bet · GT01UbU16 · 2006-04-06 00:00:00 — I läroplanen finns en tydlig värdegrund. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker gestaltningen och förmedlingen av värdena genom elevens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Lärarna skall vara värdegrundens ambassadörer i skolvardagen. För att möjliggöra det behöver undervisningen om värdegrundsfrågorna göras obligatorisk i lärarutbildningen. Vidare bör kunskap om mobbning och konflikthantering omfattas av examensordningen för lärarexamen. Även ledarskapsutbildning måste ges ökad betydelse i lärarutbildningen eftersom ett av problemen i skolan är bristen på ordning. Ordningsproblemen i skolan kan enligt vissa bedömare vara en följd av friare arbetssätt men kan också ha sin grund i en för svag ledarskapsutbildning. Alla lärarutbildningar bör därför ta upp ledarskap som ämne i sin utbildning. Det finns vidare ett behov av medieutbildning i lärarutbildningarna för att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll. Slutligen finns även ett behov av kunskaper om alkohol, narkotika och tobak () inom bl.a. den högre utbildningen av lärare och inom pedagogutbildningarna. Kunskap om genusproblematik, punkt 26 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 28, bifaller delvis motion 2005/06:Ub315 yrkande 6 och avslår motion 2005/06:Ub575 yrkande 1. Examensordningen för lärarutbildningen i högskoleförordningen är föråldrad och befäster den rådande ojämställdheten snarare än motarbetar den. I examensordningen står det att studenten skall "inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationen och vid presentation av ämnesstoffet". Regeringen bör låta se över examensordningen så att den befäster vikten av att lärarstudenten skall ha insikt i genusproblematik och kunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhet och motverkar att eleverna stängs in i könsroller. Karriärmöjligheter för lärare, punkt 27 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub345 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 26 och 2005/06:Ub534 yrkande 21. Lärares karriärmöjligheter brukar oftast begränsas till ökat administrativt ansvar i skolan. Skolan borde i stället sträva efter att karriärmöjligheter öppnas för att stärka skolans kunskapsuppdrag. Det kan ske genom att möjliggöra för lärare att på deltid forska i sina ämnen, utveckla undervisningen och producera läromedel m.m. Karriärmöjligheter för lärare, punkt 27 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 21 och avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 18 och 2005/06:Ub426 yrkande 26. I syfte att höja lärarnas kompetens och öka utvecklingsmöjligheterna bör det införas en ny tjänstestruktur med biträdande lärare, lärare, legitimerad lärare och överlärare. Mot provanställningens slut skall en lärare kunna ansöka om att bli legitimerad lärare med möjlighet att få fast anställning som lärare. Därefter skall det vara möjligt för en legitimerad lärare att avancera till överlärare. Yrkestiteln skall vara ett befordringssteg med högre lönenivå för kvalificerade lärare med särskilt ansvar, t.ex. mentorer och lärare inom den verksamhetsförlagda utbildningen. Den skall också kunna vara öppen för lärare med djupgående kunskaper inom sitt fält. Den nya tjänstestrukturen med kravspecifikationer för de olika nivåerna bör skrivas in i skollagen. Karriärmöjligheter för lärare, punkt 27 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 26 och avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 18 och 2005/06:Ub534 yrkande 21. lämnar många duktiga lärare skolan när de vill utveckla sig själva och vill göra mer än att undervisa. Det måste därför finnas fler karriärvägar inom skolan. En lärare skall inte behöva söka sig bort från skolan för att vidareutbilda eller vidareutveckla sig. Att t.ex. möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerad med forskning på halvtid är ett sätt att vidareutvecklas, ett annat är att inrätta lektorat som karriärbefattning. Utöver detta bör det finnas ytterligare karriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör att man söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket. För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren skall specialisttjänster inrättas i skolan. Regeringen bör tillsätta en utredning, där bl.a. lärarorganisationerna bör ingå, för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. Kompetensutveckling om fysisk aktivitet m.m., punkt 29 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 9. Fysisk aktivitet och goda mat- och måltidsvanor är två viktiga förutsättningar för hälsa. Därför är det viktigt att skolgårdarna utformas på ett sådant sätt att de inspirerar och stimulerar till lek och rörelse. Lika viktigt är det att skolmåltiderna följer gällande näringsrekommendationer och att de kan intas i en lugn och harmonisk miljö. Skolans eventuella utbud av mellanmål skall också styras av kunskap om mat och hälsa. Även eleverna behöver kunskap inom dessa områden. För att gynna elevers hälsa bör ämnen som idrott och hälsa och hem och konsumentkunskap prioriteras i lärarfortbildning och annan stödjande verksamhet som kan leda till utveckling av ämnena. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att tillgodose vad vi här har anfört. Kompetensutveckling rörande HBT-frågor, punkt 30 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L375 yrkande 32 och 2005/06:Ub572 yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2005/06:L341 yrkande 9 och 2005/06:Ub428 yrkande 31. För att främja likabehandling och motverka diskriminering måste de som verkar inom utbildningsväsendet ha HBT-kompetens. Genom utbildning bör skolans personal göras medveten om de mekanismer som styr diskriminering och trakasserier. Utbildningen bör omfatta sådana frågor som rör sexuell läggning, diskriminering och sexuella trakasserier. Regeringen bör ge och i uppdrag att ta fram en plan för hur alla anställda inom utbildningsväsendet skall få denna kompetens. Kompetensutveckling rörande HBT-frågor, punkt 30 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 31 och bifaller delvis motionerna 2005/06:L341 yrkande 9, 2005/06:L375 yrkande 32 och 2005/06:Ub572 yrkande 1. Skolpersonalen står för en viktig del av skolungdomars vuxenkontakt och formar deras arbetsmiljö. Vi vill betona betydelsen av att personalen har kompetens i HBT-frågor. Med kompetens på detta område menar vi samma typ av insikt, kunskap och förståelse som tas för självklar när det gäller heterosexuellas vardag. bör därför ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos skolpersonalen. Riktlinjerna bör även innefatta hur skolorna kan arbeta för att tillförsäkra ett jämlikt klimat för unga HBT-personer på skolorna. Kompetensutveckling för lärarutbildare, punkt 31 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 11. Det finns strukturella skillnader mellan lärarutbildning och annan högskoleutbildning. En av dessa skillnader är att det finns ett behov av lärare med aktuell kunskap från skolan. En annan skillnad är att relativt få lärarutbildare har doktorerat. Därför måste lärarutbildningarnas adjunkter med större regelmässighet erbjudas möjligheter till vidareutveckling mot en doktorsexamen, alternativt att läraren kan upprätthålla en skolanknytning för att få insikter om den aktuella skolvardagens problem och lösningar. Auktorisation av lärare, punkt 32 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub255 yrkande 8, 2005/06:Ub279 yrkande 5, 2005/06:Ub339 yrkande 5, 2005/06:Ub345 yrkande 14, 2005/06:Ub426 yrkande 29, 2005/06:Ub534 yrkande 23 och 2005/06:Ub587 yrkande 28. Lärarauktorisation skall införas. Genom nationella kvalitetsnormer skapas en naturlig karriärväg inom läraryrket. Vi vill därför införa ett statligt sanktionerat system för lärarauktorisation. Förslaget ligger nära det som och har presenterat och bygger på tanken att befogenheter för lärare, inte minst befogenheter för lärares myndighetsliknande uppgifter som betygssättning och omprövning av betyg, skall kopplas till krav på lärares behörighet, yrkesetik och erfarenhet. Vidare omfattar systemet kvalitetskrav på de lärare som handleder blivande lärare i den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Vi vill pröva möjligheten att koppla samman ett sådant auktorisationssystem med den utveckling och fördjupning i yrket som varje lärare bör ha tillgång till. Utbildningsvetenskaplig forskning, punkt 33 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub490 yrkandena 2 och 6. Universiteten och högskolorna ansvarar för att lärarutbildningen vilar på vetenskaplig grund. Lärosätena ålades i propositionen om en ny lärarutbildning att omfördela medel från de fasta forskningsanslagen till forskning och forskarutbildning med anknytning till lärarutbildningen. Om eller i vilken utsträckning en sådan omfördelning har skett är oklart. I utredningen om stöd till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU 2005:31) konstaterade utredaren att medfinansieringen inte har fungerat tillfredsställande. menar att kravet på medfinansiering skall tillämpas strikt så länge utbildningsvetenskapliga kommitté fortsätter sin verksamhet. Det behöver vidare utredas hur kommitténs uppdrag skall utformas och vilket stöd lärosätena kan behöva för att fullgöra uppdraget att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning. Det är av största vikt att möjligheter för att utveckla den utbildningsvetenskapliga forskningen skapas så att den svarar mot behov inom lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet av samverkan mellan å ena sidan universitet och högskolor och å andra sidan kommuner och skolor. Det behövs strukturer som främjar integration mellan forskning, utbildning och pedagogisk verksamhet. Inom har och kommunerna aktivt verkat för en sådan verksamhetsanknuten kunskapsutveckling. Framgången med att skapa dylika arenor beror främst på att fått regeringens uppdrag att utforma program för en sådan verksamhet. Regeringen bör på motsvarande sätt ge i uppdrag att i samverkan med bl.a. och Kommuner och Landsting utforma program med mötesplatser för forskning och yrkespraktik och med incitament för forskningsfinansiering från skolornas huvudmän. Lärarens roll, punkt 35 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub339 yrkandena 1 och 4 samt avslår motion 2005/06:Ub534 yrkande 24. Lärarnas roll i skolan har förändrats, och är deras roll mer betydelsefull än kanske . I den målstyrda skolan skall läraren anpassa undervisningen så att varje elev ges förutsättning att uppnå målen i alla ämnen. Det kräver regelbunden uppföljning och utvärdering av elevens utveckling mot målen samt identifiering av eventuella behov av stödinsatser. Läraren skall förverkliga de nationella kunskapsmålen och planera uppläggningen av undervisningen utifrån det. Det är viktigt att skolan organiseras på ett sätt som frigör tid till läraren att ägna sig åt kärnuppgifterna. Hur organiseringen sker skall avgöras på skolan, utifrån de förutsättningar som råder där, och inte på statlig nivå. Staten har ett ansvar för att det övergripande regelverket för skolan tydligt signalerar de minimikrav på kvaliteten i undervisningen som skall gälla överallt. Det nationella regelverket behöver alltså vara formulerat på ett sätt som skapar drivkrafter för att främja lärares professionella utveckling och utveckling av skolans kunskapsbas. Läraryrkets kärnuppgifter bör förtydligas. I centrum skall lärarens pedagogiska uppdrag stå. Vikten av att lärare bidrar till att bygga upp skolans kunskapsbas och att utveckla skolans verksamhet skall förtydligas, liksom lärares befogenheter och ansvar. Lärarens roll, punkt 35 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 24 och avslår motion 2005/06:Ub339 yrkandena 1 och 4. Alltför många skolreformer har genomförts i strid med lärarkåren. Det är inte underligt att så många som var tredje lärare funderar på att byta yrke. Kommunala skolor måste få villkor som mer liknar de fristående skolornas: korta beslutshierarkier och större frihet från kommunpolitikerna. Politiker har till uppgift att sätta upp målen för skolans verksamhet och med uppföljning och utvärdering tillse att målen uppnås. Däremot är det skolans pedagoger, lärare och skolledare, som måste bestämma hur målen skall uppnås. Politiker skall inte lägga sig i det pedagogiska arbetet i skolan. Vid beslut som gäller skolan måste lärarnas professionella synpunkter få komma fram. Detta gäller också vid utarbetandet av nya kursplaner, som tyvärr ofta sker utan dialog med lärarkåren. Stora förändringar i skolan måste föregås av ett omfattande remissförfarande där lärarkåren får tillfälle att aktivt delta och lämna synpunkter. Lärarnas och rektorernas professionalism måste värnas. för nyutexaminerade lärare, punkt 36 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub345 yrkande 15 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub534 yrkande 22. Utveckling är någonting självklart i de flesta akademiska yrken. Utvecklingsmöjligheter stimulerar och belönar goda arbetsinsatser och höjer attraktionskraften i yrket. Äldre lärare har värdefulla kunskaper som måste föras vidare till den yngre generationen. Möjligheterna att utvecklas inom yrket förbättras om särskilda tjänster inrättas, t.ex. som för någon yngre lärare. för nyutexaminerade lärare, punkt 36 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 22 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub345 yrkande 15. Efter provanställning för den nyutexaminerade läraren måste det följa en rättighet för läraren en skyldighet för kommunen att förordna en för läraren i syfte att säkerställa en god ingång till yrket för läraren. Friskvård och rehabilitering för lärare, punkt 37 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub345 yrkande 29. Många lärare upplever en stark stress beroende på en stökig arbetsmiljö, fler tjänstgöringstimmar i skolan och en ökad administration. Vissa lärare blir också utsatta för kränkningar och ett förnedrande språkbruk. De långtidssjuka lärarna blir alltfler. Kommunerna behöver förbättra sitt arbete med friskvård och rehabilitering, kanske särskilt för de äldre lärarna. Men det behövs också mer långtgående åtgärder. Arbetsmiljön måste förbättras i grunden, och lärarnas uppdrag måste göras mer rimligt. Skolan och lärarna har drabbats av politiska beslut som försvårar arbetet i skolan. Det likformiga svenska skolsystemet, där eleverna i många ämnen skall lära samma sak på lika , ställer orimliga krav på lärarna. Logopeder och bildkonstnärer i skolorna, punkt 38 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkandena 28 och 46. Logopeder har en viktig roll i skolan, men tyvärr stämmer inte behovet av logopeder överens med antalet praktiserande logopeder på skolorna. Med tanke på att hela samhället skall vara handikappanpassat är det hög tid att bistå även dem som har dolda handikapp. Språkstörningar är ett funktionshinder som påverkar såväl inlärningsförmåga som sociala kontakter. Kommunikationssvårigheter kan i hög grad påverka möjligheten att göra framsteg socialt och att klara det dagliga livet. Barn med språkstörningar behöver , struktur, upprepning och kontinuerligt vuxenstöd. är bildämnet ofta "styvmoderligt" behandlat ett till sex. Det är väldigt sällan som bildlärare undervisar eleverna under dessa år. Skolorna bör därför satsa mer på att anställa bildlärare . Om det är svårt att rekrytera utbildade bildlärare, bör det kunna anställas bildkonstnärer som är intresserade av att arbeta med barn. får flyktingbarn ofta bearbeta sina trauman genom att rita och berätta om sin bild. Även andra barn, som inte upplevt de trauman som en flykting har upplevt, kan behöva bearbeta sina känslor. Genuspedagoger, punkt 39 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 27 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub519. Regeringen initierade 2002 ett projekt som gick ut på att utbilda genuspedagoger. Tanken var att lärare i kommunerna skulle få möjlighet att ta del av en utbildning i genuskunskap och jämställdhet. Kompetensen och kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet skulle höjas genom att dessa personer fungerade som resurspersoner och spred sina kunskaper till kolleger i kommunen. Regeringens målsättning var att det skulle finnas minst en resursperson för genus- och jämställdhetsfrågor i varje kommun. Men endast drygt hälften av landets kommuner har en utbildad genuspedagog (2004:115), detta trots att utbildningen bekostats av statliga medel. Vikten av att satsningen på genuspedagoger fortsätter måste understrykas, eftersom kunskap och kompetens i dessa frågor är en absolut nödvändighet för att nå ett jämställt samhälle. Kompetensutveckling för lärare (m) (), () och () anför: har i sin budgetmotion avsatt en årlig "lärarmiljard" för akademisk lärarfortbildning och för skolnära forskning. Kompetensutveckling för lärare (fp) () och () anför: har i sin budgetmotion avsatt en årlig miljard för lärarfortbildning och kompletterande utbildning för personer utan komplett lärarbehörighet. Förskollärare (kd) () anför: Det är nödvändigt att långsiktigt satsa på att utbilda fler förskollärare. För att göra detta är en utredning om att införa en särskild ingång för förskollärare i lärarutbildningen en möjlig åtgärd. Jag väljer dock, med hänvisning till att de förslag som lagts fram av om lärarutbildningen är viktiga steg i rätt riktning, att inte reservera mig. Lärarutbildningens allmänna struktur (fp) () och () anför: Det bör införas tydliga lärarkategorier med olika utbildning och examen såsom exempelvis förskollärare, lågstadielärare, mellanstadielärare och ämneslärare för högstadiet och gymnasiet. Vi väljer dock, med hänvisning till att de förslag som lagts fram av om lärarutbildningen är viktiga steg i rätt riktning, att inte reservera oss. Lärarutbildningens allmänna struktur (fp) () och () anför: Dagens lärarutbildningar bör utsättas för konkurrens genom att också ämnesinstitutioner inom högskolan, som bedöms lämpliga, skall kunna få examinationsrätt för lärare. Genom att bygga upp egen didaktisk kompetens och samarbete med pedagogiska institutioner skulle t.ex. Kungl. Tekniska högskolan respektive kunna vara huvudman för utbildning av lärare i matematik, teknik och naturorienterande ämnen. Lärarutbildningarna bör inte utgöra egna lärosäten. Sannolikt ökar både kvalitet och status på utbildningarna om de ingår i större lärosäten. Den pedagogiska och didaktiska delen av lärarutbildningen måste dessutom samordnas bättre med ämnesutbildningen. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /06:RRS17 styrelses redogörelse angående statens insatser för lärarkompetens. 2005/06:Ub8 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av en statlig lärarmiljard till akademisk fortbildning för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till skolnära forskning och lärares koppling till denna forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett forskning. 2005/06:Ub9 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av resurser till lärarfortbildning. 2005/06:Ub10 av m.fl. (kd, m, fp, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga skollagens kompetenskrav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av akademisk fortbildning för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att stärka skolans kunskapsbas och att öka lärares möjligheter att bedriva forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarutbildningen skall bli mer specialiserad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssäkring av lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarutbildningen skall spegla behörighetskraven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga centrala begrepp i lärarutbildningen för att förbättra lärarutbildningens likvärdighet mellan olika lärosäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvärvetenskapliga studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra lärosätenas ansvar för samverkan med skolhuvudmännen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka bristen på utbildade, behöriga lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utveckla uppföljningen så att lärarkompetensen i skolan kan följas upp utifrån de krav som ställs i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Statens skolverks utbildningsinspektions uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utvärdera kompetenssituationen i skolan och analysera orsakerna till aktuella problem. Motioner väckta med anledning av prop. 2005/06:Kr5 av ():