bet · GT01UbU11 · 2006-02-16 00:00:00 — : Arbetsmiljö och elevhälsa Utskottet behandlar i detta betänkande 83 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. elevhälsa, skolans förebyggande arbete vad gäller ungas självmord och drogmissbruk, undervisning i ämnet alkohol, narkotika och tobak, samt sex- och samlevnadsundervisning. I betänkandet behandlas också frågor om ökat antal undervisningstimmar i ämnet idrott och hälsa, fysisk aktivitet i skolan, kost och motion, skolans arbetsmiljö i allmänhet, elevskyddsombudens ställning, förekomsten av buller i skolan m.m. Utskottet föreslår avslag på samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns reservationer från Moderata samlingspartiet, liberalerna, , . Därtill finns fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Behov av skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator inom elevhälsan avslår motionerna 2005/06:So547 yrkande 8, 2005/06:Kr376 yrkande 30, 2005/06:Ub253 yrkande 1, 2005/06:Ub345 yrkande 23, 2005/06:Ub354 yrkande 10, 2005/06:Ub426 yrkande 47, 2005/06:Ub451, 2005/06:Ub534 yrkande 25 och 2005/06:Ub587 yrkande 31. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) avslår motionerna 2005/06:So470 yrkande 8 och 2005/06:Ub344 yrkande 75. Reservation 3 (fp) ansvar för samordning av skolhälsovården avslår motion 2005/06:So556 yrkande 3. Reservation 4 (fp) Förtydliga skolhälsovårdens anmälnings- och upplysningsplikt avslår motion 2005/06:Ub253 yrkande 2. avslår motionerna 2005/06:So470 yrkande 7 och 2005/06:So700 yrkande 2. Reservation 5 (fp) Reservation 6 (m) - motiveringen avslår motion 2005/06:Ub262 yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (m, kd, c) avslår motion 2005/06:So314 yrkande 5. Reservation 8 (m, c) avslår motion 2005/06:Ub354 yrkande 7. Reservation 9 (v) avslår motion 2005/06:Ub354 yrkande 8. Reservation 10 (v) avslår motionerna 2005/06:So644 yrkande 2, 2005/06:So704 yrkandena 2 och 6, 2005/06:Ub247, 2005/06:Ub305 yrkande 2 och 2005/06:Ub587 yrkande 45. Reservation 11 (kd, c) avslår motion 2005/06:Ju332 yrkande 8. avslår motionerna 2005/06:L341 yrkandena 10 och 14, 2005/06:L342 yrkande 18, 2005/06:So556 yrkande 15, 2005/06:Kr412 yrkande 11, 2005/06:Ub261 yrkande 8, 2005/06:Ub386 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Ub472 och 2005/06:Ub587 yrkande 44. Reservation 12 (m, fp, c) Reservation 13 (kd) Reservation 14 (mp) Antalet undervisningstimmar i ämnet idrott och hälsa avslår motionerna 2005/06:Ub205, 2005/06:Ub231, 2005/06:Ub232, 2005/06:Ub344 yrkande 10 och 2005/06:Ub452. Reservation 15 (fp) Vikten av idrott och hälsa i skolan avslår motionerna 2005/06:Kr281 yrkande 3, 2005/06:Kr373 yrkande 11, 2005/06:Kr375 yrkande 4, 2005/06:Kr380 yrkande 2, 2005/06:Ub246, 2005/06:Ub344 yrkande 9, 2005/06:Ub410, 2005/06:Ub587 yrkande 13 och 2005/06:MJ351 yrkande 12. Reservation 16 (m) Reservation 17 (kd, c) Reservation 18 (mp) Information till föräldrar om kost och motion avslår motionerna 2005/06:So470 yrkande 10 och 2005/06:Ub491 yrkande 2. Reservation 19 (fp) Skolans ansvar för en hälsosam livsstil avslår motionerna 2005/06:So366 yrkande 1, 2005/06:So554 yrkande 4, 2005/06:Ub289 yrkande 3, 2005/06:Ub488 och 2005/06:MJ530 yrkande 2. Reservation 20 (kd, c) Reservation 21 (v, mp) Hem- och konsumentkunskapens roll för främjande av god hälsa avslår motionerna 2005/06:Ub289 yrkande 1, 2005/06:Ub326 yrkande 2 och 2005/06:Ub359. Reservation 22 (v) avslår motionerna 2005/06:Ub413 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ub428 yrkande 15, 2005/06:Ub548 och 2005/06:MJ530 yrkande 3. Reservation 23 (mp) Vikten av god inlärningsmiljö i skolan avslår motionerna 2005/06:So470 yrkande 9, 2005/06:Ub260 yrkande 19, 2005/06:Ub349 och 2005/06:Ub426 yrkande 41. Reservation 24 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 42 och 2005/06:Ub428 yrkande 16. Reservation 25 (c) Reservation 26 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ub428 yrkandena 17 och 18 samt 2005/06:Bo310. Reservation 27 (mp) avslår motion 2005/06:Ub344 yrkande 74. Reservation 28 (fp) avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 26 och 2005/06:Ub428 yrkande 19. Reservation 29 (mp) avslår motion 2005/06:Ub428 yrkande 22. Reservation 30 (mp) Arbetsmiljö fri från pornografi avslår motionerna 2005/06:Ub354 yrkande 6 och 2005/06:Ub398 yrkande 6. Reservation 31 (v) avslår motion 2005/06:So364 yrkande 3. Reservation 32 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande elevvård, kvalitetsreform av elevvården, samordning av elevvård samt förtydligande av elevhälsans anmälnings- och upplysningsplikt. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (v), 3 (fp) och 4 (fp). I flera motioner understryks vikten av en väl fungerande elevvård med tillgång till adekvat personal såsom skolsköterskor, skolpsykologer och skolkuratorer. anför i motion 2005/06:Ub345 yrkande 23 vikten av att förebyggande åtgärder som en väl fungerande elevvård bestående av skolkuratorer, psykologer och skolsköterskor bör finnas på alla skolor. framför även i motion 2005/06:Kr376 yrkande 30 att elevhälsan bör förstärkas. I motionen understryks elevhälsans avgörande betydelse för att upptäcka problem tidigt och därmed tidigt kunna sätta in insatser. I motionen understryks också vikten av kuratorer och psykologer med gedigen erfarenhet av socialt arbete med barn och föräldrar. En rätt till psykologhjälp för elever bör också skrivas in i skollagen. Också framhåller elevvårdens betydelse i motion 2005/06:Ub587 yrkande 31. I motionen framförs vikten av bl.a. skolsköterskor, skolpsykologer och skolkuratorer. Det understryks i motionen att elevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet och en satsning på elevvården är nödvändig både för elevernas bästa och för att avlasta lärarna. skriver också i motion 2005/06:Ub534 yrkande 25 att mer elevvårdande personal bör tillföras skolan. skriver i motion 2005/06:Ub426 yrkande 47 att en väl organiserad skolhälsovård och elevvård är en självklar förutsättning för att tillgodose elevernas olika behov och framhåller att med en rätt dimensionerad hälsovård inom skolan kan barns och ungdomars problem och behov identifieras tidigare. begär i motion 2005/06:Ub354 yrkande 10 att regeringen återkommer med förslag om att skolans hälsoundersökningar skall innehålla såväl fysiska som psykiska aspekter. I motionen framförs att skolsköterska, kurator och psykolog måste finnas tillgängliga för eleverna samt att dessa kan vara en självklar länk för ett utökat samarbete mellan skolan och barn- och ungdomspsykiatrin. I motion 2005/06:Ub253 (fp) yrkande 1 skrivs att skolhälsovården måste förstärkas med personal med beteendevetenskaplig kompetens för att därigenom förbättra helhetssynen på barns situation. I en motion, 2005/06:So547 yrkande 8, understryks att skolhälsovården har en avgörande betydelse för många barn och ungdomar och att nationella mål för skolhälsovården bör tas fram. I motion 2005/06:Ub451 (s) krävs en satsning på fler skolsjuksköterskor och skolkuratorer. begär i motion 2005/06:Ub344 yrkande 75 att skolhälsovården bör genomgå en kvalitetsreform för att bli mer professionell och ändamålsenlig. I motionen framförs också att frånvarokontroll, sjukrapportering och tilldelning av hälsoresurser helt eller delvis bör upphandlas. begär även i motion 2005/06:So470 yrkande 8 att skolhälsovården bör stärkas. Det behövs, hävdar man, mer resurser till skolhälsovården samt en omorganisation där skolhälsovården, eller delar av den, bör upphandlas i konkurrens, i syfte att dels öka kompetensen, dels avlasta skolans administration. framför i motion 2005/06:So556 yrkande 3 dels att elevhälsan bör samarbeta med för att t.ex. uppmärksamma utsatta flickor, dels att bör ta ett större ansvar för samordningen av elevvården. Motion 2005/06:Ub253 (fp) yrkande 2 anför att skolhälsovårdens anmälnings- och upplysningsplikt till vid misstanke om att barn far illa eller riskerar att utvecklas ogynnsamt bör förtydligas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I 14 kap. 2 § skollagen anges att det för skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. Skolhälsovården och dess personal står under tillsyn enligt lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (6 kap. 1 §). Enligt Skollagskommitténs förslag Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) skall elevhälsan främst arbeta förebyggande. föreslår att kravet på skolläkare förs över till den nya skollagens 2 kap. 17 §. I förslaget 2 kap. 16 § andra stycket införs en bestämmelse att det skall finnas tillgång till sådan kompetens att elevens behov kan tillgodoses. hänvisar till regeringens proposition Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14 s. 31 f.) och understryker vikten av att kommuner och andra skolhuvudmän förfogar över de kompetenser som erfordras för elevhälsans del men att huvudmännen själva förutsätts avgöra omfattning och inriktning på elevhälsans sammansättning och kompetens. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m. (U2005/5584/S) föreslås att elevhälsan skall omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan skall, enligt förslaget, främst vara förebyggande och hälsofrämjande och stödja elevernas utveckling mot målen. Det skall, för verksamheten, finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av en förebyggande och hälsofrämjande elevhälsa kan tillgodoses. För elevhälsans medicinska insatser föreslås att det skall finnas skolläkare och skolsköterska. Ett flertal studier visar att barns och ungdomars stress tilltagit avsevärt . visar att såväl andelen pojkar som flickor med ett eller flera psykosomatiska symptom har ökat kontinuerligt . försäljning av antidepressiva läkemedel till ungdomar mellan fördubblades . I - fakta om barn och ungdomar (BR 2004:06) anges att stressen i skolmiljön är vad som stressar eleverna mest. För de äldre ungdomarna (och uppåt) utgör läxorna ett stressmoment, medan det för de yngre barnen () framför allt är avsaknaden av lugn och ro i skolan som stressar. Utskottet anser att åtgärder måste vidtas för att minska ökningen av psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. Denna ökning av psykisk ohälsa kan få allvarliga konsekvenser på lång sikt både för den enskilda individen med familj och för samhällsekonomin. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). Syftet är att få en samlad bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan antas ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symptom. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att utredningen bör avvaktas. Vad gäller skolhälsovårdens anmälnings- och upplysningsplikt till föreskriver 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) skyldighet att till socialnämnd anmäla förhållanden som kan innebära att nämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. Denna bestämmelse är tillämplig på såväl offentliga som enskilda huvudmän och skolor. föreslog, i likhet med i sitt slutbetänkande Insatser mot psykiska problem hos barn och ungdomar (SOU 1998:31) och kommittén mot barnmisshandel i slutbetänkandet Barnmisshandel - att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72), att en hänvisning till bestämmelsen i 14 kap. 1 § borde införas i skollagen. I sammanhanget kan nämnas den översyn av sekretesslagen som gjorts och som presenteras i betänkandet Sekretess i elevernas intresse (SOU 2003:103). Utredaren föreslog bl.a. utökade möjligheter att lämna uppgifter från skolhälsovården till elevvården samt att sekretesslagen borde anpassas till förslag om elevhälsa. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. skolans förebyggande åtgärder mot självmord och drogmissbruk samt ANT-undervisning. Jämför reservationerna 5 (fp), 6 (m), 7 (m, kd, c), 8 (m, c), 9 (v), 10 (v) och 11 (kd, c) samt särskilt yttrande 1 (m). anför i motion 2005/06:So470 yrkande 7 att skollagen bör innehålla krav på att skolan och förskolan skall arbeta för att förebyggafysisk och psykisk ohälsa. I en motion, 2005/06:So700 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 2, skrivs att en bra skola är den viktigaste preventiva insatsen för att förebygga missbruk och andra problem hos eleverna. I motionen anförs vidare att lugn och ro i klassrummet kan förebygga skolmisslyckanden, missbruk och annan riskutveckling. I motion 262 (m) yrkande 1 understryks vikten av att preventionsprogram mot självmord baseras på beprövad erfarenhet och forskning. I samma motions yrkande 2 anförs vikten av att agera i preventivt syfte när det gäller barns och ungdomars försök till självmord. I motionen anförs att skolorna behöver se över sin beredskap för att förebygga och förhindra självmordsförsök och självmord bland barn och ungdomar. Skolor borde arbeta med forskningsbaserade och systematiska preventionsprogram. I motion 2005/06:So314 (m) yrkande 5 begärs att regeringen i samarbete med skola och idrottsrörelse måste se till att skolsköterskor, gymnastiklärare och idrottsledare ges möjlighet till adekvat utbildning kring ätstörningar så att dessa kan upptäckas och bemötas . framför i motion 2005/06:Ub354 yrkande 7 att bör få i uppdrag att ta fram en samlad statistik över barns och ungas olycksfallunder skoltid. En sådan kartläggning och statistiska resultat borde, skriver , enkelt kunna inkluderas i skolornas kvalitetsredovisningar. De skulle därigenom kunna fungera som underlag för ett utvecklingsarbete kring elevernas hälsa och arbetsmiljö. I samma motion yrkande 8 anför att bör få i uppdrag att utarbeta kriterier eller liknande hjälpmedel för barns och ungas skilda förutsättningar i frågor om arbetsmiljö och hälsa. I motionen skriver att forskningen entydigt visar att hälsa är beroende av faktorer som klass, kön, etnicitet, sexuell läggning, funktionshinder m.m. Utformningen av skolans ANT-undervisning tas upp i flera motioner. I motion 2005/06:Ub305 yrkande 2 skrivs att det behövs andra åtgärder mot ett ökande drogmissbruk. ANT-problematiken och bristen på bra ANT-undervisning på landets skolor är alarmerande, skriver man. Det brådskar inte enbart med bättre utbildning av lärare och annan personal utan också med akuta insatser. Det krävs ett snabbt framtagande av handlingsplaner samt verkställande av dessa. skriver också i motion 2005/06:Ub587 yrkande 45 att det behövs en utvärdering av statens insatser inom ANT-undervisningen. I motionen uttrycks en oro för att tillgången på droger har ökat och att inställningen till framför allt narkotika har förändrats. Skolan behöver därför ta ett större ansvar och förbättra sin ANT-undervisning, skriver motionärerna. begär i motion 2005/06:So704 yrkande 2 att bör få i uppdrag att omgående stärka ANT-undervisningen i fr.o.m. årskurs 4. I samma motions yrkande 6 understryker betydelsen av polisens och frivilligorganisationers medverkan i ANT-undervisningen. I motion 2005/06:Ub247 (fp) framförs att narkotikaupplysningen i skolan måste bli effektivare för att kunna förändra ungdomars attityder till narkotika. Motion 2005/06:So644 (s) yrkande 2 framhåller att skolor och fritidsverksamheter måste ges bättre möjligheter att stärka den förebyggande verksamheten och ge stöd till utsatta ungdomar. skriver i motion 2005/06:Ju332 yrkande 8 att skolorna bör ha en väl utvecklad alkohol- och narkotikapolicy som skall kunna innefatta drogtester. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen (senast i bet. 2004/05:UbU10 s. 11) framhållit elevhälsans och skolhälsovårdens betydelse för att förebygga självmordsförsök och självmord bland barn och unga. Utskottet vill återigen understryka vikten av att elevhälsan försöker fånga upp de elever som riskerar att utföra självmordshandlingar eller tillfoga sig själva skada. Det är helt oacceptabelt att unga mår så dåligt att de tar livet av sig eller skadar sig själva. Det är därför mycket angeläget att bryta utvecklingen av ökad psykisk ohälsa bland unga, som bl.a. yttrar sig i ångest, depressioner, missbruk och destruktiva beteenden och vars yttersta konsekvens är självmord och självmordsförsök. Skolan utgör en viktig plats för att fånga upp dem som befinner sig i riskzonen för självmordshandlingar och för att sätta in åtgärder. beslutade om att WHO:s riktlinjer för att förebygga självmord bland skolelever skulle anpassas till svenska förhållanden (skr. 1999/2000:137, bet. 2000/01:SoU7, rskr. 2000/01:135). Myndigheten () har av regeringen fått uppdraget att föra ut WHO:s riktlinjer om självmordsförebyggande arbete i skolan. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) inom IPM arbetar med att förebygga självmord och självmordsförsök. NASP har kartlagt förekomsten av självmordspreventiva åtgärder i svenska högstadie- och gymnasieskolor. Resultatet av undersökningen visar bl.a. att beredskapen i skolan är låg när det gäller att upptäcka och hjälpa elever som befinner sig i sådan allvarlig psykisk och social nöd att de riskerar att utföra självmordshandlingar. NASP utarbetade stödmaterialet Att förebygga självmord och självmordsförsök hos skolelever. Materialet innehåller vägledning om hur man kan identifiera ungdomar som är deprimerade och som riskerar att begå självmord samt ger förslag på hur skolan kan stötta dessa ungdomar genom att stärka deras självförtroende, tillåta känslouttryck samt förebygga mobbning och våld. Den nya lagen mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan kommer att skärpa kraven på skolor att jobba förebyggande och ingripa direkt mot bl.a. mobbning. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga omfattningen och karaktären av den problematik som innebär att flickor skadar sig själva avsiktligt. En första delrapport, Flickor som skadar sig själva, lämnades . Barnsäkerhetsdelegationen konstaterar i sitt slutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) att det i den ordinarie lärarutbildningen inte ingår undervisning om bemötandet av barn och unga som mår psykiskt dåligt och behöver stöd. Delegationen skriver därför att en ökad kompetens, särskilt hos skolpersonal, i dessa frågor skulle öka möjligheterna för eleverna att bli sedda och få hjälp. Barnsäkerhetsdelegationen föreslår därför i sitt betänkande att ges i uppdrag att i samråd med Myndigheten för skolutveckling utfärda riktlinjer för skolan om hur en skriftlig plan för att förebygga självmord, självmordsförsök och annan självtillfogad skada kan utformas. Betänkandet bereds inom . Organisationen i samhället () redogör i sin årsrapport för att samtal och mejl till från unga, framför allt flickor, med självmordstankar och självdestruktivt beteende ökade . Ätstörningar (anorexia nervosa, bulimia nervosa och angränsande tillstånd) är vanliga och allvarliga hälsoproblem bland tonåringar och unga vuxna. Cirka 1,av tonårsfickor och unga kvinnor är drabbade av dessa tillstånd. Elevhälsan utgör en viktig länk för att upptäcka och stödja dessa elever. Utskottet har tidigare betonat (senast i bet. 2004/05:UbU10 s. 12) att utskottet förutsätter att pågående arbete på nationell nivå kommer att innebära en ökad fokusering lokalt i kommuner och skolor på betydelsen av att uppmärksamma barns och ungas psykiska hälsa och vikten av självmordsprevention. Utskottet har också framhållit att det för detta arbete är väsentligt att skolan har tillgång till personal med tillräcklig utbildning och kompetens på området. Utskottet understryker här, liksom i tidigare betänkanden, skolans viktiga roll när det gäller information i ANT-frågor. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) anges att rektor har ett särskilt ansvar för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen. Som ett sådant kunskapsområde nämns riskerna med tobak, alkohol och andra droger. Myndigheten för skolutveckling och har redovisat ett gemensamt regeringsuppdrag att i samråd med analysera vilka insatser som kan göras för att stärka den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan (Insatser i skolan som stärker hälsofrämjande skolutveckling och förebygger alkoholskador och narkotikamissbruk). I rapporten framhålls värdet av att skolan har en väl utvecklad policy för arbetet mot narkotika och alkohol. Olika insatser föreslås, bl.a. kompetensutveckling för personalen samt framtagande av kunskapsunderlag för skolpersonal. Dessa insatser påbörjades under av Myndigheten för skolutveckling i samverkan med , och (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s. 78). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande sex- och samlevnadsundervisning. Jämför reservationerna 12 (m, fp, c), 13 (kd), 14 (mp) och 15 (fp). Flera motioner tar upp frågan om skolans sex- och samlevnadsundervisning. anför i motion 2005/06:Ub261 yrkande 8 om en modern sexualundervisning att ett fördomsfullt bemötande från skolan och dess personal inte får förekomma, vare sig i direkt uttryck eller i nyttjandet av gammalt, obsolet undervisningsmaterial. I motion 2005/06:So556 yrkande 15 framför att området sex och samlevnad tydligare behöver definieras i skolans styrdokument. konstaterar i motion 2005/06:Ub587 yrkande 44 att barn och ungdomar möter en alltmer sexualiserad värld. Sex- och samlevnadsundervisningen bör därför inriktas mer på relationer, snarare än att lära ut sexuella tekniker. Detta förs också fram i motion 2005/06:Kr412 yrkande 11. I motionen understryks att i denna fråga delar åsikt om att sex- och samlevnadsundervisningen bör bli mer inriktad på relationer och hur man vårdar och hanterar en relation och vad det innebär att vara tillsammans med någon. I motion 2005/06:L341 yrkande 10 skriver att det behövs en översyn av sex- och samlevnadsundervisningen med avseende på HBT-frågor. I samma motions yrkande 14 anför att skolan skall vara en miljö som ger goda förutsättningar för alla elevers personliga utveckling. Sex- och samlevnadsundervisningen är i detta hänseende viktig för att ge unga människor kunskaper och möjligheter att reflektera över relations- och samlevnadsfrågor och den egna identiteten. framhåller i motion 2005/06:L342 yrkande 18 att det behövs en översyn av skolans sex- och samlevnadsundervisning. I en motion, 2005/06:Ub386 (kd, m, fp, v, c, mp) yrkande 2, anförs behovet av att uppdra åt att regelbundet granska och utvärdera sex- och samlevnadsundervisningen. I samma motions yrkande 3 framförs att Myndigheten för skolutveckling bör ges i uppdrag att samla, stimulera och sprida forskning och kunskap om området sex och samlevnad. Motion 2005/06:Ub472 (s) efterlyser mer diskussion i ämnet sex och samlevnad. Undervisningen är, anser motionärerna, ett utmärkt tillfälle att väva in jämställdhet och jämlikhet samt sexuell läggning. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare (senast i bet. 2003/04:UbU11). Utskottet vill peka på att kursplanerna för alla ämnen har reviderats med tillämpning från höstterminen . I de samhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tid skall avsättas för att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisningen om samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk betonas. Även i kursplanen för de naturorienterande ämnena finns vissa inslag som gäller sex och samlevnad. Att kunna föra diskussioner i dessa frågor och visa respekt för andras ståndpunkter och för olika samlevnadsformer är ett av målen i biologi. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av målen i de olika kursplaner som rör kunskapsområdet sex och samlevnad för grund- och gymnasieskolan samt att överväga hur kunskapsområdet tydligare kan lyftas fram i dessa dokument. Uppdraget skall genomföras efter samråd med HomO och redovisas . Regeringen har också gett i uppdrag att göra en studie av läroböcker i grund- och gymnasieskolans undervisning.