bet · GT01UU15 · 2006-03-16 00:00:00 — Här kan också nämnas att på svenskt initiativ beslutat att skärpa uppförandekoden för organisationens fältpersonal. Beslutet, som fattades 2005, innebär ett förbud mot köp av sexuella tjänster. Koden rekommenderas gälla för alla som utför uppdrag åt . Också ett annat uttalande än det nämnda i slutsatserna från rör bl.a. sexuell exploatering. Där fördömer toppmötet starkt alla brott mot de mänskliga rättigheterna avseende kvinnor och flickor i samband med väpnade konflikter liksom sexuell exploatering, våld och trakasserier. Man förbinder sig att utarbeta och genomföra strategier för att rapportera om, förhindra och bestraffa könsrelaterat våld. Utskottet anser att det är angeläget att öka medvetenheten om kvinnovåldets omfattning och olika uttryckssätt hos regeringar, biståndsgivare, policyskapare och frivilligorganisationer liksom i samhället i stort och i den akademiska världen. Utskottet vill också understryka vikten av att även i fortsättningen agerar aktivt inom EU och inom ramen för det internationella samfundet för att stoppa det utbredda våldet mot kvinnor och barn inklusive sexslavhandel. Vikten av att samverka med frivilligorganisationer kan särskilt framhållas i sammanhanget. Utskottet vill här också hänvisa till de ovan redovisade svenska prioriteringarna avseende sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Med anledning av motioner där det föreslås ett prostitutionsförbud konstaterar utskottet att något sådant förbud inte finns i och att det inte är aktuellt att driva något sådant förslag på internationell nivå. Utskottet betonar i detta sammanhang vikten av insatser inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Detta är, som utskottet framhållit i betänkande 2005/06:UU2, ett viktigt medel för att minska fattigdomen i världen och för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås. Det är även ett värde i sig att människor kan bestämma över sin egen reproduktion och sexualitet. för i olika internationella sammanhang tydligt fram vikten av Kairoprogrammet. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter prioriteras såväl i som i EU:s bistånd. Utskottet välkomnar att deltagarna i förband sig att till 2015 nå målet om global tillgång till reproduktiv hälsa, vilket slogs fast av om befolkning och utveckling. Enligt världstoppmötet skall detta mål integreras i strategier för att uppnå internationellt överenskomna utvecklingsmål, inklusive millenniemålens åtaganden om minskad mödradödlighet, förbättrad hälsovård för mödrar, minskad barnadödlighet, främjande av jämställdhet, bekämpande av hiv/aids och fattigdomsutrotning. Kvinnlig könsstympning - som tas upp i motioner - är, sett ur ett globalt perspektiv, inte enbart förekommande inom en religion eller socialgrupp. Den förekommer enligt of the Worlds Children 2005 fortfarande i ett stort antal länder. Utskottet anser att det är angeläget att även fortsättningsvis stöder program som syftar till att utrota kvinnlig könsstympning. stöder exempelvis organisationer som framgångsrikt arbetar mot könsstympning i . konstaterar att socialutskottet i betänkande 2005/06:SoU5 behandlat motionsförslag om åtgärder mot könsstympning i . Utskottet har därvid redovisat det arbete som pågår här i landet för att nå målet att könsstympning av flickor bosatta i inte skall förekomma. Det gäller bl.a. information och utbildningsinsatser för att nå berörda kulturella grupper och personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, skola m.fl. som på ett eller annat sätt kan komma i kontakt med människor som har könsstympning som en del av sin kultur. hölls ett internationellt möte om kvinnlig könsstympning i . Mötet anordnades av Afrikanska kvinnoorganisationen från tillsammans med Stoppa kvinnlig könsstympning (RISK) och nederländska VON. Med stöd från EU:s Daphne-program har de tre organisationerna i ett gemensamt projekt tagit fram ett skräddarsytt undervisningsmaterial om hur könsstympning motverkas. EU stöder arbete mot kvinnlig könsstympning bl.a. genom () och Daphne-programmet. antog en resolution om bekämpande av våld mot kvinnor (A6-0404/2005) där medlemsstaterna bl.a. uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att sätta stopp för kvinnlig könsstympning och det understryks att en prioritering för EU:s alla strategier och program på området måste vara att könsstympning skall förebyggas och förbjudas samt att förövarna skall ställas inför rätta. framhåller att kvinnlig könsstympning utgör ett allvarligt hot mot kvinnors hälsa och en kränkning av de mänskliga rättigheterna. anser att det är viktigt med fortsatt internationellt tryck på berörda regeringar för att lagstiftning mot könsstympning skall genomföras och omsättas i praktisk handling och välkomnar att den tidigare nämnda resolutionen 59/167 från om avskaffande av våld mot kvinnor bl.a. tar upp kvinnlig könsstympning. Utskottet anser också att det är angeläget med biståndsinsatser inriktade på att förebygga könsstympning. Inställningen till sedvänjan måste förändras för att förhindra att föräldrar låter könsstympa sina barn. Också när det gäller hedersmord, som tas upp i en motion, och hedersrelaterat våld i övrigt anser utskottet att det är angeläget att inställningen förändras i de grupper där detta förekommer. I sammanhanget bör framhållas att det synsätt som präglar en hederskultur inte enbart kan ha starkt negativa effekter på kvinnors tillvaro och livsutrymme utan även på mäns. Bland annat unga män kan på olika sätt drabbas hårt av kraven på att till varje pris försvara familjens heder. Även när det gäller hedersrelaterat våld är ett internationellt tryck viktigt så att regeringar i berörda länder inför och genomför lagstiftning mot sådant våld. Utskottet välkomnar att tog upp frågan om hedersrelaterat våld i den resolution som nämnts. Med vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U225 (fp) yrkandena 18och 19, 2004/05:U226 (fp) yrkandena 9 och 11, 2004/05:U283 (kd) yrkande 1, 2004/05:U306 (kd) yrkandena 5, 7 och 11,2004/05:U308 (kd) yrkandena 1, 5-7, 9, 10, 12 och 15, 2004/05:U310 (fp) yrkande 1,U209 (fp) yrkandena 20-22, U336 (fp) yrkande 11, U340 (mp) yrkandena 11, 14 och 17, U351 (kd) yrkande 1, U382 (kd) yrkandena 1, 4, 5, 9 och 12-15,U383 (kd) yrkande 10, U384 (kd) yrkande 2,Sk496 (m) yrkande 16, Ju383 (fp) yrkande 10 samt A370 (kd) yrkande 35. 6 Förtryck på grund av sexuell läggning m.m. förespråkar i partimotionerna 2004/05:L295 yrkande 26 och L291 yrkande 42 svenska insatser i och för att uppmärksamma homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter. Åtgärder behövs för att förbättra HBT-personers situation, enligt partimotionerna 2004/05:U226 yrkande 12 och U336 yrkande 13 samt kommittémotion 2004/05:U225 yrkande 20. I partimotion L291 yrkandena 36 och 37 föreslås att verkar för att frivilligorganisationer som arbetar för HBT-personers rättigheter blir delaktiga i verksamheten i FN-systemet på samma sätt som andra frivilligorganisationer och att UNDP i sin årliga kartläggning av utvecklingssituationen i världens länder också uppmärksammar HBT-frågor. förespråkar i kommittémotionerna 2004/05:U333 yrkandena 12 och 13 samt U380 yrkande 13 åtgärder för att motverka diskriminering av hivsmittade respektive homosexuella. begär i partimotion 2004/05:U257 yrkande 3 och i kommittémotion L375 yrkande 3 att regeringen i och verkar för att avskaffa allt slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. förespråkar i kommittémotion 2004/05:So604 yrkandena 13, 15 och 17 ett tydligt markerat HBT-perspektiv i utrikespolitik, åtgärder för att höja utrikesförvaltningens HBT-kompetens och ett HBT-perspektiv i årliga rapport . Det sistnämnda förslaget lämnas också i kommittémotion L341 yrkande 20. föreslår i partimotion L342 yrkandena 2 och 3 att i FN driver frågan om en konferens med temat sexuell läggning och att den svenska utrikespolitiken genomsyras av ett arbete mot diskriminering på grund av sexuell läggning. har i betänkandets inledande del redogjort för huvuddragen i om medborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. I var och en av dessa konventioner ges det i artikel 2 uttryck för den folkrättsligt viktiga principen om icke-diskriminering. Ett antal exempel på diskrimineringsgrunder räknas upp, däribland ras, hudfärg och religion - däremot inte sexuell läggning. De diskrimineringsgrunder som anges utgör inte en uttömmande lista och därför kan även andra diskrimineringsgrunder, såsom sexuell läggning, omfattas av artikelns tillämpning. Utskottet konstaterar således att såväl för de mänskliga rättigheterna som de båda kommittéer som bevakar de två centrala - kommittén för mänskliga rättigheter och kommittén för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter - fastslagit att diskrimineringsförbudet även omfattar sexuell läggning. för barnets rättigheter - som övervakar - har också framhållit att sexuell läggning utgör en förbjuden diskrimineringsgrund när det gäller barnens rättigheter. Flera av FN:s specialrapportörer har i sina rapporter även behandlat frågor om lika rättigheter och möjligheter samt diskriminering på grund av sexuell läggning. Inte heller (Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ) innefattar uttryckligen sexuell läggning som diskrimineringsgrund. Här har genom praxis fastslagits att konventionens diskrimineringsskydd omfattar sexuell läggning. Frågor om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning har uppmärksammats inom EU . Genom EG-fördragets artikel 13 fastställs befogenheter för rådet att besluta om åtgärder för att bekämpa diskriminering, däribland diskriminering på grund av sexuell läggning. Sexuell läggning finns upptagen i diskrimineringsförbudet i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Det s.k. likabehandlingsdirektivet som antogs 2000 (2000/78/EC) innebär ett förbud mot diskriminering i arbetslivet på grundval av religion eller tro, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. EU:s åtgärder mot diskriminering stöds av ett särskilt handlingsprogram mot diskriminering (2001-2006) som innefattar sexuell läggning. Kommissionen ger ut rapporten and non-discrimination som innehåller aktuella uppgifter om genomförandet av antidiskrimineringsdirektiv och handlingsplan. Efter att detaljerad information inhämtats från medlemsstaterna om tillämpningen av EU:s diskrimineringsdirektiv avser kommissionen att 2006 rapportera till och rådet om detta. Av om de mänskliga rättigheterna 2005, som avser och , framgår att EU i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna framhållit det oacceptabla i varje form av diskriminering som grundar sig på sexuell läggning. EU har medverkat till att detta slås fast i ett antal resolutioner och har tagit upp frågan i ett antal EU-uttalanden. EU har även lämnat stöd till andra initiativ där frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning tagits upp och genom att uttrycka djup oro över brott mot de mänskliga rättigheterna som begås av detta skäl. och EU driver inom FN-systemet HBT-frågor inte endast i kommissionen för mänskliga rättigheter utan även i generalförsamlingens tredje utskott, där frågor om mänskliga rättigheter behandlas, samt i världsorganisationens fonder och program. Utskottet ser positivt på att EU lyfter fram frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning inom FN-systemet liksom i andra sammanhang, exempelvis inom och . Inte minst i globala sammanhang är det svårt att ta upp och diskutera frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning och vikten av att skydda och respektera mänskliga rättigheter för homo-, bi- och transsexuella personer. Frågan är på många håll omgärdad av religiösa och kulturella tabun och motståndet är kompakt från en majoritet av FN:s medlemsländer. Motståndet får inte hindra och EU från att på lämpligt sätt driva dessa frågor bilateralt och multilateralt. Förtryck, diskriminering eller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot mänskliga rättigheter. Även i fortsättningen måste övergrepp mot och diskriminering av personer på grund av sexuell läggning motarbetas och ståndpunkten främjas att alla individer skall kunna åtnjuta sina rättigheter oavsett sexuell läggning. Utskottet anser att en attitydförändring bland FN:s medlemsländer kan påskyndas genom att frågorna successivt tas upp i olika internationella forum. lägger fram ett förslag till en resolution i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna om summariska avrättningar. räknas sexuell läggning upp som en av de orättfärdiga grunder på vilken människor runt om i världen riskerar att avrättas. Resolutionen har antagits, men alltid efter omröstning på den paragraf som nämner grunden "sexuell läggning". Detta är den enda FN-resolution som uttryckligen nämner icke-diskriminering på grund av sexuell läggning. Regeringen uppmärksammar också HBT-frågor i sina bilaterala kontakter med företrädare för andra länder. Särskild vikt läggs vid att uppmana länder, där homosexualitet bestraffas med dödsstraff, att avskaffa detta. I de rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder, och som publiceras på hemsida, redovisas uppgifter om situationen för HBT-personer. Tillgången till information om detta varierar mellan olika länder men generellt sett har informationen successivt blivit mer utförlig. Diskriminering på grund av sexuell läggning samt frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter utgjorde särskilda teman när utrikesministern presenterade de nya rapporter om mänskliga rättigheter som då lades ut på departementets hemsida. Som nämnts har regeringen publicerat ett dokument som redovisar strategiska prioriteringar när det gäller insatser på det internationella planet i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Ett av de områden som tas upp gäller homo-, bi- och transsexuella personers situation. skall enligt prioriteringarna i dokumentet höja kompetensen om sexuell läggning och könsidentitet i det internationella arbetet och på så sätt motverka att arbetet med SRHR automatiskt utgår från att alla människor är heterosexuella. Även fortsättningsvis skall verka för att diskriminering av HBT-personer uppmärksammas eftersom detta utgör en kränkning av mänskliga rättigheter. Även Sida har presenterat en studie om hanteringen av HBT-frågor i internationella utvecklingssamarbete. kommer regeringen att anta en handlingsplan för hur skall driva dessa frågor. I några motioner föreslås att och dess årliga publikation skall ägna ökad uppmärksamhet åt frågor rörande homo-, bi- och transsexuellas situation. Som framgått driver och EU HBT-frågor på olika håll inom bl.a. FN-systemet. Utskottet konstaterar att den nämnda publikationen när det gäller statistiska uppgifter utgår från och millenniemålen samt en rad konventioner som skrivits under eller ratificerats av FN:s medlemsstater. När det gäller HBT-frågor i , respektive det nordiska samarbetet, vilket tas upp i motioner, anför utskottet följande. Frågor om diskriminering uppmärksammas alltmer i verksamhet. kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, ODIHR (Office for Democratic Institutions and Human Rights) driver ett särskilt program för tolerans och icke-diskriminering. Vid senaste årliga konferens om genomförande av mänskliga rättigheter m.m.,Human Dimensions Implementation Meeting, uppmanade EU:s ordförandeskap på medlemsstaternas vägnar övriga OSSE-stater att skapa lagstiftning mot diskriminering. EU:s företrädare framhöll att unionens stater har olika organ som arbetar mot diskriminering och lagstiftning som syftar till att avskaffa diskriminering och hatbrott av olika slag, däribland på grund av religiös tro, kön, ras eller sexuell läggning. I konferensen deltar också ett stort antal företrädare för frivilligorganisationer, inklusive organisationer som verkar för HBT-personers rättigheter och som bl.a. anordnade seminarier i anslutning till den senaste huvudkonferensen. Enligt vad utskottet erfarit saknas i naturliga forum för att diskutera frågor om homo-, bi- och transsexuellas situation. Dessa frågor har inte, såvitt utskottet har kunnat finna, behandlats i eller Nordiska ministerrådets verksamhet. vill framhålla att alla ledamöter i har möjlighet att väcka förslag om frågor som de anser bör tas upp på rådets dagordning. Med vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U225 (fp) yrkande 20, 2004/05:U226 (fp) yrkande 12, 2004/05:U257 (v) yrkande 3, 2004/05:U333 (kd) yrkandena 12 och 13, 2004/05:L295 (fp) yrkande 26, 2004/05:So604 (c) yrkandena 13, 15 och 17, U336 (fp) yrkande 13, U380 (kd) yrkande 13, L291 (fp) yrkandena 36, 37 och 42, L341 (c) yrkande 20, L342 (mp) yrkandena 2 och 3 samt L375 (v) yrkande 3. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag rörande bl.a. landspecifika frågor. I många fall är dessa yrkanden identiska eller i hög grad överensstämmande med sådana som utskottet behandlat under något av de senaste riksmötena. Det förekommer också yrkanden som är överspelade av den snabba omvärldsutvecklingen samt yrkanden som rör frågor/länder där den svenska utrikespolitikens nuvarande inriktning ligger väl i linje med utskottets uppfattning. Utskottet har vid en genomgång av yrkandena i följande tabell funnit att de förslag som framförs inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från , varför de avstyrks. Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga överväganden avstyrker utskottet motionerna nedan. 2004/05:U207 (m) yrkande 8 2005/06:U248 (m) yrkandena 17, 18, 21-23, 25 och 27 2004/05:U212 (s) yrkandena 1 och 2 2005/06:U252 (m) yrkandena 1-7 2004/05:U214 (v) yrkandena 1-3 2005/06:U254 (fp) 2004/05:U217 (fp) yrkandena 1-3 2005/06:U256 (fp, kd, v, c, mp) 2004/05:U218 (fp) yrkandena 1-4 2005/06:U258 (v) yrkandena 1-5 2004/05:U225 (fp) yrkande 2 2005/06:U264 (kd) 2004/05:U231 (fp) yrkande 14 2005/06:U265 (kd) 2004/05:U232 (fp) yrkandena 1 och 2 2005/06:U268 (fp) yrkandena 1-3 2004/05:U241 (m) yrkande 7 2005/06:U272 (kd) 2004/05:U242 (m) yrkande 10 2005/06:U273 (kd) 2004/05:U246 (v, fp, kd, c, mp) yrkandena 1-5 2005/06:U274 (kd) yrkande 1 2004/05:U247 (fp, kd, c, v) 2005/06:U277 (mp) 2004/05:U256 (v) yrkandena 1-8 och 11-14 2005/06:U278 (v, fp, kd, c, mp) 2004/05:U264 (v) 2005/06:U285 (fp) yrkandena 8, 15, 17 och 18 2004/05:U267 (c) yrkande 8 2005/06:U289 (m) yrkandena 15, 19 och 27 2004/05:U268 (v) yrkandena 14 och 15 2005/06:U292 (kd) yrkandena 1-5 2004/05:U270 (kd) yrkandena 1 och 2 2005/06:U293 (fp, v, c) yrkandena 1-5 2004/05:U277 (mp) yrkandena 1 och 2 2005/06:U295 (fp) yrkande 1 2004/05:U283 (kd) yrkandena 3, 5, 6, 14 och 16 2005/06:U298 (s) 2004/05:U284 (s) yrkandena 1-5 2005/06:U305 (kd) 2004/05:U286 (s) yrkandena 1-8 2005/06:U306 (s) 2004/05:U288 (kd) yrkande 1 2005/06:U308 (s) 2004/05:U289 (fp) 2005/06:U310 (v) yrkandena 4 och 5 2004/05:U291 (kd) yrkandena 1-6 2005/06:U311 (v) yrkandena 3, 4, 13 och 14 2004/05:U297 (fp) yrkandena 1-3 2005/06:U313 (m) yrkande 8 2004/05:U304 (m) yrkandena 1 och 2 2005/06:U319 (kd) yrkandena 1 och 2 2004/05:U305 (m) yrkande 6 2005/06:U324 (kd) yrkandena 1-8 och 10-14 2004/05:U308 (kd) yrkandena 2 och 18 2005/06:U333 (mp) 2004/05:U316 (fp) yrkandena 3 och 5 2005/06:U334 (fp) yrkandena 2 och 4 2004/05:U332 (kd) yrkandena 1-15 2005/06:U337 (mp) yrkande 1 2004/05:U338 (mp, v) yrkandena 1-5 2005/06:U346 (s) 2004/05:U341 (fp) 2005/06:U347 (s) 2004/05:Kr268 (fp) yrkande 2 2005/06:U349 (kd) yrkande 15 2004/05:Ub245 (m) yrkande 2 2005/06:U350 (kd) yrkande 10 2004/05:Ub465 (s) 2005/06:U351 (kd) yrkandena 7 och 15 2005/06:Ju482 (kd) yrkandena 1 och 3 2005/06:U352 (kd) yrkande 5 2005/06:Ju535 (kd) yrkande 2 2005/06:U360 (s) 2005/06:L291 (fp) yrkandena 34 och 35 2005/06:U362 (m) yrkande 14 2005/06:L341 (c) yrkande 19 2005/06:U363 (s) 2005/06:L375 (v) yrkande 1 2005/06:U366 (s) 2005/06:U202 (m) 2005/06:U368 (s) 2005/06:U206 (m) 2005/06:U373 (m) 2005/06:U208 (kd) 2005/06:U382 (kd) yrkandena 2 och 17 2005/06:U209 (fp) yrkandena 2, 14, 15, 19 och 23 2005/06:U383 (kd) yrkande 11 2005/06:U214 (fp) yrkande 1 2005/06:U385 (s) yrkandena 3 och 4 2005/06:U217 (s) 2005/06:U386 (mp, -) yrkandena 1, 2, 21, 22 och 31 2005/06:U222 (m) yrkandena 1 och 2 2005/06:Sf251 (v) yrkande 4 2005/06:U223 (s) 2005/06:Sf337 (kd) yrkande 1 2005/06:U227 (fp) yrkandena 1 och 2 2005/06:So428 (m) yrkande 2 2005/06:U233 (mp) yrkandena 1-8 2005/06:MJ525 (fp, kd, c, mp) yrkande 1 2005/06:U242 (fp) 2005/06:A310 (c) yrkande 14 2005/06:U246 (fp, m, kd, c) yrkandena 1, 3, 5 och 6 2005/06:A311 (mp) yrkande 4 Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vissa frågor om mänskliga rättigheter, FN m.m., punkt 2 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U225 yrkande 6, 2004/05:U226 yrkande 2, 2004/05:U315 yrkande 2, 2004/05:U333 yrkandena 12 och 13, 2004/05:So604 yrkandena 13, 15 och 17, 2005/06:L341 yrkande 20, 2005/06:U209 yrkandena 6 och 9, 2005/06:U248 yrkandena 1-3, 6-11, 13 och 14, 2005/06:U336 yrkande 1 och 2005/06:U383 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:U276 yrkande 1 och 2005/06:U371 yrkandena 11, 14 och 16. Vi delar många av de överväganden som utskottsmajoriteten står bakom i detta betänkande, men vill göra några förtydliganden. Politiska riktningar har haft svårt att enas om en gemensam syn på de mänskliga rättigheterna. Dessa åsiktsskillnader är inte överspelade. Om man ser till verkligheten är en principiell uppdelning mellan politiska och ekonomiska rättigheter ofta på sin plats. Politiska rättigheter syftar till att skydda den enskilde från olika övergrepp. De flesta civila och medborgerliga rättigheter är absoluta och bör, i samtliga länder, genomföras omgående. Till dessa hör rösträtt, yttrandefrihet, tryckfrihet, förbud mot tortyr och dödsstraff etc. De kommunistiska regimer som bara för ett årtionde sedan kontrollerade halva hävdade att civila och medborgerliga rättigheter, alltså individuella rättigheter inriktade på att garantera den enskildes personliga frihet och möjlighet att på lika villkor delta i det politiska livet, saknade relevans "under socialismen". I stället gjorde dessa regimer anspråk på att ha förverkligat rättigheter av annat slag: rätt till arbete, rätt till sjukvård etc. I verkligheten var anspråken falska. Dessa "sociala rättigheter" uppfylldes i allmänhet sämre under socialismen än i demokratiska marknadsekonomier. "Sociala rättigheter" är även av annan karaktär än de politiska rättigheterna. Sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter är i högre grad processuella - dvs. de genomförs efterhand som möjligheter skapas. De fordrar ofta prioriteringar och är mer beroende av tillgång till förändrade ekonomiska förutsättningar. Under alla omständigheter är det oacceptabelt att söka försvara frånvaro av t.ex. tryckfrihet, rätt till en opartisk rättegång eller liknande med hänvisning till att en s.k. social rättighet upprätthålls. Denna distinktion bör alltid göras, vilket bör ge regeringen till känna. Inte förrän alla mänskliga rättigheter garanteras för alla människor värnas människovärdet fullständigt. Det gäller såväl politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Men det är viktigt att påpeka att alla rättigheter måste finnas noggrant preciserade och tolkade till sin innebörd. Inte sällan vantolkas de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. De påstås ha en vidare omfattning än vad det finns grund för i konventioner och rättspraxis. När begreppet mänskliga rättigheter används alltför vidlyftigt riskerar begreppets värde att urholkas.