatten i . har sedan medlemskap i unionen haft beredningsansvaret inom för den årliga skrivelsen om agerande i EU. Utskottet har vid behandlingen av den årliga skrivelsen berett andra utskott och tillfälle att yttra sig över skrivelsen och haft att samordna utskottens eventuellt olika uppfattningar. En särskild debatt om Europeiska kommissionens arbetsprogram hölls i (prot. 2005/06:37). Utskottet konstaterar att den årliga skrivelsen har ett nära samband med kommissionens årliga lagstiftningsprogram och att både regeringens årliga skrivelse om EU-arbetet och de nu aktuella programmen handlar om hela fältet av EU-frågor. I samband med beredningen av regeringens skrivelse är det naturligt att följa upp hur programmen har förverkligats. I arbetsprogrammet för , vilket utskottet behandlade i betänkande 2004/05:UU10, gick den då nytillträdda kommissionen ifrån tidigare praxis att försöka åstadkomma en fullständig förteckning över de förslag som avsågs att läggas fram . I stället har arbetsprogrammet getts en mer politisk karaktär, i den meningen att kommissionen framhäver det som är prioriterat. Arbetsprogrammet innehåller prioriterade områden och förslag, men således inte samtliga, som avses att läggas fram . Utskottet menar vidare att Lissabonstrategin är unionens viktigaste gemensamma verktyg för att uppnå hållbar tillväxt och full sysselsättning. Strategin, som antogs , syftar till att lägga fast en vision om hur ekonomi och därmed välfärd skall utvecklas. Utskottet menar att det handlar om välfärden för befolkning och den ekonomiska och miljömässiga situation, och konstaterar att de länder som varit mest framgångsrika i att genomföra Lissabonprocessen är de nordiska länderna. Utskottet konstaterar vidare att ett område som varit mycket uppmärksammat, och som är ett bevis på att det behövs ett gemensamt europeiskt arbete, är frågan om medborgarnas säkerhet - kampen mot terrorism, sexslavhandel och gränsöverskridande brottslighet. Utskottet menar att det är viktigt att det läggs stor vikt vid att utvidga samarbetet på just dessa områden. Utskottet anser att kommissionens arbetsprogram ligger i linje med en strävan att förbättra välfärden, ekonomin och säkerheten i och att detta sker i samstämmighet med den sociala dimensionen och den miljömässiga hållbarhetsutvecklingen, som arbetat hårt för. Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2004/05:U268 (v)yrkandena 2-5 och 6 i denna del, 2004/05:U272 (v, mp) yrkande 2, 2004/05:U308 (kd) yrkande 19, 2005/06:U6 (kd) yrkande 5, 2005/06:U289 (m) yrkande 3, 2005/06:U312 (v) yrkandena 1-10, 2005/06:U338 (fp) yrkande 6, 2005/06:U362 (m) yrkande 3, 2005/06:U379 (kd) yrkande 13, 2005/06:U382 (kd) yrkande 19samt2005/06:L291 (fp) yrkande 39. EU:s förbindelser med omvärlden I skrivelsens avsnitt om EU:s förbindelser med omvärlden (avsnitt 2, s. 33-65) behandlas frågor som är av särskild betydelse för utrikesutskottets beredningsområde. Stor vikt läggs vid unionens utrikes- och säkerhetspolitik, EU:s bilaterala och regionala relationer samt EU:s utvecklingssamarbete. EU:s utrikes- och säkerhetspolitik Inom utrikes- och säkerhetspolitiken redovisas EU:s arbete inför, under och efter . Vidare redovisas att flera nya krishanteringsinsatser inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) har påbörjats . Arbetet med att förbättra unionens förmåga att bedriva såväl militär som civil krishantering har fortsatt. Också EU:s fortsatta arbete för att öka skyddet för och främja de mänskliga rättigheterna i världen redovisas. I skrivelsen uppges att EU verkar för att de mänskliga rättigheterna skall genomsyra alla delar av utrikespolitiken, såsom utvecklingspolitiken, handelspolitiken och säkerhetspolitiken. präglades också av förberedelserna för och deltagande i icke-spridningsavtalets (NPT) översynskonferens , inför vilken rådet antog en gemensam ståndpunkt. EU:s bilaterala och regionala förbindelser EU:s bilaterala och regionala förbindelser omfattar ett stort antal länder och regioner i världen. Särskild betoning läggs i skrivelsen på den nordliga dimensionen och regionalt samarbete i norra . antogs politiska riktlinjer för en mellan EU och partnerländerna (, och ) gemensamt överenskommen politik för den nordliga dimensionen. Skrivelsen redovisar också utvecklingen av relationerna till länder och regioner som och , västra , , , , och samt . I fråga om utvecklingssamarbete redovisar regeringen i skrivelsen att EU antagit en ny utvecklingspolicy som undertecknats av kommissionens respektive rådets ordförande och talman. I skrivelsen redogör regeringen också för bl.a. utvecklingsbistånd i EU:s nya budget (det nya finansiella perspektivet). EU:s utrikes- och säkerhetspolitik framför, i partimotion2005/06:U289 (m) yrkande 1, att bör arbeta för att EU mer aktivt och tillsammans med skall driva demokratifrågor och mänskliga rättigheter gentemot omvärlden. anser också, vilket framgår av partimotion 2005/06:U290 (m) yrkande 28, att EU bör öka sitt engagemang i förhållande till de blivande grannländerna till unionen, inte minst i form av demokratifrämjande åtgärder. argumenterar i partimotion2005/06:U338 (fp) yrkande 9 för betydelsen av en gemensam utrikespolitik och vikten av att EU talar med en röst i utrikespolitiken. Partiet lyfter också fram det angelägna i att stärka den transatlantiska länken och EU:s samarbete med Nato (yrkande 10). I motionens yrkande 11 framhålls att den europeiska grannskapspolitiken bör utvecklas och specificeras så att den blir ett meningsfullt alternativ till medlemskap i väntan på det . anser också att grannskapspolitiken bör fokusera på de östra grannarna med vilka vi delar landgräns och därmed är mer beroende av. bör verka för att EU inte ägnar länderna mindre engagemang och intresse, även om Barcelonaprocessens länder ingår i politikområdet. bör också verka för att de nya grannländerna skall ges ett medlemskapsperspektiv. I kommittémotion2005/06:U384 av (kd) yrkande 10 diskuteras hur uppdrag för EU skall kunna inkludera avväpningsinsatser, stabiliseringsinsatser och andra former av militär assistans till en konfliktzon. I kommittémotion 2004/05:U319 (mp) yrkandena 1-5, 8 och 12 framför sin uppfattning om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik mot bakgrund av det tidigare framlagda förslaget till konstitutionellt fördrag för EU. anser t.ex. att den föreslagna utrikesministern och dennes roll (den s.k. dubbelhattningen) är för bred och skulle kunna leda till intressekonflikter och därför borde ha avvisats av den redan i förhandlingarna om konstitutionen. I kommittémotion2005/06:U7 (mp) yrkande 2 argumenterar för att EU:s medlemsländer skall kunna kritisera andra medlemsstater vid brott mot internationella överenskommelser. I samma motion framförs också, i yrkande 5, kravet på att den terrorstämpling av personer och organisationer som sker i EU:s regi måste upphöra. begär, genom partimotion2005/06:U386 (mp, -) yrkande 3, att implementeringen av en civil fredskår för fullgörandet av icke-militära uppgifter under konflikter, som beslutat om och som ministerrådet senare godkänt, skall skyndas på. EU:s bilaterala och regionala förbindelser I partimotion2005/06:U289 (m)framför , iyrkande 4, att , och samt och bör ges medlemskapsperspektiv i syfte att ge dessa länder framtidstro och drivkraft för fortsatt reformarbete. Partiet anser också att EU bör ge , och ett framtida demokratiskt medlemskapsperspektiv för att ge deras folk framtidshopp samt drivkraft att genomföra nödvändiga reformer (yrkande 5). Enligt bör vidare EU:s tydliga och långsiktiga engagemang gentemot , och prioriteras (yrkande 6). Därmed kan en demokratisk och fredlig utveckling i regionen stärkas. I motionens yrkande 7 framförs uppfattningen att internationell övervakning av den rysk-georgiska gränsen är fortsatt nödvändig och att aktivt bör verka för att EU skall etablera en gränsövervakningsinsats i . Partiet anser vidare att inom EU och fortsatt måste verka för att få att leva upp till åtagandena angående trupptillbakadragande från (yrkande 8) och att EU har ett långsiktigt åtagande framför sig för att främja en politisk reformprocess och demokratisk utveckling i centralasiatiska länder som , och (yrkande 9). Vidare hävdar att och EU skall ställa högre krav på som demokrati och rättsstat (yrkande 10). I partimotion2005/06:U362 (m) yrkande 2 begär att EU fortsatt skall bidra med frihandel och marknadsekonomiska reformer samt etablerandet av rättsstatliga institutioner i relationerna till länderna i och . I partimotion2005/06:U255 (m) yrkande 21 argumenterar för att i EU bör verka för stärkta ekonomiska och politiska förbindelser med länderna i och i yrkande 23 för ett avtal mellan och om att underlätta och vidareutveckla den bilaterala handeln och investeringarna. lyfter i kommittémotion2005/06:U214 (fp) upp situationen i . Partiet anser att måste vidta åtgärder för att säkerställa att EU:s biståndsprogram till fungerar (yrkande 5) och att den i EU-kretsen bör arbeta för genomförandet av en strategisk plan, i vilken upprättandet av en ny demokratifond ingår som en central del (yrkande 6). Syftet med planen skulle bl.a. vara att stärka oppositionen i . Med partimotion2005/06:U379 (kd) yrkande 11 väcks krav på att inom EU skall verka för att samarbetet med , och förbättras. menar, i kommittémotion2005/06:U7 (mp) yrkande 3, att Medelshavsländerna måste få möjlighet att skydda sina industrier och sina jordbrukssektorer under en övergångstid. I den enskildamotionen2005/06:U337(mp) yrkande 3 begär motionärerna att i EU skall verka för en mer genomtänkt och sanktionsinriktad Rysslands- och grannskapspolitik. Moderaternaframhåller i partimotion2005/06:U290 (m) yrkande 26 att en sammanhållen och konsekvent EU-politik är avgörande för EU:s förmåga att arbeta för fattigdomsbekämpning, demokratiutveckling, korruptionsbekämpning och säkerhetsfrämjande. I yrkande 27 understryks att måste verka för fortsatt effektivisering, tydligare inriktning på fattigdomsbekämpning och mer demokratifrämjande åtgärder i EU:s bistånd. EU skall enligt kommittémotion 2005/06:U313 (m) yrkande 11 ställa tydligare krav på respekt för de mänskliga rättigheterna och demokrati inom ramen för Barcelonaprocessen, men även allmänt i utvecklingssamarbetet. I motionens yrkande 4 hävdas att aktivt bör verka för ett samordnat och sammanhållet användande av de medel som EU har tillgång till inom ramen för den gemensamma utrikespolitiken. I kommittémotion 2005/06:U362 (m)yrkandena 6 och 7 begär förbättringar av EU:s utvärderingsmekanismer för det multilaterala biståndet och stärkta insatser från EU för att bekämpa korruption i mottagarländer. Folkpartietframhåller i kommittémotion 2005/06:U209 (fp) yrkande 28 att EU:s biståndspolitik bör vara ett viktigt instrument för att främja respekten för mänskliga rättigheter i världen. I partimotionerna 2005/06:U336 (fp) yrkande 19 och 2005/06:U338 (fp)yrkande 8 framhåller att demokrati skall vara det övergripande målet för EU:s utvecklings- och biståndspolitik. Som en naturlig följd av ett mer demokratiorienterat utvecklingssamarbete bör EU också aktivt stödja demokratirörelser i diktaturregimer, i kampen för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. liberalerna menar vidare att EU bör ställa tydliga krav på demokrati i de länder som mottar EU-bistånd samt att möjligheten att fasa ut bistånd till länder som inte visar på en trovärdig vilja att genomföra reformer i demokratisk riktning bör införas. Kristdemokraternabetonar i partimotion 2005/06:U349 (kd) yrkandena 13och 14 behovet av en europeisk politik för global utveckling. Överensstämmelsen mellan EU:s bistånds-, jordbruks- och handelspolitik måste öka och aktivt verka för att stärka det handelsrelaterade utvecklingssamarbetet och ta bort EU:s handelshinder. I kommittémotion 2005/06:U6 (kd) yrkande2 förespråkar partiet att regeringen på EU-nivå skall driva frågan om att ett närmare samarbete behövs mellan olika direktorat, bättre samordning av EU:s utvecklingssamarbete samt ökad samstämmighet mellan olika politikområden. I partimotion 2005/06:U379 (kd) yrkandena 6 och 7 begär att regeringen inom EU skall verka för att unionen som helhet når upp till FN:s mål om att av respektive lands BNI skall gå till bistånd. Regeringen bör vidare inom EU verka för att kvaliteten och samordningen av unionens biståndsinsatser effektiviseras. I kommittémotion 2005/06:U381 (kd) yrkandena 1och 3 anförs att regeringen via EU bör främja fattigdomsbekämpning genom stärkt exportekonomi i de minst utvecklade länderna och att det är väsentligt att via EU främja nya finansieringsformer och ekonomisk-juridisk infrastrukturuppbyggnad i de minst utvecklade länderna. anser, i partimotion 2005/06:U267 (c) yrkande 7, att en större andel av svenska biståndsmedel bör gå till utbildningssatsningar riktade till kvinnor i fattiga länder. Miljöpartietuttrycker i kommittémotion 2005/06:U7 (mp) yrkande 4 oro för tankegångar inom EU om att minska biståndet till den palestinska myndigheten. Motionärerna menar att det finns all anledning att utöva påtryckningar på Hamas men att detta inte får leda till isolering och till att det palestinska folket blir lidande. När det gäller EU:s förbindelser med omvärlden tar upp dels frågan om EU:s vapenembargo mot , dels EU:s uppförandekod för vapenexport. I förra årets skrivelse redogjorde, enligt , regeringen för EU:s uppförandekod för vapenexport samt EU:s vapenembargo mot . ägnade stor uppmärksamhet åt dessa frågor . I årets skrivelse sägs att uppförandekoden skall antas som en gemensam ståndpunkt (avsnitt 8.8.1). Beträffande sägs (avsnitt 11.10.1) att frågan om eventuellt hävande av EU:s vapenembargo har avstannat . förutsätter att regeringen fortlöpande samråder med om utvecklingen av dessa bägge frågor. EU:s utrikes- och säkerhetspolitik Utskottet vill inledningsvis understryka att , genom medlemskapet i Europeiska unionen, deltar i ett samarbete vars uttalade strävan är att förhindra krig på den europeiska kontinenten. EU har starkt bidragit till att bevara freden i . Utskottet menar att unionens fördjupning och utvidgning även i fortsättningen är det bästa instrumentet för att varaktigt säkra ett förtroendefullt och nära samarbete mellan . Möjligheten till integration i EU har stark dragningskraft, och integrationen är i sig själv säkerhetsbefrämjande. Denna integration förutsätter demokrati och goda grannrelationer. Deltagandet i unionen utvecklar ömsesidig solidaritet, gemensamma värderingar och gemensamma politiska intressen. Enligt utskottets mening är Europeiska unionen i kraft av sin betydelse i ekonomiskt, handelsmässigt och finansiellt hänseende en viktig aktör på den internationella arenan. Unionen har ingått viktiga avtal med de flesta länderna och regionerna i världen och utgör den största aktören i den internationella handeln samt är världens största biståndsgivare. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken innebär värdefulla möjligheter för medlemsstaterna att agera som en enad kraft i världspolitiken för stabilitet, samarbete och ömsesidig förståelse. har en central och vägledande roll för EU:s samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Samarbetet är mellanstatligt till sin karaktär och beslut fattas i huvudsak med enhällighet. Ett viktigt beslut för ökad effektivitet och profilering inom unionens utrikespolitik var utnämningen av en hög representant för GUSP. Europeiska unionen är särskilt aktiv när det gäller att främja de mänskliga aspekterna av de internationella förbindelserna, såsom solidaritet, mänskliga rättigheter och demokrati. Utskottet noterar att EU i detta arbete förfogar över flera instrument, bl.a. klausuler i avtal om handel och utvecklingssamarbete, démarcher, tekniskt bistånd, landresolutioner och offentliga avsiktsförklaringar. I FN är EU en central och aktiv aktör inom de olika organ som behandlar de mänskliga rättigheterna. Utskottet menar, i likhet med motionsledes framförda krav, att brott mot de mänskliga rättigheterna måste påtalas och fördömas. Det finns ett värde i att aktivt och tillsammans med andra länder, t.ex. inom EU och tillsammans med , driver frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet anser att och EU delar grundläggande demokratiska värden med och ser därför positivt på ansträngningar till internationell samverkan inom olika områden som t.ex. kampen mot fattigdom, demokratifrämjande och medling i regionala konflikter. En stark transatlantisk relation ligger i och , och därmed , intresse även om densamma nu utsätts för påfrestning till följd av olika uppfattningar i synen på betydelsen av multilateralism och globala regelverk i internationella relationer samt i fråga om t.ex. dödsstraffet, rättssäkerheten för Guantánamofångarna, nedrustningsavtal gällande massförstörelsevapen, , Kyotoprotokollet och området sexuell och reproduktiv hälsa.