bet · GT01TU5 · 2006-05-16 00:00:00 — m.fl. (kd) anför i motion 2004/05:T461 att samhället kan främja utvecklingen av miljövänliga fordon med hjälp av ekonomiska styrmedel. Som exempel anges bl.a. skatteförmåner och rätt till gratis parkering. Enligt motionären måste vara pådrivande inom EU för att sådana möjligheter skall garanteras (yrkande 7). m.fl. (kd) refererar i motion 2005/06:T610 till Godstransportdelegationens betänkande 2001:61, där det anges att miljön skulle vinna på om hela använde den rena diesel som används i . Regeringen föreslås verka för att miljökrav motsvarande den svenska miljödieseln klass 1 blir standard inom hela EU (yrkande 2). m.fl. (v) konstaterar i motion 2005/06:T309 att de globala utsläppen ökar samt att detta kommer att få ödesdigra konsekvenser för miljön. Då en viktig åtgärd i arbetet med att minska utsläppen enligt motionären är att konvertera fordon från bensindrift till etanoldrift föreslås få i uppdrag att testa och utveckla denna teknik på ett urval vanliga bilmodeller (yrkande 1). föreslås även få i uppdrag att tillsammans med bl.a. försäkringsbolagen ta fram förslag till ett system med certifieringsteknik och försäkringar som gör konvertering av fordon mindre riskfyllt för fordonsägaren (yrkande 2). Vidare föreslås att och skall få i uppdrag att utreda den samlade samhällsekonomiska nyttan av etanolkonvertering av fossildrivna vägfordon (yrkande 3) samt ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma till med förslag om hur kan verka inom EU för konvertering av de europeiska fordonsflottan (yrkande 4). I motion 2004/05:T347 av m.fl. (mp) understryks att trafikens negativa påverkan på miljö- och hälsa måste minskas samt att utvecklingen av olika drivmedel spelar en viktig roll i arbetet för att uppnå detta. Enligt motionärerna krävs det en samordnad forskning om och utveckling av alternativa drivmedel, mer miljöanpassade fordon samt renare konventionella drivmedel och bränslen (yrkande 1). Vidare efterfrågas en översyn av det samlade stödet till miljöfordon. Initiativ bör tas till diskussion och frivillig samordning med avseende på principer och riktlinjer inom detta område. Principerna för stöd till miljöfordon bör vara i överensstämmelse med insatserna för att stimulera alternativa drivmedel (yrkande 2). Motionärerna konstaterar att det normalt finns en rad introduktionshinder för nya tekniker, så även i detta fall. Det är relativt vanligt att träffa på stötestenar i existerande regelverk eller styrmedel. Det är därför viktigt att alla offentliga aktörer är lyhörda för dessa problem. En tätare dialog mellan relevanta aktörer bör upprätthållas av berörda myndigheter (yrkande 3). Frågorna kring introduktion och krav på alternativa drivmedel, konventionella drivmedel, emissioner och miljöfordon är breda och komplexa. Enligt motionärerna finns det därför behov av ett samarbetsforum där frågor och förslag kan diskuteras under öppna former. Medverkande kan vara representanter för berörda myndigheter, industri, intresseorganisationer, kommuner, politiker och forskare (yrkande 4). I motion 2005/06:T424 förespråkar m.fl. (s) ombyggnad av befintliga bensinmotorer till drift med alternativa drivmedel såsom vätgas, biogas och etanol, eftersom detta minskar vägtrafikens miljöpåverkan som det minskar landets behov av olje- och bensinimport. Detta senare leder i förlängningen till minskade oljetransporter i vårt närområde vilket också är positivt för miljön. I motion 2005/06:T212 av m.fl. (fp, m, kd, c) anges att transportsektorn måste minska sitt oljeberoende. Det är enligt motionärernas mening viktigt att inte låsa utvecklingen genom kortsiktiga politiska beslut. Framtidens fordonsbränslen skall vara både miljövänliga och tillväxtskapande (yrkande 9). m.fl. (mp) kräver i motion 2004/05:N307 åtgärder med syftet att påskynda utvecklingen mot effektivare och därmed miljövänligare transportlösningar. Bilfabrikanterna bör hjälpas att utvecklas i en riktning som är förenlig med klimatpolitiken och där hänsyn tas till de negativa effekterna av vårt lands oljeberoende (yrkande 6). Motion 2005/06:MJ350 av m.fl. (fp) handlar om miljö och landsbygd, jord och skog, i ett västsvenskt perspektiv. Enligt motionärerna borde med sin bilindustri vara det naturliga centret för utveckling och testning av miljömässigt uthålliga system för nästa generations fordonspark och kommunikationssystem (yrkande 5). m.fl. (kd, m, fp, c) föreslår i motion 2005/06:T31 en tillfälligt höjd skrotningspremie för äldre bilar. På detta sätt kan andelen äldre bilar utan katalysator minskas, vilket är ett av de viktigaste verktygen för att minska vägtrafikens miljöpåverkan (yrkande 12). () talar i motion 2005/06:T241 om de miljömässiga vinsterna av det i vissa kommuner införda förbudet mot tomgångskörning. Ett förbud mot tomgångskörning i hela landet skulle enligt motionärerna innebära stora vinster för miljön som det skulle underlätta för bilisterna då de slipper informera sig om lokala trafikföreskrifter i detta avseende (yrkande 1). I syfte att förbättra regelefterlevnaden med avseende på förbudet mot tomgångskörning bör regelöverträdelser bli lättare att beivra. Det vore enligt motionären lämpligt att införa ägaransvar på samma sätt som vid felparkering, samt utvidga de kommunala trafikvakternas befogenheter (yrkande 2). m.fl. (c) föreslår i motion 2004/05:T398 eco-driving blir ett obligatoriskt inslag i förarutbildningen (yrkande 23). () efterfrågar i motion 2005/06:T374 en strategi för att ersätta vägsalt med alternativa, mer miljövänliga halkbekämpningsmedel. Försöksverksamheter med ekolättsand (en blandning av bl.a. sågspån, bioaska, hydratkalk och krossad kalksten) visar enligt motionären på att det finns alternativ som är skonsamma för miljön. m.fl. (c) uppmärksammar i motion 2005/06:Ub385 försöksverksamhet med kalkstenskross i stället för salt som halkbekämpning. De positiva resultaten bör enligt motionärerna föranleda staten att ytterligare stimulera användandet av denna halkbekämpningsmetod (yrkande 2). m.fl. (kd, m, fp, c) kräver i motion 2005/06:T31 åtgärder i syfte att minska rattfylleriet. Principen om att grovt rattfylleri skall leda till frihetsberövande straff skall återupprättas, påföljden skall kunna kombineras med obligatoriska behandlingsprogram, alkolås skall kunna krävas för att dömda skall kunna få tillbaka körkortet. Det behövs även en ny bestämmelse i : vållande till annans död genom rattfylleri. Vidare krävs en lagstiftning som förbjuder s.k. eftersupning (yrkande 5). () hänvisar i motion 2004/05:T307 till en rapport från , enligt vilken vägtrafiksektorn är överbeskattad. Motionären kräver mot denna bakgrund att bilskatternas effekter på olika samhällsmål, såsom regional fördelning och rörlighet på arbetsmarknaden m.m., utreds. () påtalar i motion 2004/05:T241 att befolkningsunderlaget och de stora avstånden i delar av omöjliggör kollektiva trafiklösningar. Mot bakgrund av att bilen enligt motionären blir det enda möjliga transportmedlet i dessa fall efterfrågas en utredning av bilens betydelse i samhället. En identiskt förslag återfinns i motion 2005/06:T219 (). m.fl. (fp) anför i motion 2004/05:T468 att rätten att kunna resa fritt är ett grundfundament. Enligt motionärerna måste detta beaktas när frågor kring bilen och pålagor på bilismen diskuteras, framför allt i ljuset av de långa avstånden i vårt land samt det faktum att av persontransporterna företas i privatbil (yrkande 12). För att belysa bilens roll för privatpersoner, för företagare, i gles- och landsbygd och andra perspektiv föreslås att en bilsocial utredning tillsätts (yrkande 13). Likalydande motionsförslag framförs av m.fl. (fp) i motion 2005/06:T559 yrkandena 13 och 14. Enligt vad som anförs av () i motion 2005/06:T273 är stora delar av den svenska befolkningen beroende av bilen i sitt dagliga liv. Mot denna bakgrund efterfrågas en bilsocial utredning. och (båda c) konstaterar i motion 2005/06:T319 att åtta av tio resor i görs med bil samt att bilberoendet är större i glesbygden eftersom boende i storstäderna har tillgång till en välutvecklad kollektivtrafik. Många kvinnor, inte minst ensamstående mammor, tvingas dock prioritera bort bilen på grund av de höga kostnaderna, trots att deras liv skulle underlättas. Enligt motionärerna bör en bilsocial utredning tillsättas, som ser över hur kvinnors tillgång till bil kan förbättras. I motion 2004/05:T511 av m.fl. (s) uppmärksammas att många hushåll i landets glesbyggd är beroende av bilen eftersom kollektivtrafiken där inte är lika utbyggd som i storstäderna. Konsekvenserna av de allt högre bilkostnaderna, i form av höjda bensinpriser och försäkringspremier, bör utredas utifrån detta perspektiv. () konstaterar i motion 2004/05:T512 att är beroende av bilen, både för transporter i glesbygden och för sysselsättning i fordonsindustrin. Mot denna bakgrund efterfrågas en bilpolitik som syftar till bibehållen sysselsättning inom bilindustrin och underlättad bilanvändningen för svaga grupper och eftersatta regioner. () vill med motion 2004/05:Sk342 uppmärksamma bilens betydelse som transportmedel, främst i de delar av landet där det inte finns några andra alternativ. De som gjort ett grönt livsstilsval genom att bosätta sig på landsbygden, där kollektivtrafiken är dåligt utbyggd, är beroende av bilen för att ta sig till och från arbete och aktiviteter (yrkande 3). För att främja en grön livsstil och motverka ytterligare koncentration och centralisering av krävs enligt motionärerna en ny bil- och transportpolitik som skapar likvärdiga möjligheter i hela landet (yrkande 4). m.fl. (kd) välkomnar i motion 2005/06:T30 att regeringen i propositionen uppmärksammar fordonshobbyn. Motionärerna föreslår dock ytterligare åtgärder. Systemet med registrering, besiktning och typgodkännande bör förenklas och bör inrätta ett hobbyfordonsråd som kan konsulteras i olika frågor. Enligt utskottets mening är omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem en av de största utmaningar vi står inför. Såsom utskottet angett i avsnittet om ett hållbart transportsystem bör detta uppnås genom en fortsatt integrering av miljöhänsyn i transportpolitiken. En fortsatt utveckling och ökad användning av förnybara drivmedel är i detta sammanhang av avgörande betydelse. Ett stort antal kombinationer av olika bränslen är möjliga att använda inom ett framtida vägtransportsystem. Utskottet vill understryka att dessa bränslens möjlighet att bidra till en minskad miljöpåverkan från vägtrafiken beror på såväl primär energikälla som energibärare och energiomvandlare. Klimatpåverkan är till stor del beroende av valet av primärenergi men även av energieffektiviteten i de olika stegen från primärenergi till energianvändning i fordonet. Utskottet ser det som angeläget att en ökad klarhet vinns i frågan om utvecklingen av alternativa bränslen där ett helhetsperspektiv anläggs över samtliga steg i denna process. har fattat beslut om att det vägledande målet för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i skall sättas till av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Ett stort antal åtgärder för att främja en utveckling i denna riktning har genomförts . Nämnas bör skatteregler som gynnar miljövänliga fordon och drivmedel samt omfattande stöd till forskning inom området. har även godkänt regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara bränslen. Utskottet angav att åtgärder för att främja förnybara bränslen skall vara teknikneutrala. Enligt utskottets då uttalade mening är det därför nödvändigt att vidta åtgärder för att stimulera utbyggnaden av infrastruktur för att tillhandahålla även andra förnybara bränslen och på så sätt skapa förutsättningar för flera förnybara bränslen. En långsiktig flerbränslestrategi som omfattar utökad investeringsstimulans måste tas fram för att främja teknikneutralitet, också i försäljningsledet. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att särskilda medel tillförts för att säkerställa förutsättningarna för en försäljning av flera olika förnybara drivmedel. har tillförts för detta ändamål och har beräknats. Vidare angav utskottet att det krävs åtgärder även för att säkra efterfrågan på biodrivmedel samt att ett certifikatsystem för biodrivmedel är ett viktigt verktyg för att uppnå detta syfte. Regeringen förutsattes därför låta utreda och återkomma till med konkreta förslag på styrmedel som främjar produktion av biodrivmedel, stimulerar teknikutveckling, skapar rimliga villkor för befintliga anläggningar, undviker störningar i drivmedelmarknadens funktion samt skapar stabila spelregler oberoende av statsfinansiella förhållanden. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i propositionen anger som sin ambition att fortsätta främja en introduktion av förnybara drivmedel. Utskottet vill även hänvisa till det utvecklingsarbete som pågår inom ramen för regeringens oljekommission. Kommissionen, som leds av statsminister , har getts ett vitt mandat att samordna olika insatser och driva pilotprojekt för att skall kunna nå målet att avveckla oljeberoendet . Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionsförslag om åtgärder med syftet att stimulera utvecklingen och introduktionen av förnybara drivmedel blir tillgodosedda. Berörda motionsförslag avstyrks följaktligen. I sammanhanget vill utskottet även uppmärksamma att på regeringens uppdrag har utrett möjligheterna till efterkonvertering av personbilar till etanol och gasdrift. Utredningen visar att det är möjligt för att ta fram ett regelverk för efterkonvertering men att det krävs ett nationellt system för typgodkännande av konverteringssatser för att säkerställa att avgasreningen inte försämras samt att risken för brand och explosion inte ökar. Enligt vad utskottet erfarit bereds denna fråga inom . Motionsförslag om efterkonvertering av fordon för drift med förnybara drivmedel bör därför enligt utskottet avstyrkas med hänvisning till att resultatet av pågående beredningsarbete bör inväntas. Att antalet stora vattentäkter som påverkas av vägsalt inte minskat i enlighet med uppsatta mål är enligt utskottet oroande, inte minst mot bakgrund av utskottets tidigare uttalanden att arbetet med att hitta alternativa halkbekämpningsmetoder bör intensifieras. Utskottet är väl medvetet om att denna fråga delvis handlar om en målkonflikt mellan framkomlighet, trafiksäkerhet och miljö. Utskottet välkomnar därför att påbörjat en kartläggning av vattentäkter som försörjer fler än 50 personer och som ligger i anslutning till det allmänna vattennätet. Arbetet utförs av geologiska undersökning (SGU) och är en del i den strategi för hantering av vattenfrågor som tagit i bruk . Syftet med kartläggningen och andra åtgärder är enligt att saltpåverkan och andra hot mot vattenkvaliteten skall upphöra och att god vattenstatus skall uppnås i enlighet med EG:s ramdirektiv för vatten. Då utskottet vill invänta resultatet av detta arbete avstyrks motionerna om alternativ halkbekämpning. Utskottet vill dock understryka vikten av att saltanvändningen kan nedbringas. Utskottet instämmer med motionären om att tomgångskörning ger onödiga utsläpp som kan orsaka störning och hälsobesvär för många personer. konstaterar utskottet att olägenheter från tomgångskörning främst är en lokal fråga som därför lämpligen också bör hanteras på lokal nivå. Enligt utskottets mening bör kommunerna ha bättre förutsättningar än ett nationellt parlament att bedöma frågor om och hur en reglering av tomgångsförbud med hänsyn till bl.a. lokala geografiska och tidsmässiga förhållanden bör utformas. Däremot har utskottet en positiv syn på motionärens uppfattning om att kommunerna bör ges effektiva förutsättningar att beivra överträdelser av tomgångsförbud. Ännu viktigare anser utskottet att det är att det skapas en ökad kunskap och acceptans i samhället om tomgångsförbudets betydelse. Enligt vad utskottet erfarit bereds en skrivelse från om vissa frågor om tomgångsförbudet alltjämt inom ; principfrågan gäller bl.a. om även hälso- och miljöskydd - vid sidan av trafiksäkerhet och tillgänglighet - skall kunna utgöra bedömningsgrund när det gäller vägvisning. Utskottet förutsätter att beredningsarbetet inte går på tomgång utan sker med nödvändig omsorg och utan onödig tidsutdräkt. Enligt utskottets mening avstyrks mot denna bakgrund motionen om tomgångskörning. När det gäller skrotningspremier för fordon vill utskottet hänvisa till miljö- och jordbruktutskottets behandling av motionsförslag med samma innebörd. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade i betänkande 2005/06:MJU3 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag m.m. att en särskild proposition om insamling och omhändertagande av uttjänta bilar aviserats av regeringen. Propositionen kommer att bygga på rapporten finansiering (2004:26) som Statskontoret har tagit fram på regeringens uppdrag. I avvaktan på den kommande propositionen ansåg miljö- och jordbruksutskottet att inte borde vidta några åtgärder med anledning av motionen. , som inte är av någon annan uppfattning, avstyrker motionsförslaget om höjda skrotningspremier för fordon. Motionsförslag om att sparsam körning skall bli en obligatorisk del i körkortsutbildningen behandlades av utskottet i betänkande 2005/06:TU13 Trafiksäkerhet. Utskottet konstaterade att momentet sparsam körning numera ingår i körkortsutbildningen, varvid syftet med de motioner som tar upp dessa frågor synes vara tillgodosett. Då inget nytt framkommit i denna fråga sedan utskottets senaste ställningstagande avstyrks motionsyrkandet om sparsam körning. Utskottet har (bet. 2005/06:TU13) lämnat en utförlig redogörelse för sin inställning till olika förslag med syfte att minska alkoholrelaterade olyckor i trafiken. Då inget nytt tillkommit i frågan avstyrks ett motionsförslag om åtgärder för att minska rattfylleriet. I ett antal motioner understryks medborgarnas och näringslivets beroende av bilen för sina transportbehov. Detta gäller inte minst i glesbygd där kollektivtrafiken på grund av otillräckligt resenärsunderlag inte är lika utbyggd som i storstadsregionerna. Enligt motionärerna bör detta förhållande beaktas då nya skatter eller avgifter övervägs. Utskottet instämmer i motionärernas verklighetsbeskrivning: bilen är i många fall det enda tillgängliga transportalternativet. Enligt utskottets mening handlar dock alla diskussioner om beskattning av drivmedel och andra avgifter som påverkar bilismen om en avvägning där även möjligheterna att uppnå det transportpolitiska målet om ett långsiktigt hållbart transportsystem, och delmålet om en god miljö, måste ges utrymme. Utskottet är därför inte berett att tillstyrka motionsförslag om en förändrad syn på beskattningen av bilismen. I frågan om förslaget till en bilsocial utredning vill utskottet liksom vid tidigare tillfällen hänvisa till att en forskarrapport, Bilens sociala roll och ekonomiska betydelse för hushållen, har utarbetats av på uppdrag av (Mosk). Rapporten behandlades under ett seminarium på 2003. Utskottet, som har en positiv grundsyn till forskningsinsatser och kunskapsinhämtning, är inte berett att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen, som avstyrks. Utskottet välkomnar att regeringen uppmärksammat fordonshobbyn i propositionen. Som regeringen anger är det angeläget att reglerna för import av fordon för eget bruk omarbetas för att underlätta import och godkännande av bilar och motorcyklar, med beaktande av rimliga säkerhets- och miljökrav. Organisationer som godkänner ombyggda och amatörbyggda fordon bör även få ansvar för s.k. byggsatsfordon. Motionsförslag om att förenkla systemet med registrering, besiktning och typgodkännande samt om inrättandet av ett hobbyfordonsråd avstyrks med hänvisning till att resultatet av pågående arbete inom området bör inväntas. Syftet med motionsförslaget förutses bli tillgodosett i väsentlig del. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till tidigare tillkännagivanden inom området tillstyrker utskottet regeringens förslag om förarbevis för vissa fritidsbåtar och registrering av fritidsbåtar. Motionsförslag i denna fråga avstyrks. Jämför reservationerna 36 (m) och 37 (m, fp, kd, c). Förarbevis för vissa fritidsbåtar Regeringens förslag: Krav på förarbevis för att få framföra vissa större fritidsbåtar skall införas. Omfattning och former för detta skall utredas. Regeringen hänvisar i propositionen till tillkännagivande om att utreda frågan om införande av ett förarbevis för fritidsbåtar. Vidare konstateras att i rapporten för ett fritidsbåtsregister poängterade vikten av att ur ett sjösäkerhetsperspektiv överväga åldersgräns och behörighetskrav för framförande av fritidsbåtar. I rapporten konstateras att ett effektivt sätt att åstadkomma bättre efterlevnad av regler och minska antalet olyckor i samband med båtlivet skulle vara att införa någon form av obligatorisk utbildning med efterföljande förarbevis. Mot denna bakgrund anser regeringen att formella behörighetskrav skall införas vid framförande av vissa större eller snabbgående fritidsbåtar. Vid den fortsatta hanteringen av frågan bör den frivilliga verksamhet med utbildning och utfärdande av olika typer av förarintyg för fritidsbåtar som redan finns på fritidsbåtsmarknaden särskilt beaktas. Enligt regeringens bedömning bör registreringsplikt införas för vissa större fritidsbåtar. Regeringen avser vidta åtgärder för att genomföra detta. En ordning med obligatorisk ansvarsförsäkring vid sjöfart med fritidsbåtar bör inte införas. Förarbevis för vissa fritidsbåtar m.fl. (m) uppmärksammar i motion 2005/06:T26 den av regeringen aviserade utredningen om förarbevis för fritidsbåt. Motionärerna påpekar att antalet olyckor med fritidsbåtar minskat, samt att de flesta olyckor beror på sjöfylleri snarare än brist på kompetens. Mot denna bakgrund anges att ett sådant förarbevis inte är motiverat men att det bör införas särskilda krav på lägsta åldersgräns och kompetens för att framföra en båt som har särskilt stor motorstyrka (yrkande 3). m.fl. (fp) välkomnar i motion 2005/06:T33 förslag till obligatoriskt förarbevis för framförande av båtar med större motorstyrka och höga maximifarter. Motionärerna uppmärksammar i detta sammanhang behovet av övergångsregler som gör det möjligt att inte kräva onödig utbildning av båtförare med lång yrkesmässig erfarenhet (yrkande 2). m.fl. (kd, m, fp, c) kräver i motion 2005/06:T31 att förberedelserna för ett fritidsbåtsregister avbryts, eftersom syftet med detta register enligt motionärerna är att införa en skatt på fritidsbåtar. Motionärerna hänvisar till att den socialdemokratiska kongressen 2001 fattat ett beslut med denna inriktning (yrkande 17). m.fl. (fp) motsätter sig i motion 2005/06:T33 förslag till obligatoriskt fritidsbåtsregister. Enligt motionärerna syftar regeringens förslag till att möjliggöra ytterligare beskattning av båtlivet (yrkande 1). () föreslår i motion 2005/06:T462 att ett obligatoriskt register över fritidsbåtar inrättas. Enligt motionären är fördelarna med ett sådant register bl.a. en förbättrad sjösäkerhet och att det blir lättare att leta reda på försvunna eller stulna båtar. och (båda s) argumenterar i motion 2005/06:T494 för införandet av ett obligatoriskt fritidsbåtsregister för större och/eller motordrivna båtar. Enligt motionärerna är ett sådant register en förutsättning för införandet av en båtskatt samt för en effektiv bekämpning av båtstölder och andra brott till sjöss (yrkande 1). och (båda s) hänvisar i motion 2005/06:T542 till att polisen och anser att ett fritidsbåtsregister skulle underlätta arbetet för ökad säkerhet och bättre ordning på sjön. Motionärerna, som delar denna bedömning, anser att ett obligatoriskt fritidsbåtsregister bör inrättas.