bet · GT01SoU12 · 2006-02-09 00:00:00 — Enligt motionärerna måste vissa perioder och situationer i livet hållas helt alkoholfria med hänsyn både till ens egen och till andras hälsa. De fem alkoholfria zonerna är graviditeten, barndomen, arbetslivet, trafiken och idrotten. I motion So549 av m.fl. (v) yrkande 5begärs ett tillkännagivande om att bör söka samarbete med andra EU-länder i syfte att påverka EU:s alkoholpolitik i en folkhälsopolitisk riktning. Vidare begärs ett tillkännagivande om ett nordiskt samarbete för en gemensam strategi avseende alkoholpolitiken (yrkande 6). Motionärerna anser att , inom ramen för samarbetet i , bör ta initiativ till en gemensam alkoholpolitisk strategi i syfte att dämpa kraven på alkoholskattesänkningar. Dessutom begärs ett tillkännagivande om en kampanj för minskad alkoholkonsumtion (yrkande 8). Enligt motionärerna behövs det kraftfulla insatser för att informera om totalkonsumtionsmodellen och varför det är viktigt att alla minskar sin totala konsumtion av alkohol ur ett folkhälsoperspektiv. I motion So3 av m.fl. (c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en ny alkoholpolitisk strategi. Motionärerna anför att strategin skall bestå av följande delar: Mobilisera människors ansvar för sig själva och för varandra samt motverka kriminalitet. Slå vakt om den traditionella alkoholpolitikens instrument. Arbeta offensivt i EU i syfte att skapa ett bättre klimat för den svenska alkoholpolitiken. Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om att mobilisera det folkliga engagemanget i kampen mot skadlig alkoholanvändning (yrkande 3). Motionärerna pekar på att folkresningen mot alkoholmissbruket ledde till att alkoholkonsumtionen mer än halverades trots att den restriktiva alkoholpolitiken ännu inte hade inletts. Det visar att attityden till alkohol och ett levande medborgarengagemang är ett starkt styrmedel. Enligt motionärerna måste detta styrmedel nu på nytt aktiveras med alla medel, genom information, mobilisering av det civila samhället, normgivande skärpningar av lagstiftningen och genom att var och en av oss i vardagen tar ett ansvar för våra medmänniskor, inte minst våra ungdomar och arbetskamrater. Dessutom begärs ett tillkännagivande om behovet av ökad svensk aktivitet i EU (yrkande 15). Motionärerna anför att det, för att knyta de allianser som krävs för att driva EU:s alkoholpolitik framåt, krävs att regeringen driver frågorna med kraft och tydlighet. I motion Sk414 av m.fl. (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om betydelsen av alkoholfria miljöer samt vikten av personligt ansvarstagande och effektiva åtgärder för att motverka för hög alkoholkonsumtion och alkoholmissbruk. I motion Ju382 av m.fl. (fp)yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om skärpta krav på alkohol- och drogpolicy samt handlingsplaner hos bl.a. kommuner. I motion Ju332 av m.fl. (fp) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att konkreta åtgärdsplaner mot ungdomsfylleri bör finnas i varje kommun. I motion So401 av m.fl. (v) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om införande av alkoholrådgivning. Motionärerna anser att det bör utredas hur kommunerna i socialtjänstlagen kan åläggas att tillhandahålla öppna alkoholrådgivningar, motsvarande vad som gäller för familjerådgivning. Eftersom förutsättningarna skiftar och regionala skillnader finns mellan kommunerna, kan det vara fullt möjligt att mindre kommuner satsar på en gemensam mottagning. I motion So250 av och () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att aktivt söka internationella allianser för att gemensamt verka för att i EU minska alkoholkonsumtionen. I motion So7 av och (kd, c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om alkoholpolitiska mål. Enligt motionärerna måste alkoholkonsumtionen i samhället minska. För att uppnå detta behövs det handfasta insatser inom olika områden samt årliga avstämningar, för att snabbt kunna sätta in åtgärder om arbetet inte ger önskat resultat. Ett likalydande yrkande framförs i motion So5 av och () yrkande 2. I motion So508 av Skånberg och (båda kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att det bör utvärderas hur har uppfyllt WHO:s styrdokument kring alkoholkonsumtion och hälsa. Vidare begärs ett tillkännagivande om att verka för att skapa alkoholfria perioder och situationer, s.k. vita zoner (yrkande 2). Motionärerna anför att bl.a. barns uppväxt skall vara en alkoholfri period i livet. I motion So637 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att pröva införselkvoterna mot EG-rättens folkhälsoparagraf. Vidare begärs ett tillkännagivande om att fastställa en nationell strategi mot den ökande alkoholkonsumtionen (yrkande 5). I motion So493 av ()begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot en ökad alkoholkonsumtion. Motionärenanser attSverige kraftfullt bör driva frågan om alkoholen som en folkhälsofråga och nationalstaternas rätt att besluta om begränsad privatinförsel av alkoholdrycker. I motion Sk385 av och () yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att kraftfulla insatser för att minska alkoholens skadeverkningar ger större intäkter än kostnader för samhället. Vidare begärs ett tillkännagivande om uppföljning av de totala samhällsekonomiska effekterna av de föreslagna åtgärderna (yrkande 6). Motionärerna anför att det är önskvärt att regeringen tar initiativ till en studie som följer frågan och samlar in sådan kunskap att det blir möjligt att redovisa effekterna för samhällets totala ekonomi av den förändring i alkoholbeteende som en restriktivare alkoholpolitik leder till. I motion So635 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ytterligare intensifiera arbete inom EU för att få striktare och högre åldersgränser för alkoholinköp och konsumtion. I motion So645 av m.fl. (s)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en förbättrad alkoholpolitik inom EU. Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om att aktivt och kraftfullt bör driva kravet att alkoholpolitiken får ett folkhälsoperspektiv och att alkohol inte bör betraktas som en handelsvara vilken som helst (yrkande 3). I motion So2 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om samordning av och den nationella narkotikasamordnaren. Motionärerna anser att bör ha det samordnade ansvaret för det nationella drogförebyggande arbetet. Under en övergångstid, i samband med Statens folkhälsoinstituts utlokalisering till , kan det emellertid finnas skäl att behålla och den nationella narkotikasamordnaren i . De två funktionerna bör dock läggas samman. I motion So708 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om lördagsöppna systembolag (yrkande 8). Motionärerna anför att det svenska dryckesmönstret generellt sett innebär att storkonsumtionstillfället är förlagt till veckoslut och helgdagar. Denna typ av konsumtion medför en ökad benägenhet för våldsbrott och annan kriminalitet. Enligt motionärerna bör en utvärdering av följderna för våldet mot kvinnor och barn genomföras. Bakgrund och tidigare behandling Målet för samhällets alkoholpolitik är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). Motionsyrkanden rörande alkoholpolitikens inriktning behandlades i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU9 Alkoholpolitik. Utskottet anförde följande i sin bedömning (s. 14 f. res. m respektive c). bedriver en restriktiv alkoholpolitik för att begränsa alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Utskottet vill betona vikten av att även fortsättningsvis behåller målsättningen att begränsa alkoholens skadeverkningar och verkar för att minska den totala alkoholkonsumtionen. Utskottet står fast vid att det svenska EU-medlemskapet har förändrat det som tidigare utgjorde viktiga delar av alkoholpolitiken. Anpassningen till har inneburit att de tidigare införselkvoterna har ersatts av i princip obegränsad införsel för personligt bruk, varvid tullens bedömning vägleds av s.k. indikativa nivåer, som i sig representerar mycket stora kvantiteter alkohol. Möjligheten att använda det s.k. prisinstrumentet för att begränsa konsumtionen av alkohol har försvagats. Dessa förändringar har medfört ökad gränshandel med alkohol liksom ökad illegal handel och försäljning av alkohol. har totalkonsumtionen ökat. Det finns därför, enligt utskottet, anledning att hysa oro för att alkoholskadorna kan komma att bli fler. Utskottet anser att de negativa effekterna av anpassningen till EU:s regelsystem måste motverkas. Det måste ske genom ett mer intensivt och ännu kraftfullare arbete än . Aktiva informationsinsatser och opinionsbildande åtgärder är härvid nödvändiga. Det övergripande målet för den svenska alkoholpolitiken ligger fast. Målet bör nås genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen. Möjligheterna att begränsa alkoholens tillgänglighet genom nationella åtgärder har som ovan anförts minskat , och en förstärkning måste enligt utskottet ske av såväl lokala som internationella insatser för att minska alkoholskadorna. Det internationella arbetet på alkoholområdet bör förstärkas. Det nordiska samarbetet bör utvecklas ytterligare och utskottet hälsar med tillfredsställelse att de nordiska staterna nu har enats om en gemensam strategi gentemot EU rörande alkoholpolitiken. Särskilt viktigt är emellertid utarbetandet av en EU-strategi för att utforma en effektiv, ansvarsfull och social alkoholpolitik som gagnar folkhälsan inom unionen. Utskottet anser det viktigt att denna politik på EU-nivå även innefattar åtgärder för att minska efterfrågan, exempelvis genom pris- och skatteinstrument. Utskottet erinrar om de initiativ som togs av under det svenska ordförandeskapet. Folkhälsopolitikens ställning måste stärkas. Utskottet utgår från att regeringen gör stora ansträngningar i den riktningen. Utskottet ser positivt på att det lokala ansvaret i det alkoholförebyggande arbetet har ökat och förstärkts. Förstärkta åtgärder behövs när det gäller särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser samt opinionsbildning och information, begränsning av tillgången på och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskningen. I motionerna - - - begärs tillkännagivanden om punktnykterhet i vissa situationer respektive om barn och alkohol. Motionerna aktualiserar viktiga frågeställningar som utskottet har stor förståelse för. Utskottet vill härvid peka på att enligt den nationella handlingsplanen är ett av de särskilt prioriterade delmålen att ingen alkohol skall förekomma i trafiken, på arbetsplatser eller under graviditeten. Ett annat prioriterat delmål är att åstadkomma en alkoholfri uppväxt. Utskottet vill också framhålla vikten av det arbete som utför inom ramen för sitt uppdrag att följa upp och utvärdera de olika insatserna som följer av den nationella handlingsplanen. Det finns också skäl att framhålla det omfattande uppdrag att förebygga alkoholskador som har. Vidare noterar utskottet att regeringen under innevarande år avser att till dels lämna förslag om bl.a. skärpta regler gällande olovlig försäljning av alkohol, dels lämna förslag till en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. Utskottet avser dessutom att återkomma med någon form av aktivitet för att stärka fokus på det internationella arbetet och för att klargöra vad kan göra för att driva en alkoholpolitik baserat på ett folkhälsoperspektiv i olika internationella organ. Det som tas upp i motionerna - - - ligger i linje med den alkoholpolitik som förs. Motionerna får anses åtminstone delvis tillgodosedda med det anförda. Utskottet delar inte inställningen till alkoholpolitikens inriktning sådan den framförs i motion - - -. Även motionsyrkanden rörande det alkoholförebyggande arbetet behandlades i betänkande /05:SoU9. Utskottet anförde bl.a. följande i sin bedömning (s. 22 f. res. m respektive v). Utskottet anser det oroande att alkoholkonsumtionen ökar och delar därför i mångt och mycket de uppfattningar som framförs i flertalet av här aktuella motioner. Utskottet vill härvid särskilt instämma i vad som anförs i motion 2003/04:So645 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 14 om vikten av att begränsa alkoholkonsumtionen för att motverka våld i samhället. När det gäller det alkoholförebyggande arbetet är utskottets inställning alltjämt att bl.a. en kraftfull opinionsbildande verksamhet bör leda till ett starkare individuellt ställningstagande när det gäller måttfull alkoholkonsumtion. Med utgångspunkt i de direktiv som givits torde enligt utskottets mening förutsättningarna för att skapa en sådan verksamhet vara goda. och kommuner och landsting gör också insatser på området. Särskilt allvarligt ser utskottet på alkoholkonsumtionen bland ungdomar. Utskottet ser därför positivt på det arbete riktat mot ungdomar som bl.a. bedrivs av samt inom ramen för det ovan redovisade uppdraget att vidta alkoholskadeförebyggande insatser i skolan. Utskottet anser det värdefullt att medel som avsatts i statsbudgeten för att genomföra den nationella handlingsplanen kommer det regionala och lokala alkoholförebyggande arbetet till godo. Utskottet noterar härvid att det fanns ca 270 kommunala samordnare anställda med statliga bidrag i ca 180 kommuner och att målsättningen är att samtliga kommuner, och i de större städerna samtliga kommundelar, skall ha en drogsamordnare anställd. Utskottet anser att den samordning av de alkoholpreventiva insatserna i kommunerna som möjliggörs genom samordnarnas arbete är mycket väsentlig för ett framgångsrikt arbete. Dessutom noterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen under innevarande år avser att lämna förslag till en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. Avslutningsvis vill utskottet peka på Systembolagets roll i det alkoholförebyggande arbetet. Systembolaget bidrar, bl.a. genom sin hemsida (), till att sprida viktig information om alkohol och hälsa. Motionerna - - - är i allt väsentligt tillgodosedda med det anförda. I betänkande 2003/04:SoU5 behandlades senast motionsyrkanden om att det bör utredas om kommunerna skall åläggas att tillhandahålla öppna alkoholmottagningar. Utskottet konstaterade i sin bedömning att , som skall redovisa sin verksamhet till regeringen, bl.a. har i uppgift att stimulera vård- och behandlingsinsatser på nivå. Utskottet ansåg att utfallet av kommitténs arbete borde avvaktas. Motionerna avstyrktes (s. 42 res. v och mp). I det ovan nämnda betänkandet 2004/05:SoU9 behandlades även ett motionsyrkande (kd) om att följderna av lördagsöppet på Systembolaget borde utvärderas. Utskottet anförde att motionsyrkandet fick anses tillgodosett då, som utskottet tidigare uttalat, konsekvenserna av lördagsöppet på Systembolaget fortlöpande skall följas av (ej res). beslöt vid ett möte med hälso- och socialministrarna att arbeta för att halvera de indikativa nivåerna för resandeinförsel av alkohol inom EU och att dessa bör ses som maximigränser vad gäller privat införsel. Vid mötet uttalades vidare att man avsåg att stödja finansministrarnas beslut rörande skatten på alkohol från . Vid detta möte i beslöts bl.a. att inom EU verka för införande av minimiskatt på vin, höjda alkoholskatter och höjda skatter på alkoläsk. Utskottet välkomnar att målet för den svenska alkoholpolitiken nu får en tydlig koppling till folkhälsan. Utskottet anser det även positivt att regeringen formulerat ett övergripande mål och ett antal särskilt prioriterade delmål för alkoholpolitiken. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag i denna del. Utskottet vidhåller i övrigt vad det tidigare anfört om alkoholpolitikens inriktning innefattande det lokala alkoholförebyggande arbetet. Vidare noterar utskottet med tillfredsställelse att uppdrag genom beslut om tilläggsdirektiv (dir. 2005:125) har förlängts att gälla tills vidare. Vad som anförs i motionerna Sk385 (mp) yrkandena 3 och 6, Sk414 (m) yrkande 3, Ju332 (fp) yrkande 18, Ju382 (fp) yrkande 11, So1 (m) yrkandena 3 och 4, So3 (c) yrkandena 2 och 3, So5 (s) yrkande 2, So7 (kd, c) yrkande 2, So401 (v) yrkande 2, So508 (kd) yrkande 2, So549 (v) yrkande 8, So637 (kd) yrkande 5 och So708 (kd) yrkandena 3 och 7 ligger i linje med den alkoholpolitik som förs och som kommer att föras med handlingsplanen. Motionerna får anses åtminstone delvis tillgodosedda med det anförda. Utskottet delar den oro över utvecklingen av alkoholanvändningen som framförs i motion So1 (m) yrkande 1 delvis. Utskottet ansluter sig dock inte till den analys som framförs där, vare sig vad gäller orsaker eller inriktning på kommande åtgärder. Motionsyrkandet avstyrks därför. I ett stort antal motioner framförs synpunkter på hur bör agera när det gäller det internationella arbetet på alkoholens område. Utskottet som även här vidhåller sin tidigare inställning noterar med tillfredsställelse att de nordiska länderna har bildat en plattform för en gemensam alkoholpolitik inom EU som skall verka för att alkoholfrågan placeras högre på dagordningen och att dessutom de nordiska länderna genom samarbetar inom EU på alkoholområdet. I detta sammanhang vill utskottet även betona vikten av att det betydelsefulla arbete som bedriver i olika avseenden på det internationella området fortsätter med oförminskad styrka. Det som tas upp i motionerna U338 (fp) yrkande 18 delvis, So2 (fp) yrkande 3, So3 (c) yrkande 15, So250 (fp) yrkande 2, So493 (kd), So508 (kd) yrkande 1, So549 (v) yrkandena 5 och 6, So635 (s) yrkande 1, So637 (kd) yrkande 2, So645 (s) yrkandena 1 och 3 och So708 (kd) yrkandena 1 och 2 ligger i linje med den alkoholpolitik som förs på det internationella området. Motionerna får anses åtminstone delvis tillgodosedda. I motion So2 (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande av innebörd att och den nationella narkotikasamordnaren respektive funktioner bör läggas samman. Av de ovan nämnda tilläggsdirektiven till framgår att arbetet förutsätter ett löpande och fördjupat samarbete med den nationella narkotikasamordnaren. Utskottet anser att detta samarbete är positivt men delar inte motionärernas uppfattning om att de två funktionerna bör läggas samman. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan om en utvärdering av följderna av lördagsöppet på Systembolaget. Motion So708 (kd) yrkande 8 avstyrks därför. Insatser för att främja en alkoholfri uppväxt m.m. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om bl.a. en alkoholfri uppväxt, behovet av informationsinsatser, frivilligorganisationernas betydelse, ålderskontrollen vid försäljning av folköl och alkoläsk. Utskottet hänvisar till insatser som aviseras i propositionen och till tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 11 (m), 12 (m, fp, kd, c), 13 (m), 14 (kd), 15 (v), 16 (m) och 17 (kd) samt särskilda yttrandena 1 (v, mp) och 2 (mp). Regeringen anför att barn och ungdomar utgör de viktigaste målgrupperna i det förebyggande arbetet. Förebyggande insatser måste ta hänsyn till flickors och pojkars olika behov och familjebakgrund samt ta till vara deras olika erfarenheter och engagemang. bör ges i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om de eventuella sambanden mellan en ökad självrapporterad psykisk ohälsa och den ökande alkoholkonsumtionen, i synnerhet bland flickor. Vidare bör utveckla kunskapen om effektiva metoder att nå dem som uppvisar flera riskbeteenden. Dessa och andra kunskapsunderlag bör senare ligga till grund för en samlad strategi för samhällets insatser för denna målgrupp. Regeringen anför vidare att insatser som syftar till att förhindra att barn och unga använder alkohol och att debutåldern för alkohol skjuts upp bör stärkas och utvecklas. Det krävs insatser både för att begränsa tillgången på alkohol och för att minska efterfrågan. Metodutveckling och förebyggande insatser bör inriktas på följande områden: upprätthållande av åldersgränser och effektiv tillsyn, föräldrastödsprogram, strukturerade och utvecklande fritidsaktiviteter och program för att utveckla skolans psykosociala miljö och pedagogik, att föra samtal om riskabla konsumtionsvanor samt att utveckla elevernas sociala och emotionella kompetens. Vidare bör frivilligorganisationernas roll inom det alkoholskadeförebyggande arbetet stärkas och insatser för att stoppa langning och vidareförsäljning till barn och ungdomar skärpas. Enligt regeringen är det en hörnpelare i den svenska alkoholpolitiken att verka för en alkoholfri uppväxt och att alkoholdebuten skjuts upp. Den ökande alkoholkonsumtionen i samhället medför ökade risker för barn och ungdomar. De riskerar både att skadas av sin egen konsumtion och av omgivningens. Därför är skyddet för barn och ungdomar särskilt viktigt. Det förebyggande arbetet för barn och ungdomar måste både innehålla insatser för att minska tillgängligheten och för att minska efterfrågan. De mest effektiva åtgärderna för att minska tillgängligheten för barn och ungdomar är att upprätthålla åldersgränser och övriga regler för försäljning och servering, att stoppa langning och vidareförsäljning till barn och ungdomar och att minska tillgängligheten till alkohol i hemmet. För detta krävs en ökad tillsyn och kontroll och ett målmedvetet opinionsarbete för att påverka attityder och beteenden. I alla insatser som görs skall det finnas ett tydligt barnperspektiv. , Öppna för gränser, innehåller bl.a. flera förslag om hur det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet riktat till barn och unga kan stärkas på både nationell och lokal nivå. Rapporten bereds inom . Vidare anför regeringen att insatserna måste skärpas för att upprätthålla åldersgränser för inköp av folköl. Folköl som säljs till ungdomar förstärker alkoholproblemen främst bland yngre tonåringar. Kommuner och handlare måste gemensamt vidta skärpta åtgärder mot försäljningen av folköl till minderåriga. genomförde , och Svensk dagligvaruhandel en omfattande nationell provköpsstudie vid två undersökningstillfällen. Vid den första undersökningsperioden sålde av handlarna folköl till minderåriga. Då undersökningen genomfördes hade siffran endast sjunkit till , trots omfattande informationsinsatser. Däremot visar motsvarande årliga satsningar på kommunnivå betydande bättre resultat. Det visar att det genom återkommande dialog mellan handlare och tillsynsmyndighet går att nå framgång. Kommunerna har enligt alkohollagen ansvar för tillsynen av försäljningen av folköl, men frågan prioriteras i olika hög grad av kommunerna. Det är enligt regeringen viktigt att kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar så att tillsynen i hela landet motsvarar intentionerna bakom bestämmelserna i alkohollagen. har tillkännagivit att regeringen bör återkomma till med förslag på åtgärder för en förbättrad ålderskontroll vid försäljning av folköl. I betänkandet Gränslös utmaning (SOU 2005:25) lämnas förslag i syfte att öka kontrollen i samband folkölsförsäljning. Utredningens förslag bereds i . Enligt regeringen är statens övergripande syfte med bidraget till frivilligorganisationerna att deras insatser skall förstärka och komplettera den offentliga sektorns arbete. Målen för regeringens stöd till frivilligorganisationerna är att det förebyggande arbetet skall nå fler grupper, att stödjande och förebyggande sociala insatser skall ges ökad prioritet och att organisationernas nationella opinions- och utbildningsinsatser skall stärka arbetet på lokal nivå. Projekt som leder till ökad samverkan skall prioriteras. Det statliga bidraget kan på olika sätt medverka till att utveckla kvalitet och innehåll i de lokala verksamheterna i linje med regeringens mål. Såväl nya projekt som pågående verksamhet behöver dock följas upp och vetenskapligt utvärderas i högre grad än vad som sker . Intresset för utvärderingar har ökat bland organisationerna, och det är viktigt att stimulera den utvecklingen. Inom pågår ett arbete att försöka få fram större kunskap om resultat och effekter av olika förebyggande insatser som bedrivs av frivilligorganisationerna. har gjort ett urval av sådana projekt som kan dokumenteras och vetenskapligt granskas.