bet · GT01NU14 · 2006-04-04 00:00:00 — De områden där regeringen har uttryckt tveksamhet har undantagits från tillämpningsområdet. Det är exempelvis hälso- och sjukvårdstjänster, spel, och skatter. Sammantaget kan sägas att beslut i stort överensstämmer med de av regeringen framförda intressena och innehåller skrivningar som respekterar såväl strejkrätten som kollektivavtalen. Det är ännu för tidigt att uttala sig om innebörden av parlamentets förslag. Den av tillagda principen om frihet att tillhandahålla tjänster är ett av de områden som enligt uppgift behöver analyseras vidare. Enligt ordförandelandets slutsatser från vårtoppmötet välkomnade omröstningen i parlamentet och såg fram emot ett ändrat förslag från kommissionen. noterade med tillfredsställelse kommissionens avsikt att i stor utsträckning bygga sitt ändringsförslag på första behandling. Vidare uttrycktes förhoppningen att institutionerna snabbt skall kunna slutföra lagstiftningsprocessen. Det omarbetade förslaget till tjänstedirektiv kommer enligt kommissionen att läggas fram . Därefter fortsätter förhandlingsprocessen i ministerrådet . behandlade i sitt betänkande 2004/05:NU11 ett antal motioner rörande förslaget till tjänstedirektiv. I sitt ställningstagande välkomnade utskottet syftet med direktivförslaget - att skapa bättre förutsättningar för en väl fungerande tjänstesektor. är ett litet och handelsberoende land där tjänstesektorn utgör av ekonomin, och därför finns det mycket att vinna på ökade möjligheter till handel över gränserna, sade utskottet. Med detta som utgångspunkt framhöll utskottet betydelsen av en reglerad tjänstemarknad inom EU och betonade vikten av att stödja tillkomsten av ett tjänstedirektiv. Utskottet konstaterade emellertid att ett antal problem kvarstod att lösa och nämnde ursprungslandsprincipen som ett sådant. Vidare påpekade utskottet att möjligheten att bibehålla monopolen och den svenska modellen med kollektivavtal på arbetsmarknaden inte fick påverkas. Därför, anförde utskottet, måste en noggrann prövning av direktivförslaget göras utifrån alla olika utgångspunkter. Med hänvisning till pågående arbete inom EU avstyrkte utskottet samtliga motioner. I en reservation (m, fp, kd, c) var uppfattningen att och andra "gamla" medlemsländer borde medverka till att ett tjänstedirektiv antas och att de gråzoner och oklarheter som fanns i det första utkastet klarläggs. I ett särskilt yttrande betonade företrädare i utskottet att det fanns en oro för att tjänstedirektivet skulle ha en negativ inverkan på hälso- och sjukvårdsområdet och den sociala tryggheten. påbörjades ett byggnadsarbete på Söderfjärdsskolan i av ett lettiskt bolag. Detta bolag var bundet av ett lettiskt kollektivavtal. Dock krävde att det lettiska bolaget även skulle teckna ett s.k. hängavtal med det . Det föreslagna hängavtalet innebar bl.a. att det lettiska bolaget skulle betala byggnadsarbetarna , vilket bolaget inte accepterade. inleddes stridsåtgärder mot bolaget från och sympatiåtgärder från . Det lettiska bolaget väckte talan i Arbetsdomstolen mot de båda . Arbetsdomstolen höll huvudförhandling och begärde förhandsbesked från i frågan. Enligt Arbetsdomstolen framgick det inte klart i EG-rätten om stridsåtgärderna som de vidtog var förenliga med reglerna om fri rörlighet för tjänster, EU:s förbud mot diskriminering och EU:s utstationeringsdirektiv. tog kommissionens ordförande upp ämnet i och sade att kommissionen ännu inte tagit ställning i Vaxholmsfallet. Kommissionären för inre marknaden förklarade vid samma tillfälle att kommissionen erkänner kollektivavtalens viktiga roll och att det inte fanns något motsatsförhållande mellan utvecklingen av den inre marknaden och den europeiska sociala modellen. Dock menade han att det var kommissionens uppgift att se till att följs och att alla medlemsländer behandlas lika. Avslutningsvis sade han att varken han eller kommissionen har ifrågasatt den sociala modellen i något medlemsland. lämnade regeringen ett yttrande till . Regeringens uppfattning var att de svenska reglerna är nödvändiga och ändamålsenliga för att säkerställa skyddet för arbetstagarna. Vidare argumenterade regeringen för att fackliga stridsåtgärder är en grundläggande rättighet som är erkänd av EU. Regeringen ansåg att skyddet för rätten att vidta stridsåtgärder i syfte att få till stånd ett kollektivavtal är ett legitimt intresse som kan motivera undantag från om fri rörlighet. Det måste, enligt regeringen, vara upp till den nationella domstolen, dvs. Arbetsdomstolen och inte , att avgöra om stridsåtgärderna i just Vaxholmsfallet gått utöver vad som varit nödvändigt. Enligt den statistik som föreligger för handläggning av förhandsbesked har det genomsnittligt tagit uppemot att avgöra ett mål. Utgångspunkten för utskottet är att är ett litet och handelsberoende land, att tjänstesektorn utgör av den svenska ekonomin och att det finns mycket att vinna på ökade möjligheter till handel över gränserna. Syftet med ett tjänstedirektiv - att skapa bättre förutsättningar för en väl fungerande tjänstesektor - välkomnas, inte minst från konsumentsynpunkt. Att handelshindren inom tjänstesektorn undanröjs och att svenska tjänsteföretag får lättare att exportera sina tjänster inom EU är självfallet positivt för svensk ekonomi och sysselsättning. Med denna utgångspunkt är det viktigt att se till att det blir tydliga regler för tjänstemarknaden inom EU. För att uppnå målet i Lissabonprocessen - att bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning - är en välfungerande tjänstesektor central. Enligt utskottets mening utgör uppgörelsen inom en god grund för fortsatta förhandlingar om ett tjänstedirektiv. Kompromissförslaget i parlamentet öppnar för en ökad tjänstehandel i , som höga krav kan upprätthållas när det gäller goda arbetsvillkor och ett starkt miljö- och konsumentskydd. Från svensk synpunkt är det också viktigt att kunna konstatera att skola, hälso- och sjukvård inte berörs alls av direktvet, liksom att möjligheter att bestämma hur försäljning av alkohol och läkemedel skall skötas inte påverkas av direktivet. Självklart är att skall värna den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtal, dvs. personer från andra EU-länder skall kunna verka på samma villkor som svenska anställda och inte diskrimineras. Även om inte den exakta innebörden av kompromissens alla delar är klar och även om förhandlingsprocessen fortsätter finns det goda skäl att hoppas på att EU kan få ett tjänstedirektiv som leder till ökad tjänstehandel, som svenska intressen och värderingar säkerställs. En balanserad lösning för tjänstehandeln är en nyckel till ökad tillväxt, sysselsättning och välfärd, inte minst i . Enligt utskottets uppfattning är det också av stor vikt att små och medelstora företag kan dra nytta av en mera öppen tjänstehandel. Med hänvisning till vad som anförts avstyrks här behandlade motioner i aktuella delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om inremarknadsfrågor med hänvisning till pågående arbete inom EU. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c). framhåller i motion 2005/06:U338 att den inre marknaden och den ekonomiska integrationen är grunden och startpunkten för EU-samarbetet. Hindren mot en väl fungerande inre marknad måste elimineras om skall kunna behålla sin konkurrenskraft. Det påpekas att det inte finns anledning att besluta om gemensamma skattesatser på EU-nivå. Regelbundna uppföljningar med mätbara kriterier (s.k. benchmarking) är enligt mening en bättre väg att gå än via en detaljerad lagstiftning. Den inre marknaden, som omfattar 480 miljoner konsumenter och drygt 20 miljoner företag, utgör ett av fundamenten i EU-samarbetet. En effektiv inre marknad är en förutsättning för att EU skall kunna nå det strategiska målet att vara världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning (Lissabonmålet). Den inre marknaden genomförs genom gemensamma regler, s.k. harmonisering, samt genom fasta principer för det icke-harmoniserade området. Principen om ömsesidigt erkännande är den grundläggande princip enligt vilken fri varurörlighet skall fungera på områden som inte eller bara delvis är harmoniserade. Lissabonstrategin fick en nystart i och med Europeiska rådets beslut . Bland annat uppmanades medlemsstaterna att lägga fram nationella handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning senast . Det svenska handlingsprogrammet presenterades i regeringens skrivelse om handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning, vilken behandlades av utskottet (skr. 2005/06:23, bet. 2005/06:NU11). I handlingsprogrammet, som är uppdelat i de tre huvudavsnitten makroekonomisk politik, mikroekonomisk politik och sysselsättningspolitik, redovisas politikens inriktning och de åtgärder som regeringen vidtagit eller planerar för i syfte att möte riktlinjernas intentioner. Utskottet framhöll i betänkandet sitt stöd för det arbete som bedrivs inom ramen för Lissabonstrategin och ansåg att det svenska handlingsprogrammet hade en ambitiös utformning. Utskottet biträdde det synsätt som innebär att Lissabonstrategin skall ses som tredelad, dvs. att socialpolitiken, den ekonomiska politiken och miljöpolitiken ömsesidigt stöder varandra. ville utskottet klargöra att detta synsätt inte innebar att EU skall utvidga sina kompetensområden till sådana områden som tillhör medlemsstaternas nationella angelägenheter. Någon förändring i den svenska ståndpunkten i detta avseende var inte aktuell enligt utskottet, som föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå samtliga motioner i berörda delar. Den nylanserade Lissabonstrategin och de olika medlemsstaternas nationella handlingsprogram diskuterades av såsom en föreberedelse av Europeiska rådets vårmöte . Till huvudfrågorna som lade fram för hörde bl.a. rekommendationer om större investeringar i kunskap och innovation, förstärkning av de europeiska företagens globala konkurrenskraft samt en bättre fungerande inre marknad. När det gäller verksamheten inom EU i fråga om den inre marknaden har utvecklingen presenterats i regeringens årliga skrivelse om EU (skr. 2005/06:85). Bland annat redovisas följande i skrivelsen: - Kommissionen presenterade ett förslag till ett nytt ramprogram för konkurrenskraft och innovation . På möte nådde rådet en överenskommelse om ett förslag till inrättandet av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation för . - Det nätverk för problemlösning på den inre marknaden (Effective Problem Solving in the Internal Market, Solvit) som är datoriserat . Närmare 800 hinder har inrapporterats inom hela unionen till Solvitdatabasen. - Kommissionen har getts i uppdrag att ta fram ett informationsverktyg för den inre marknaden. Verktyget, som benämns , skall stödja medlemsstaternas myndigheter när de behöver kommunicera med varandra gällande frågor som har med den inre marknaden att göra. - Kommissionen har fortsatt att anta ett antal nya och förändrade internationella redovisningsstandarder för tillämpning av börsnoterade europeiska företag . - Åtgärdsprogrammet för tullfrågor inom EU löper och präglas i betydande grad av frågor som har drivits från svensk sida, bl.a. förenkling och modernisering, användning av IT och utveckling av nya och rationella arbetsmetoder i tullverksamheten. - Det mest effektiva instrumentet för att undanröja tekniska handelshinder inom unionen är harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. publicerades totalt 78 harmoniseringsdirektiv som rörde den inre marknaden. - lade kommissionen fram ett förslag till och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering. För att möta den ökande globala konkurrensen på standardiseringsområdet har standardiseringsråd, som är ett gemensamt organ för staten och näringslivet, inlett ett arbete med en svensk strategi för standardiseringen. - Arbetet med förberedelser av en ny rättslig ram för betalningar på den inre marknaden i enlighet med kommissionens förslag fortsatte . Bakgrunden är att det, trots införandet av euron, inte finns något gemensamt system för icke-kontanta betalningar. Förslaget till nya regler omfattar både inhemska och gränsöverskridande betalningar och innebär bl.a. kortare överföringstider, strängare informationskrav och tydliga ansvarsregler. - Det finns vissa indikationer på att kommissionen kommer att ta initiativ genom att koppla frågan om gemenskapspatent till det arbete som pågår med att utforma ett domstolssystem för europeiska patent. - Regelförenklingsarbetet fortsätter. Arbetet på EU-nivå handlar dels om att lagstifta om nya och bättre regler, dels om att förenkla och förbättra redan existerande regler. Bland de horisontella reglerna återfinns bl.a. regler inom skatteområdet. Reglerna skall dock inte urholkas; de skall uppnås på ett enklare och mer ändamålsenligt sett, t.ex. på miljö- eller konsumentskyddets område. - Kommissionen har tagit initiativ för att förtydliga tillämpningen av statsstödsreglerna samt gjort en översyn som gäller tillämpningen av reglerna om statligt stöd på området kortfristiga exportkreditförsäkringar med viss uppmjukning av regler som gäller för små och medelstora företag med begränsad exportomsättning. De nya reglerna avses gälla . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller önskvärdheten av att stärka den inre marknaden. Mot bakgrund av att EU:s inre marknad ännu inte har fått fullt genomslag är det positivt att Lissabonprocessen får en nystart såväl i som i andra EU-länder genom nationella program för sysselsättning och tillväxt. Enligt utskottets mening är det viktigt att den inre marknadens möjligheter effektivt kan tas till vara i . I det föregående har det svenska handlingsprogrammet för tillväxt och sysselsättning redovisats. Som utskottet framhöll i sitt betänkande 2005/06:NU11 har det svenska programmet en ambitiös utformning. Ett stort antal åtgärder med syfte att effektivisera regleringen av den inre marknaden har presenterats ovan. Olika harmoniseringsåtgärder fortgår i syfte att öka konkurrenskraften inom unionen. Med hänsyn till den utveckling som pågår inom EU rörande den inre marknadens funktionssätt m.m. anser utskottet att det inte är påkallat med något uttalande av i dessa frågor. Det aktuella motionsyrkandet avstyrks därmed. WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal och alkohol Utskottets förslag i korthet bör med hänvisning till vikten av att WTO:s allmänna tjänsteavtal erbjuder förutsägbarhet avslå ett motionsyrkande om alkohol i samband med tjänstehandelsavtalet. Jämför särskilt yttrande (v, mp). I motion 2005/06:N385 (v) beskrivs att alkohol är ett område som berörs av WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (General on Trade in Services, GATS), och att alkohol i avtalet betraktas som vilken marknadsvara som helst. Alkoholens negativa sociala och hälsomässiga konsekvenser underordnas krav på ekonomisk tillväxt. Motionärerna menar att detta är ett felaktigt synsätt och att denna vara inte hör hemma i multilaterala handelsavtal. bör i EU och WTO verka för att alkohol inte skall ingå i multilaterala handelsavtal. WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal, GATS, trädde 1995. Syftet var att främja ökad öppenhet för den internationella handeln med privata tjänster. Avtalet byggde på en insikt om att tjänstehandeln får allt större betydelse för tillväxt och utveckling i alla länder och att det behövdes ett gemensamt regelverk. Utgångspunkten var att WTO:s medlemmar inte skall diskriminera mellan privata tjänsteleverantörer från olika länder eller behandla utländska tjänsteleverantörer sämre än de egna. Avtalets struktur och tillämpning har utförligt beskrivits i utskottets betänkanden /04:NU12 (s. 31), 2004/05:NU11 (s. 25) och 2005/06:NU7 (s. 40), till vilka hänvisas. Syftet med GATS är att skapa icke-diskriminering och förutsägbarhet på de tjänstemarknader som redan är privata. GATS är ett flexibelt och frivilligt avtal så till vida att det är varje medlemsland som självt bestämmer vilka av de egna privata tjänstesektorerna som skall vara öppna för utländsk konkurrens. Genom avtalet förbinder sig WTO:s medlemmar att inte diskriminera mellan privata tjänsteleverantörer från olika länder samt att inte behandla utländska tjänsteleverantörer sämre än sina egna. GATS tillåter även avvikelse från icke-diskrimineringsprincipen om detta anges av medlemsländerna när de gör åtaganden. Förhandlingarna syftar således inte till att avreglera nationella marknader eller att avveckla monopolstrukturer. Det är upp till varje enskilt land att besluta om marknadsregleringar, t.ex. olika former av begränsningar för marknadstillträde (monopol, exklusiva rättigheter, licensförfaranden, kvoter m.m.), vilka kan skrivas in för enskilda sektorer. Redan i inledande text bekräftas medlemmarnas rätt att reglera och införa nya regleringar för att tillgodose nationella målsättningar, t.ex. skydd för folkhälsan. möjligheter att lagstifta eller införa regler för att skydda människors hälsa påverkas således inte av GATS. Den tjänstesektor i GATS som berörs vid försäljning av alkohol är distributionssektorn. Det står varje land fritt att undanta försäljning av alkoholhaltiga drycker från avtalet. har gjort ett generellt undantag för detaljistförsäljning av alkoholhaltiga drycker och farmaceutiska produkter i distributionssektorn. I EU värnar vissa medlemsländer om nationella begränsningar för försäljning av alkoholhaltiga drycker medan andra har starka exportintressen av exempelvis vin och öl. I de interna EU-förhandlingarna har regeringen varit tydlig med att några åtaganden inte kommer att bli aktuella för svensk del och att inte stöder krav mot andra länders distributionsmarknader för alkoholhaltiga drycker. Däremot motsätter sig inte att andra medlemsstater verkar för att främja sina egna exportintressen genom att framföra önskemål i distributionssektorn under de pågående GATS-förhandlingarna. EU:s exportintressen i distributionssektorn för försäljning av alkoholhaltiga drycker rör de sektorer som tillåter privata tjänsteleverantörer. EU vill att europeiska företag skall behandlas på samma sätt som privata inhemska leverantörer. Exempelvis bör inte licensförfarandet vara mer komplicerat eller kosta mer för utländska än inhemska privata leverantörer. Nationellt tillverkade produkter bör inte heller lättare bli auktoriserade än utländska produkter. De önskemål som framförts i distributionssektorn för försäljning av alkoholhaltiga drycker måste förstås mot bakgrund av icke-diskrimineringsprincipen. I ministerdeklarationen från i fastställdes att WTO:s medlemsländer skulle fortsätta att arbeta för en allt öppnare tjänstehandel. Den bilaterala förhandlingsmetod som använts, där länder ställer krav på varandra, svarar med erbjudanden och sedan möts två och två för att förhandla, ansågs inte ha gett tillräckliga resultat. Metoden bedömdes som alltför tidsödande och ineffektiv. Det överenskoms därför att en ny s.k. plurilateral förhandlingsmetod skulle prövas. Den nya metoden innebär att länderna även kan förhandla gruppvis (plurilateralt). På detta sätt kan en grupp av länder som har intressen i en särskild sektor gå vidare i denna sektor gemensamt. Tidsfristen för att inkomma med plurilaterala krav gick ut . Totalt inkom ca 20 krav och EU fanns med som kravställare i 13 av dessa (rörande bl.a. datatjänster, telekom, byggtjänster, finansiella tjänster, miljötjänster och sjötransport). För de övriga 7 kraven är EU en av mottagarna (rörande bl.a. logistiktjänster, audiovisuella tjänster, utbildningstjänster och leveranssätt 4, dvs. tillfällig personrörlighet). Sammanlagt berörs 81 av WTO:s 150 medlemsländer av de plurilaterala krav som presenterats, antingen som kravställare eller som mottagare. Bland de berörda länderna återfinns alla industrialiserade länder och de större och mer utvecklade utvecklingsländerna. De minst utvecklade länderna och andra små och sårbara länder är varken med som kravställare eller mottagare. De plurilaterala kraven kommer att förhandlas och därefter är det för individuella WTO-länder (och EU) att inkomma med nya reviderade bud . Alla medlemsländer får sedan möjlighet att kommentera dessa bud. Efter att de nya synpunkterna beaktats skall medlemsländerna presentera sina slutgiltiga bud senast . Planerat är att Doharundan skall kunna avslutas års utgång. Den plurilaterala metoden anses ha vitaliserat förhandlingarna om tjänstehandel och förhoppningarna att förhandlingarna skall röra sig framåt har blivit större sedan ministermötet i . Kravet i motion 2005/06:N385 (v) är att skall verka för att alkohol inte skall beröras av multilaterala avtal. Utskottet behandlade motioner rörande WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal, GATS, senast . Liksom tidigare ansåg utskottet att det är viktigt att GATS erbjuder förutsägbarhet på ett lands tjänstemarknad, när landet väl har valt att göra åtaganden i någon sektor. har som redovisas ovan gjort ett generellt undantag för detaljistförsäljning av alkoholhaltiga drycker i distributionssektorn. Enligt utskottets uppfattning bör det aktuella motionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd av . Därmed avstyrks yrkandet. Utskottets förslag i korthet bör avslå två motionsyrkanden med hänvisning till att prövning av likartade frågor har skett respektive planeras äga rum . Motionärerna bakom motion 2005/06:N474 (m, fp, kd, c) anser att efter utvidgningen av EU befinner sig i det geografiska centrumet av unionen. Detta ger en särställning som bör tas till vara. bör därför hålla en hög profil inom den större nordeuropeiska regionen och erhålla resurser för att initiera samarbete mellan regionen och de nya medlemsländerna i EU. I motion 2005/06:U255 (m) konstateras att omfattningen av och förändringstakten i globaliseringsprocessen har ökat. En av de bidragande orsakerna är att och i växande utsträckning deltar i den globala ekonomin; de är båda medlemmar av WTO. Enligt motionärerna bör i EU verka för att stärka de ekonomiska och politiska förbindelserna med länderna i . Avseende EU:s bilaterala relationer med och bör i EU verka för ett förstärkt bilateralt samarbete som i större utsträckning fokuserar på tekniska hinder för handel och anpassningen till . Ökad handel och företagsetableringar innebär också att företag kan bryta mark vad gäller synen på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. När det gäller önskemålet i motion 2005/06:N474 (m, fp, kd, c) om mer resurser för att initiera samarbete mellan och de nya medlemsländerna kan erinras om vad utskottet anfört i det justerade betänkandet 2005/06:NU12 rörande vissa frågor om regional utvecklingspolitik. Utskottets principiella uppfattning är att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet skall prövas inom ramen för de möjligheter som av riksdag och regering givits de regionala organen samt i förekommande fall , , m.fl. Även EG:s strukturfondsstöd bör nämnas i detta sammanhang. I motion 2005/06:U255 (m) vill motionärerna ha ett starkare bilateralt samarbete mellan och respektive EU och , som bl.a. fokuserar på en anpassning till . Det kan erinras om att utrikesutskottet planerar att behandla regeringens skrivelse om en svensk Asienpolitik (skr. 2005/06:57). I skrivelsen betonas särskilt den ekonomiska utvecklingen och inte minst den ökade roll som respektive får i den globala ekonomin. Enligt Asienstrategin skall regeringen dels inom ramen för EU och WTO, dels bilateralt verka för att handelshindren skall minska. Utvecklingen av det multilaterala regelverket inom ramen för WTO är högprioriterat och därmed även en dialog om WTO och handelshinder. stöder därför utvecklingen i EU när det gäller att fördjupa dialogen med i dessa frågor. Även bilateralt tar upp WTO-frågor i dialogen med . blev största handelspartner i . Handeln med inklusive uppgick till ca .