bet · GT01TU8 · 2006-02-21 00:00:00 — I detta betänkande behandlas ett 60-tal motionsyrkanden från främst den allmänna motionstiden . Förslagen berör olika väg- och fordonsfrågor som fordonsutrustning, vägtrafikbuller, dubbdäcksanvändning, vägvisning, vikt- och lastregler, övergivna fordon, EU-mopeder, snöskotrar samt parkeringsfrågor. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsförlag med hänvisning främst till genomförda eller aviserade åtgärder, pågående beredningsarbete och den uppgiftsfördelning som råder inom väg- och fordonsområdet, där ett stort antal frågor avgörs av regeringen, eller lokala och regionala organ. I betänkandet finns åtta reservationer som behandlar tung vägtrafik, fordonshobby, fordonsreglering, bilregistret, chiptrimning, EU-mopeder, trafiksignaler och vägvisning samt fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motion 2005/06:T371. avslår motion 2005/06:T428. avslår motionerna 2005/06:T280 och 2005/06:Bo256 yrkande 11. avslår motion 2005/06:T475 yrkandena 1-4. Reservation 1 (v, mp, -) avslår motionerna 2005/06:T338 och 2005/06:Bo256 yrkande 13. avslår motion 2005/06:T429. avslår motionerna 2005/06:T247 och 2005/06:T546. avslår motionerna 2005/06:T211 och 2005/06:T382. avslår motionerna 2004/05:T398 yrkande 26, 2005/06:T235 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T246 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T420, 2005/06:T560 yrkande 5 och 2005/06:T583 yrkandena 1-5. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:T274, 2005/06:T572 och 2005/06:MJ528 yrkande 7. avslår motionerna 2005/06:T212 yrkande 7 och 2005/06:T560 yrkandena 6-8. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:T325. avslår motion 2005/06:T583 yrkandena 6 och 7. Reservation 4 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:T466. avslår motion 2005/06:T245 yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (m, c) avslår motionerna 2005/06:T487 och 2005/06:T560 yrkande 3. Reservation 6 (m) avslår motionerna 2005/06:T455 och 2005/06:T512. avslår motion 2005/06:T614. avslår motion 2005/06:T560 yrkande 9. Reservation 7 (m) avslår motionerna 2005/06:T244 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T367, 2005/06:T453 och 2005/06:T586 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2005/06:T296 yrkande 9 och 2005/06:T329 yrkande 7. avslår motionerna 2005/06:T214 yrkande 2, 2005/06:T389 och 2005/06:T593. Reservation 8 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:T609 yrkande 15. avslår motionerna 2005/06:T587 och 2005/06:MJ529 yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (-), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 60 motionsyrkanden från främst den allmänna motionstiden om olika väg- och fordonsfrågor. Det handlar bl.a. om fordonsutrustning, vägtrafikbuller, dubbdäcksanvändning, vägvisning, vikt- och lastregler, övergivna fordon, EU-mopeder, snöskotrar samt parkeringsfrågor. Med hänsyn till att flera av motionsförslagen har varit föremål för riksdagsbeslut tidigare eller är ärenden som enligt gällande uppgiftsfördelning inte är frågor som har att besluta om har behandlingen i detta betänkande delvis skett i förenklad form. I sammanhanget kan nämnas att utskottet under innevarande har behandlat, och kommer att behandla, olika motionsförslag med anknytning till väg- och fordonsområdet. Frågor om investeringar i olika vägsträckor i landet har behandlats i betänkande 2005/06:TU1 utgiftsområde 22 Kommunikationer i samband med beräkning av anslag till trafikens infrastruktur. Frågor när det gäller tillgång till förnybara bränslen blev föremål för behandling i betänkande 2005/06:TU6. Utskottet avser vidare behandla vissa övergripande vägtrafikfrågor, miljöfrågor, regelverket för enskilda vägar m.m. senare under i samband med en aviserad proposition om transportpolitik. Även när det gäller motioner som berör vägtrafiksäkerhet planerar utskottet att återkomma senare under i ett särskilt betänkande om trafiksäkerhet. Vidare kan nämnas att utskottet anordnat en offentlig utfrågning om framtidens fordon och de transportpolitiska målen. Utskottets förslag i korthet bör avslå en motion om avgasfria fordon med hänvisning till de åtgärder, utredningar, projekt samt forskning som pågår när det gäller utveckling av nya bilmotorer och alternativa bränslen. Enligt () i motion 2005/06:T371 bör dra lärdom av USA-delstaten beslut om avgasfria bilar. Motionären framhåller att hårda krav för en bättre luftmiljö har gjort att stora biltillverkare i satsar stort på miljöbilar som motsvarar kraven på snabbhet och komfort. Bilarna drivs med bränsleceller, som tillverkar vätgas ur metanol, de har naturgasdrift, syntetiska oljor med lågt kväveutsläpp och inga sotpartiklar, dessutom finns hybridbilar med både bensin och el. Motionären förordar att en utredning tillsätts med uppgift att ta fram olika delmål, för när de stora tillverkarna i bilbranschen skall kunna leverera bilar, som är bränslesnåla och inte släpper ut avgaser. Strävan bör vara en nollvision inom t.ex. . Utskottet anser i likhet med motionären att det är angeläget att utveckla fordon som minskar vårt oljeberoende och som är miljömässigt hållbara. När det gäller avgasfria fordon kan hänvisas till att ett omfattande nationellt och internationellt forsknings- och utvecklingsarbete pågår. I pågår bl.a. projektprogrammet Gröna Bilen vars mål är att genom forskning och utveckling få fram mer miljöanpassad fordonsteknik som kan byggas in i framtida produkter och ge dessa bättre miljöegenskaper och därigenom bättre konkurrenskraft. Syftet är att genom utveckling av fordon och fordonskomponenter med bättre miljöegenskaper påskynda omställningen till en vägtrafik som karakteriseras av att dess miljöpåverkan är långsiktigt acceptabel. Budgeten för programmet uppgår till totalt , varav från staten. Vidare kan nämnas att den tillsatta kommissionen mot oljeberoendet har getts vida mandat att klarlägga hur samhället kan ställas om till miljömässig hållbarhet. Transportsektorn har här pekats ut som ett strategiskt område. I sammanhanget kan också nämnas att har lagt fast ett nationellt mål om användning av förnybara bränslen som innebär att sådana bränslen skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Med hänvisning till det anförda är utskottet inte berett att ta något initiativ med anledning av motion 2005/06:T371 av (). Motionsförslaget avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om förändrade regler för miljözoner med hänvisning till att regelverket utformas enligt lokala trafikföreskrifter och även innefattar utländska fordon. () framhåller i motion 2005/06:T428 att kommuner kan besluta att stänga ute vissa tunga fordon från stadskärnor eller andra särskilt miljökänsliga områden. Sådana miljözonsbestämmelser finns i , , och i och anses vara ett bra instrument för att minska utsläppen från den tunga trafiken. Bestämmelserna uppges dock inte omfatta utländska fordon. Enligt motionären är det viktigt att miljözonssystemet baseras på konkurrensneutralitet. bör därför verka för att en övergripande, ordentlig och allmängiltig EU-miljöklassning utformas så att frågor kring konkurrensneutralitet kontra den fria rörligheten kan lösas. Alla tyngre fordon som kör in i miljözoner bör enligt motionären uppfylla rådets direktiv /77/EEG. Miljözoner för tung trafik finns i , , och . Bestämmelserna om miljözoner utfärdas av berörda kommuner i form av lokala trafikföreskrifter. Syftet med miljözonerna är att förbättra luften genom att få bort de miljömässigt minst utvecklade fordonen från städernas centrala delar. Enligt vad utskottet erfarit gäller för färd i miljözonerna som huvudregel att inga tunga dieselmotordrivna fordon får vara äldre än . Fordonets ålder räknas från det datum då fordonet registrerades . Det betyder att utländska fordon numera också omfattas av regleringen. Fordon som är äldre kan få trafikera miljözonerna om det har försetts med särskild avgasreningsutrustning. Utskottet bedömer att miljözoner kan vara ett viktigt inslag i arbetet med att begränsa utsläppen av bl.a. partiklar, vilket är viktigt ur hälsosynpunkt. Utskottet konstaterar att syftet med motionen till väsentlig del är tillgodosett med hänsyn till att även utländska fordon numera innefattas av regelsystemet. Utskottet avstyrker därmed motion 2005/06:T428 av (). Utskottets förslag i korthet Utskottet anser det viktigt att transportsystemet anpassas till kravet på en god miljö och att ett fortsatt kraftfullt arbete sker för att begränsa vägtrafikbuller. bör med hänvisning till förutsedda insatser avslå två motionsyrkanden om åtgärder för att begränsa vägtrafikbuller. Jämför särskilt yttrande 1 (fp, kd). Buller definieras som oönskat ljud. Enligt är ca 1,6 miljoner människor utsatta för vägtrafikbuller högre än riktvärden för godtagbar miljö. Buller från gator och hårt belastade trafikleder med tung trafik svarar för merparten av störningarna. Vägtrafikbullret kommer både från motorerna och från däcken. Vid hastighet dominerar däcksljuden. Olika beläggningar ger olika höga ljudnivåer. Den "tystaste" beläggningen som används i normal produktion är öppen s.k. dränasfalt, som kan ge lägre ljudnivå än standardbeläggningen. De mest bullrande beläggningarna, som ytbehandling och gatsten, kan ge högre ljudnivå än standardbeläggningen. Brunnslock, brofogar och gropar i beläggningen kan ge ännu högre ljudnivåer. Det som åstadkommer däcksbullret är främst att luft sugs in i och pressas ut ur håligheterna mellan däckets gummilameller. Genom att göra vägbanan öppen förhindras denna luftpumpning och det blir avsevärt mycket tystare. Den öppna beläggningen ger mindre buller dels genom minskad luftpumpning, dels genom att den absorberar en del av motorljudet från bilen. En nylagd öppen beläggning kan vara tystare än slät asfaltbetong. Problemen är dels att hålrummen i beläggningen sätts igen av sand och slitprodukter från beläggningen, dels att beläggningens hållbarhet är sämre än för vanlig beläggning. En fördel, utöver bulleregenskaperna, är att beläggningen minskar vattensprut och risken för vattenplaning vid våt vägbana. Risken för frosthalka är dock större på grund av att beläggningen är isolerande. Vidare kan saltmängden vid halkbekämpning behöva ökas, eftersom beläggningen är dränerande. () påminner i motion 2005/06:T280 om att det inte är många generationer sedan fänadsstigar slingrade sig sicksack mellan ladugårdar, små hus och skjul. Doften av häst och ko har dock ersatts av avgasdimmor. Det kan enligt inte karakteriseras som överdrift att påstå att många enkla av människor och djur upptrampade stigar, som blivit bullrande trafikleder, inte lämpar sig för detta. Enligt motionärens uppfattning har intresset för oljud och buller inte till närmelsevis följt den uppmärksamhet som riktats mot avgaser. har medier refererat att försök pågår med vägbeläggning som bättre absorberar buller/oljud från däck. Enligt motionären borde det mot denna bakgrund te sig angeläget för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om "att kartlägga, att skaffa fram en faktisk överblick över, rikets mest trafikbullerutsatta medborgare, så att dessa städer, byar och samhällen med vägen eller gatan alldeles intill hus- eller stugknuten kan befolkas av människor som kan tala till varandra i vardagsrummet/bostaden utan högtalare även när fordon passerar, och som kan säga god natt utan att därefter behöva skölja ner en imovane för att kunna somna". m.fl. (fp) framhåller i motion 2005/06:Bo256 yrkande 11 att buller tillhör det moderna samhällets gissel. Arbetet med att minska bullerstörningar från trafik och järnväg bör därför ges hög prioritet och utvecklingen av tekniska lösningar uppmuntras. Det är vidare väsentligt att vid nyproduktion använder den nya tekniken med s.k. tyst vägbeläggning och har ett program för att i utsatta områden byta ut gammal beläggning mot ny. Även teknisk utveckling och forskning vad avser enskilda bullerkällor är viktigt. Här bör regeringen t.ex. verka för att man på EU-nivå arbetar för att minska bullernivåerna från biltrafiken. Det har också visat sig att kvaliteten på däck märkbart kan påverka buller från fordon. Motionärerna förordat mot denna bakgrund att riktar ett tillkännagivande till regeringen om obligatorisk bullerdeklaration på fordon och däck. Trafikbuller är enligt utskottets mening ett allvarligt problem som måste begränsas. Utskottet delar därför motionärernas bedömning att transportsystemet bör anpassas till krav på en god miljö och därmed minskade bullerstörningar från vägtrafiken. har beslutat om delmål i miljöarbetet. När det gäller buller anges att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som har ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Enligt vad utskottet erfarit bedriver ett omfattande arbete för att minska bullerstörning och prioriterar i det kortsiktiga arbetet avskärmande åtgärder som tilläggsrutor, fönsterbyten och inlösen av fastigheter. Vid byte av vägbeläggning används i regel lågbullrande asfalt, men bullerreduktionen minskar med stigande ålder. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i årets budgetproposition angett att har uppfyllt sitt verksamhetsmål genom att åtgärda vägtrafikbullret för boende som utsätts för ljudnivåer överstigande utomhus. Enligt den officiella portalen för miljömål saknas dock kommunala handlingsprogram i stor utsträckning och uppföljning av krav förekommer . Utskottet har vidare inhämtat att medfinansierar ett försök med en ny typ av lågbullrande beläggning, s.k. poroelastisk, längs en vägsträcka i . Projektet leds av VTI, , tillsammans med , och , Verket för innovationssystem, är huvudfinansiär. Enligt uppgift visar försöket på goda erfarenheter när det gäller bullerdämpning. Vid VTI pågår vidare med stöd av ett forskningsprojekt om utveckling av nya däcktyper med väsentligt förbättrade bulleregenskaper. Enligt utskottets mening har planeringssystemet för trafikens infrastruktur en viktig roll för att skapa ett hållbart transportsystem. Det är därför viktigt att olika miljökonsekvenser ges en tillfredsställande hantering inför de långsiktiga investeringsbeslut som fattas. I sammanhanget kan nämnas att har redovisat en rapport om trafikbuller (Kan trafikbullerpolitiken göras mer effektiv? PM 2005:11). I rapporten anges att valet av olika åtgärder för att begränsa buller bör ske efter ekonomiska grunder för att främja de mest kostnadseffektiva åtgärderna. Enligt rapporten kan emissionsbegränsande åtgärder som t.ex. tyst asfalt vara att föredra ur effektivitetssynpunkt. Vidare kan nämnas att ett arbete pågår såväl inom EU som inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för , UN/ECE med bl.a. inriktningen att begränsa buller redan vid källan, där deltar aktivt. Utskottet förutsätter att ett fortsatt aktivt arbete sker för att begränsa bullerstörningar där bl.a. de frågor som motionärerna lyfter fram om användning av s.k. tyst asfalt och tekniska normer för fordon och däck övervägs. I sammanhanget kan vidare hänvisas till utskottets förestående behandling av den aviserade transportpolitiska propositionen där transportsektorns delmål inom miljöområdet förväntas behandlas. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2005/06:T280 av () och 2005/06:Bo256 yrkande 11 av m.fl. (fp). Syftet med motionsförslagen förutsätts dock till väsentlig del komma att tillgodoses. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att nuvarande regelverk för tung vägtrafik är viktigt för att trygga effektiva transporter. Utskottet är därför inte berett att begränsa vikt- och längdbestämmelser för den tunga vägtrafiken. Utskottet ser med oro på att tillåtna axellaster och bruttovikter överskrids i stor omfattning. Utskottet förutsätter att förstärkta åtgärder vidtas för att begränsa problemet och att en särskild uppföljning görs av frågan. bör mot denna bakgrund avslå en motion om olika åtgärder för att begränsa den tunga vägtrafiken. Jämför reservation 1 (v, mp, -). m.fl. (-, mp) framhåller i motion 2005/06:T475 att alltmer gods transporteras med lastbil. trafikeras av över 100 000 lastbilar, och godsmängderna ökar dramatiskt. är detta enligt motionen ohållbart. Det orsakar stora samhällskostnader genom slitage på vägarna - enligt sliter en fullastad 60 tons långtradare lika mycket på vägbanan som 75 000 personbilar. De orsakar också hälsoproblem genom utsläpp, klimatförändring, olyckor och trängsel. Allt talar för att lyfta över långväga godstrafik till järnvägen, eller nästan allt. En sak som talar till lastbilarnas förmån - för transportköparna - är priset. Genom att lastbilarna inte betalar sina fulla kostnader är transporterna billiga. är det billigare att åka lastbil än att åka taxi. Det är uppenbart att det mest effektiva sättet att åstadkomma ökad intermodalitet är att ändra kostnadsbalansen mellan järnväg och lastbilar. Motionärerna presenterar mot denna bakgrund fyra olika åtgärder. För det första bör de svenska särreglerna för maximal vikt och längd på lastbilar - med undantag av transport av skogsråvara till förädling - harmoniseras till det regelverk som gäller i resten av Europeiska gemenskapen. I de flesta EU-länder får ett lastbilsekipage framföras med en högsta bruttovikt på och en totallängd av maximalt . I finns ett undantag som ger tillåtelse att framföra fordon på maximalt och med en längd av . Om den högsta tillåtna vikten sänks från bedöms järnvägen komma att återta förlorade marknadsandelar, och utvecklingen gå mot ökad hållbarhet i stället för tvärtom. För det andra bör dispensansökningar från bestämmelserna om fordonens vikt och dimensioner avgiftsbeläggas för att motsvara de kostnader prövningen ger upphov till. För det facila priset av är det tillåtet att tillföra samhället slitagekostnader för stora belopp. Detta är enligt motionen inte godtagbart. För det tredje föreslås att regeringen återkommer med ett förslag till transportavgift för de dispenstransporter som beviljas. Transportavgiften skall korrespondera med de extra kostnader som uppkommer på grund av ökat vägslitage m.m. Slutligen för det fjärde föreslås att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag till effektivisering av den kontrollverksamhet som syftar till att reglerna mot överlast efterlevs. Som bakgrund anges bl.a. att överlaster medför att vägarna bryts ned snabbare och snedvrider konkurrensen på transportmarknaden. Vidare anges att sannolikheten för att drabbas av sanktioner för överlast är mycket liten. När det gäller vikt- och längdbestämmelser för den tunga vägtrafiken vill utskottet erinra om att , tillsammans med , i samband med medlemsförhandlingarna fick möjlighet att frångå EU:s tidigare krav på vikt- och längdbestämmelser för inhemska transporter. I är det således tillåtet att framföra fordon på maximalt och med en längd av . Enligt utskottets mening är denna möjlighet att framföra tunga fordon mycket betydelsefull för och för miljön. Med längre fordonskombinationer förbättras bränsleeffektiviteten, enligt vissa uppgifter i genomsnitt , vilket leder till minskade utsläpp av koldioxid och andra emissioner. Grovt räknat kan med de svenska och finska gränserna två lastbilar hantera lika mycket last som tre av EU-mått, vilket leder till minskad trängsel. Enligt vad utskottet erfarit pågår mot bl.a. denna bakgrund försök såväl i som i med längre fordon i syfte att effektivisera vägtrafiken och förbättra miljön. Beträffande dispenser från bestämmelserna om fordons vikt konstaterar utskottet att avgiften för ansökningar fastställs med stöd av avgiftsförordningen (SFS 1992:191). Det innebär att avgiften skall beräknas så att full kostnadstäckning uppnås i den administrativa hanteringen. Senaste beslutet togs och grundades på ett förslag från . Utskottet övergår därefter till frågan om överlaster. Enligt beräknas av lastade tunga fordon vara överlastade. har i en ny rapport angett att ungefär en tredjedel av tunga fordon var överlastade enligt en studie som baserar sig på mätningar vid ett 30-tal platser. Mätningarna visar enligt verket på att ingen förbättring har skett. Enligt utskottets mening är nuvarande situation med omfattande överlaster otillfredsställande. Överlastade fordon är en trafikfara. Dessutom snedvrids konkurrensen när en del kör med överlast medan andra följer reglerna. Till detta kommer problem med ett ökat vägslitage och forcerad vägnedbrytning. Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att kraftfulla åtgärder vidtas för att komma till rätta med nuvarande situation. I sammanhanget vill utskottet understyrka den roll som transportköparna har för att upphandla lagliga transporter. Utskottet förutsätter att regeringen fortsättningsvis i den årliga uppföljningen av transportpolitiken särskilt redovisar utvecklingen vad gäller överlaster och de insatser som görs för att bemästra problemen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2005/06:T475 av m.fl. (-, mp) yrkandena 1-4. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om dubbdäck och partiklar med hänvisning till vidtagna och planerade åtgärder samt den behandling som utskottet avser återkomma till med anledning av en aviserad transportpolitisk proposition. Enligt en aktuell rapport från VTI bedöms slitagepartiklar från däck och vägbana vara en lika allvarlig hälsorisk som avgaspartiklar. Dubbdäck ger dessutom upphov till mer än 40 gånger så mycket partiklar som odubbade vinterdäck. Av rapporten framgår att forskningen har visat att partikelutsläppen från t.ex. bilar och vedeldning leder till stora hälsoproblem. Partiklarna i luften kan leda till sjukdomar i luftvägarna och till hjärt- och kärlsjukdomar. Däremot är det oklart om vilka typer av partiklar som är farligast. Forskningsresultaten visar på vikten av att minska partikelutsläppen från väg och däck. I sammanhanget kan vidare nämnas att docent , vid , tillsammans med en holländsk kollega har granskat mer än 30 olika forskningsstudier som har gjorts av luftpartiklarnas hälsoeffekter. Granskningen visar att uppemot 1 800 svenskar kan dö en för tidig död på grund av partiklar i luften från svenska vägar, vilket är fler än antalet döda i trafikolyckor. hör till de EU-länder som har mest vägdamm, på grund av dubbdäck och sandning på hala vintervägar. I sammanhanget kan nämnas att utan några dubbdäck alls poleras vägbanan enligt , vilket kan leda till halkbekymmer. arbetar på olika sätt för att minska mängden hälsofarliga partiklar. Arbetet är inriktat på de platser där halterna är högst och där människor vistas stadigvarande. Mest utsatta är stora infartsleder och områden kring de stora huvudgatorna i de stora tätorterna. Nedan förtecknas några exempel på åtgärder som arbetar med. I vissa särskilt utsatta områden kan mängden inandningsbara partiklar minskas genom dammbindning och förbättrad renhållning. har medverkat i försök där man med framgång utvecklat metoder för att minska mängden vägdamm. Sopning eller spolning kan medverka till att få ned de högsta partikelvärdena som det minskar den besvärsupplevelse som vägdammet ger. På kan mängden partiklar minskas genom att man väljer optimal typ av beläggning. medverkar i forskning kring hur däck och vägbana interagerar. Valet av friktionsmaterial vid halkbekämpning påverkar också partikelhalterna. Här krävs mer kunskap för att nå fram till bättre metoder. Laboratorieförsök har visat att hastigheterna på vägarna påverkar hur mycket inandningsbara partiklar som slits loss från vägbanan. Projekt pågår för att öka kunskapen också inom detta område. När andelen dubbdäck minskar kan det i vissa områden bli nödvändigt att förbättra vinterväghållningen. Resurser till detta kan frigöras tack vare att minskad dubbdäcksanvändning kan förväntas minska slitaget på vägbeläggningar och vägmarkeringar. och EU har antagit gränsvärden för hur mycket PM 10 som får finnas i luften.