bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen skall därför redovisa sitt agerande för , och vi föreslår i avsnitt 6.6 nedan att regeringens skyldighet i denna del regleras i riksdagsordningen. Med vad som ovan anförts anser utrikesutskottet att motion 2001/02:U2 (c) kan besvaras. Motionärerna bakom motion 2000/01:U507 (mp) yrkande 3 menar att en folkomröstning om fortsatt medlemskap i skall hållas i . Sedan folkomröstningen har det skett en kraftig förändring av EU-samarbetet på grund av Amsterdam- och Nicefördragen, menar motionärerna. Sammantaget motiverar dessa förändringar att en ny folkomröstning genomförs. konstaterar att utrikesutskottet, liksom det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet har behandlat likartade yrkanden. I betänkande 1999/2000:UU10 framhöll utrikesutskottet följande: I sitt yttrande 1997/98:KU9y fann , liksom regeringen i proposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget, att någon folkomröstning med anledning av fördragets godkännande ej var påkallad. Man hänvisade därvid till att samarbetet inom EU inte ändrat karaktär på något avgörande sätt i och med de ändringar som infördes med Amsterdamfördraget. delade i sitt betänkande 1997/98:UU13 Amsterdamfördraget regeringens och slutsatser härvidlag. uppfattning är att samarbetet ej heller har genomgått några grundläggande förändringar. Utskottet anser därmed att behov ej föreligger av folkomröstning om fortsatt medlemskap i . Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet anförde följande i betänkande 2001/02:KUU1 med anledning av : innebär också, noterar utskottet, att vissa nya, men begränsade, beslutsbefogenheter överlåts till Europeiska gemenskaperna. Utskottet vill emellertid framhålla att detta inte innebär att fördraget förändrar unionens grundläggande struktur och karaktär. Den genom Unionsfördraget överenskomna pelarstrukturen består och samarbetets grundläggande mellanstatliga karaktär förändras ej. Samarbetet i de andra och tredje pelarna kommer även fortsättningsvis att förbli mellanstatligt. Utskottet menar att EU som mellanstatlig organisation ej har förändrat karaktär sedan blev medlem . Utskottet vill framhålla att varje ändring i grundfördragen skall godkännas av respektive medlemsland i enlighet med de konstitutionella regler som gäller i medlemslandet. Detta understryker enligt utskottets mening samarbetets grundläggande mellanstatliga karaktär. Det är således konstitutions- och utrikesutskottens gemensamma uppfattning att någon avgörande förändrig av samarbetets karaktär inte har ägt rum sedan blev medlem i EU . Utskottet ser därför inte behov för hållande av folkomröstning om skall fortsätta att vara medlem av EU eller ej. När det gäller framtida förändringar av fördragen vill emellertid utskottet inte utesluta att det kan komma att finnas behov för folkomröstningar. Behovet av folkomröstning måste avgöras på grundval av det materiella innehållet i kommande framförhandlade fördragsförändringar och i vilken mån det äger rum överlåtelse av beslutanderätt till ett överstatligt organ. Frågan om hållande av folkomröstning måste därför avgöras från fall till fall. Med som vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U507 (mp) yrkande 3 kan besvaras. tar i sitt yttrande 2001/02:EUN2y bl.a. upp frågor kring unionens institutioner. När det gäller rådets arbetsformer vill påminna om vad nämnden tidigare (2001/02:EUN1y) framhållit om bestämmelsen i ministerrådets arbetsordning om en tidsfrist mellan Corepers möten och ministerrådets möten. konstaterade i yttrandet att nämnden behandlar ett stort antal rättsakter på det internationella området liksom icke-bindande rättsakter av olika slag och fann det angeläget att tidsfristen också kunde komma att omfatta sådana rättsakter. Frågan om tidsfrist mellan Corepers möten och ministerrådets möten kommer också att aktualiseras i EU:s framtidskonvent. Beträffande arbetet med öppenhetsförordningen framgår det inte av skrivelsen att rådet dessutom beslutade om säkerhetsbestämmelser för Europeiska unionen. Dessa bestämmelser, som omfattade detaljerade föreskrifter för hur hemliga handlingar skulle hanteras, föranledde en tämligen omfattande behandling i och nämnden beslutade också på ett extra sammanträde om ett särskilt uttalande till regeringen med anledning av förslaget om säkerhetsbestämmelserna. I detta uttalande hänvisas bl.a. till vad uttalade om tryck- och yttrandefrihetslagstiftningen i samband med godkännandet av medlemskap i unionen. I skrivelsen framhålls i fråga om svenska språket att arbetsdokument med förslag till rättsakter skall vara översatta till svenska inom rimlig tid före det rådsmöte då formellt beslut skall fattas. Det framgår inte vad som i skrivelsen avses med formellt beslut. , som i tidigare yttranden framhållit det angelägna i att dokument föreligger på svenska inför beslut i ministerrådet, vill emellertid påpeka att översättning till svenska bör föreligga redan då ministerrådet avses fatta beslut i form av politisk överenskommelse i ärendet. delar dessa bedömningar. Konventet och den kommande regeringskonferensen I motion 2001/02:U301 (fp) yrkande 34 yrkas att skatte- och socialpolitik i huvudsak skall hanteras på nationell nivå. Även i den enskilda motionen 2000/01:U502 (m) tas frågor upp som gäller kompetensfrågor mellan EU-nivå och nationell nivå. I motionen anges bl.a. att EU i alltför hög utsträckning antar föreskrifter inom områden där kompetensen ligger hos medlemsländerna. En likalydande enskild motion 2001/02:U201 (m) avlämnades under det innevarande riksdagsåret. konstaterar att en ny regeringskonferens kommer att inledas . Som en förberedelse för regeringskonferensen har en bred diskussion i unionens medlemsländer påbörjats. Vidare har under namnet konventet ett forum inrättats för att bereda vissa frågor inför regeringskonferensen samt för förberedande diskussioner. I konventet ingår representanter för medlemsländernas regeringar, för de nationella parlamenten i medlemsländerna, motsvarande för kandidatländerna samt representanter för . representanter i konventet är () samt (). Suppleanter är () och (). I enlighet med regeringschefers uppmaning i att anordna nationella medborgardebatter om EU:s framtidsfrågor inför nästa regeringskonferens har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté - (dir. 2001:25) - med företrädare för alla partier i . Kommittén har verkat och har till uppgift att fram till EU:s nästa regeringskonferens - stimulera en bred offentlig debatt om EU, - öka kunskapen om EU och EU:s framtidsfrågor, - länka till debatten från övriga europeiska länder och vice versa, - sammanställa analyser av de frågor som kan komma att behandlas vid regeringskonferensen samt - analysera aktuella frågeställningar samt rapportera om medborgarnas inställning och förslag beträffande EU:s framtidsfrågor. Kommittén har en budget på för de tre åren, varav sammanlagt planeras fördelas i projektbidrag till bl.a. föreningar och skolor som vill arbeta med EU:s framtidsfrågor. Förutom att fördela projektbidrag bedriver kommittén också egen verksamhet, som är inriktad på att stimulera ökad kunskap och en bred allmän debatt om EU och EU:s framtidsfrågor. Föreningslivet i kommer att på olika sätt uppmuntras att vara med i debatten. Huvudinslagen i kommitténs egen verksamhet är en medborgarpanel, satsning på information till skolor, utgivning av skrifter, konferensverksamhet samt skapandet av en webbplats för information och debatt. Regeringen har tillställt en skrivelse inför arbetet i konventet (skr. 2001/02:115 EU:s framtidsfrågor). Regeringens skrivelse jämte motioner med avseende på unionens framtidsfrågor behandlas i ett sammansatt konstitutions- och utrikesutskott, och ett betänkande kan förväntas . När det gäller de frågor angående kompetensfördelning som motionärerna tar upp konstaterar utskottet att dessa ingår bland de frågeställningar som behandlas i konventet och som kommer att diskuteras i den kommande regeringskonferensen. Utskottets generella uppfattning är att det vore mindre lämpligt att på förhand låsa fast en strikt kompetensfördelning. Samarbetets innehåll förändras med tiden och så även den omgivande verkligheten vad gäller t.ex. överenskommelsen om handel på global nivå. Detta medför att frågor kan komma att behöva föras både från gemenskapsnivå till nationell nivå och från nationell nivå till gemenskapsnivå. Utskottet vill även erinra om att subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 skall gälla inom områden där det råder gemensam kompetens. Enligt denna artikel skall gemenskapen, på de områden där den inte ensam är behörig, dvs. där det råder gemensam kompetens, i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerande åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå. Principen slår fast att gemenskapen inte skall vidta någon åtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördraget. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2000/01:U502 (m), 2001/02:U301(fp) yrkande 34 samt 2001/02:U201 (m) kan besvaras. 3.2 ordförandeskap i EU I regeringens skrivelse 2001/02:105 lämnas en utförlig redogörelse för det svenska ordförandeskapet i EU . vill betona att det sätter stort värde på att regeringen på detta sätt för redovisar resultat och erfarenheter av ordförandeskapet. Skrivelsen omfattar alla samarbetsområden, och i skrivelsen redogörs även för organisatoriska frågor och budgetfrågor angående ordförandeskapet. Utskottet konstaterar att det inte har inkommit några motioner med anledning av denna skrivelse men att ett yrkande från allmänna motionstiden /02 behandlar en fråga med bäring på ordförandeskapet. I den enskilda motionen 2001/02:U241 (kd) menar motionären att regeringen bör ta initiativ till att en ansenlig produktion av läromedel skapas med utgångspunkt i erfarenheter av EU-ordförandeskapet. Utskottet konstaterar att ett mycket omfattande informationsmateriel har framställts med anledning av det svenska ordförandeskapet i EU. Detta material kan även användas i skolans undervisning. Utskottet menar även att föreliggande skrivelse 105 om ordförandeskapet fyller ett lovvärt informationssyfte och speglar regeringens erfarenheter av detta. Vidare vill utskottet framhålla att ett stort antal artiklar och även forskningsrapporter skrivits om det För den som vill ta del av erfarenheterna liksom av utvärderingar kring ordförandeskapet finns således ett omfattande material att tillgå. Utskottet ser därför ingen anledning att för detta syfte ta fram särskilt material. Med vad som anförts anser utskottet att motion 2001/02:U241 (kd) kan avstyrkas. tar i sitt yttrande 2001/02:EUN2y upp vissa frågor med anledning av det svenska ordförandeskapet. I skrivelsen redogörs dels för hur ordförandeskapet förbereddes och genomfördes, dels för de politiska resultat som uppnåddes , med tonvikt på de sakområden som angivits som prioriterade i det ordförandeprogram som den presenterade . behandlar här i första hand skrivelsens redogörelse vad avser ordförandeskapets förberedelser och genomförande. Det framgår att förberedelserna för ordförandeskap inleddes i större omfattning . organisation för samordning av förberedelserna för och genomförandet av ordförandeskapet redovisas. Vidare beskrivs arbetet med att utforma ordförandeprogrammet och arbetsprogrammet i övrigt. Ordförandeprogrammet får anses vara det tillträdande ordförandeskapets viktigaste policydokument, vari man anger de politiska sakområden och frågor som avses bli ägnade särskild uppmärksamhet . Det var, enligt mening, en styrka att regeringens arbete med detta program innefattade en bred diskussion såväl med de politiska partierna som med andra organisationer. behandlades programmet i . Den kontinuerliga diskussion med som nämns i skrivelsen fördes i första hand informellt med en särskild beredningsgrupp inom nämnden, vari företrädare för samtliga riksdagspartier ingick. vill för sin del uttrycka tillfredsställelse med denna behandlingsordning. I skrivelsen (avsnitt 7) redogörs för de tekniska förberedelserna och genomförandet av de EU-möten på minister- och tjänstemannanivå som hölls i samt redovisas vissa övergripande principer i fråga om miljöaspekter, tolkning, gåvor m.m. noterar särskilt den goda geografiska spridningen och det stora antal orter i olika delar av landet som därigenom kom att beröras av mötesverksamheten under ordförandeskap. Den omfattande press-, informations- och kulturverksamhet som genomfördes i anslutning till ordförandeskapet redovisas i avsnitt 8. Bland annat etablerades en särskild hemsida för ordförandeskapet. Hemsidan innebar ett tydligt framsteg vad gäller öppen och lätt tillgänglig information om de möten som genomfördes samt om aktuella sakfrågor. Hemsidan mötte stor uppskattning såväl nationellt som internationellt. Som inledningsvis påpekas i skrivelsen omfattar ordförandeskapet inte endast att leda ministerrådets och Europeiska rådets arbete, utan även att representera rådet gentemot övriga EU-institutioner samt i internationella organisationer och gentemot utanförstående länder. I skrivelsen (avsnitt 6) behandlas ordförandeskapets kontakter med , dock utan att kommissionen och dess roll i medbeslutande- och förlikningsförfarandena omnämns. Uppgiften att representera EU i internationella organisationer och gentemot tredjeland berörs i avsnitt 5.6 med rubriken . Det hade, enligt mening, varit av intresse om man i dessa avsnitt även redovisat ordförandeskapets erfarenheter av arbetet med att inom rådet utforma ståndpunkter, förhandlingspositioner m.m., och att utåt företräda rådets uppfattningar snarare än nationellt svenska. Frågan om ordförandeskapets arbete inom ministerrådet uppmärksammades i samband med samråd med regeringen inför olika ministerrådsmöten. I det underlag regeringen överlämnade inför dessa samråd förekom inte sällan, under rubriken , formuleringar av innebörden att "stöder ordförandeskapets förslag". Avsikten tycks ha varit att indikera att regeringen i egenskap av ordförande skulle kunna företräda en annan ståndpunkt i ministerrådet än den "svenska" varom man samrått med . Mot denna bakgrund noterar att information till och samråd med över huvud taget inte nämns i skrivelsen. vill i detta sammanhang hänvisa till lydelsen av 10 kap. 5 § riksdagsordningen samt till utrikesutskottets av godkända betänkande 1998/99:UU10 (s. 24-25), vari utskottet delar uppfattning att ".de reguljära samråd som äger rum inför ministerrådsmötena inte bara skall innebära att svenska ståndpunkter i enskilda frågor stäms av utan att i största möjliga utsträckning information ges och samråd sker om hur som ordförandeland avser agera". utgick, vid de samråd med regeringen som ägde rum under det svenska ordförandeskapet, från att regeringen även avsåg att i varje fråga driva endast en uppfattning i ministerrådet. En annan sak är att i vissa frågor, i syfte att uppnå resultat, haft anledning att i samband med ordförandeskapet inta en mer flexibel position än annars. anser sig kunna konstatera att samrådet de facto rörde hur den avsåg att agera i egenskap av ordförande. har med den utgångspunkten kunnat stödja ståndpunkter som syftat till att uppnå acceptabla kompromisser snarare än specifika lösningar i de utestående frågorna. Sammanfattningsvis konstaterar , trots de principiella oklarheter som antytts ovan, att regeringen på ett tillfredsställande sätt informerat och samrått om sitt arbete i under det svenska ordförandeskapet. delar de bedömningar som framförs i yttrande. Även utrikesutskottet vill bidra med några övergripande observationer med avseende på det svenska ordförandeskapet. En central fråga för är processen med information från regeringen till och samråd mellan riksdag och regering i de frågor som behandlas inom EU, såväl i det löpande samarbetet som under det svenska ordförandeskapet. För detta finns institutionella arrangemang mellan riksdag och regering. Utskottet kan konstatera att redan under förberedelserna för ordförandeskapet delgav regeringen väsentlig information till och genomförde samråd. uppmärksammade detta i sitt betänkande 1999/2000:UU10 och framhöll följande. Utskottet kan konstatera att vice statsminister inledde en process av information till - och samråd med - inför det svenska ordförandeskapet. Detta välkomnades av utskottet i betänkande 1998/99:UU10, och utskottet framhöll att det såg positivt på regeringens avsikt att löpande hålla informe rad och samråda om förberedelserna för ordförandeskapet och de frågor som då kommer att behandlas. Utskottet kan konstatera att regeringen härvidlag har uppfyllt vad som ställdes i utsikt. Vid ett sammanträde i presenterade statsministern det preliminära ordförandeskapsprogrammet. Vid presentationen underströks att ordförandeskapen av tradition tar upp ett brett spektrum av frågor som ryms i EU-samarbetet, varför programmet inte skall ses som någon prioriteringslista utan snarare som en indikation på färdriktningen inom olika områden. I det preliminära ordförandeskapsprogrammet anges fem teman, vilka kommer att bli av största vikt under ordförandeskap, anför regeringen: - en utvidgad union, - en öppen, modern och effektiv union, - en union för hållbar utveckling, välfärd och trygghet/en union nära medborgarna, - ökad sysselsättning och tillväxt i en konkurrenskraftig union, - en solidarisk och internationellt aktiv union. Statsministern framhöll under föredragningen i att som ordförandeland har att verka i hela unionens intresse, men att regeringen avser att ta fasta på det utrymme som finns för att ge en svensk prägel åt ordförandeskapet. Härvidlag specificerade statsministern att tre av de ovannämnda områdena kommer att stå i fokus under det svenska ordförandeskapet: utvidgningen, miljön och sysselsättningen. Utskottet menar att regeringens övervägningar kring ordförandeskapet är bra och balanserade. Utskottet vill framhålla att den agenda som kommer att gälla under det svenska ordförandeskapet till stor del ärvs från tidigare ordförandeskap eller är frågor som blir aktuella på rådets bord under just den perioden. I så måtto finns inte stora möjligheter att påverka agendan, menar utskottet. Möjlighet finns dock att inom dessa ramar lägga vissa accenter, och ordförandeskapet innebär därför även vissa möjligheter att påverka utvecklingen. Utskottet noterar att statsministern redan aviserat att regeringen därvid kommer att fokusera på utvidgningen, miljön och sysselsättningen. Även utskottet finner dessa frågor särskilt angelägna. vill utskottet framhålla att beredskap måste finnas för att som ordförande skall kunna ta sig an frågor som är aktuella i ljuset av den händelseutveckling i och internationellt som då äger rum. Av naturliga skäl kan inte hela det kommande politiska panoramat överblickas före ordförandeskapets inledning. Utskottet noterar att den slutliga versionen av det svenska ordförandeskapsprogrammet presenterades av statsministern i . Utskottet kan nu konstatera att även under ordförandeskapet genomfördes informations- och samrådsplikten på ett tillfredsställande sätt. - kammaren, utskotten och - erhöll löpande information om de olika förhandlingsområdena och hade möjlighet att uttrycka sina ståndpunkter. Huvudprioriteringarna för det svenska ordförandeskapet var utvidgningen, miljöfrågorna och sysselsättningen. Avseende utvidgningen fattades, i samband med Europeiska rådets möte i , konkreta beslut om tidtabellen. Utskottet kan konstatera att tillsammans med de framsteg som uppnåddes under förhandlingarna, innebar detta ett genombrott i utvidgningsprocessen. På sysselsättningsområdet fördes den s.k. Lissabonprocessen vidare under Europeiska rådets möte i , och fyra nya områden lades till agendan: demografiska utmaning, bioteknikens betydelse för tillväxt och sysselsättning, miljöaspekter och begreppet hållbar utveckling samt frågan om kandidatländernas medverkan i mål och mekanismer. Vidare antogs i en strategi för hållbar utveckling, vilket innebär att Lissabonprocessen, som tidigare endast fokuserat på ekonomiska reformer och sysselsättnings- och sociala åtgärder, kompletterades med en miljödimension. Därutöver uppnåddes en gemensam ståndpunkt om det sjätte miljöhandlingsprogrammet med riktlinjer för EU:s miljöarbete för de kommande tio åren. När det gäller framsteg i de externa förbindelserna under det svenska ordförandeskapet hänvisas till avsnitt 3.6 i detta betänkande. Utskottet noterar slutligen i denna del att kostnaderna för ordförandeskapet har rymts inom de av anslagna budgetramarna. Under ett ordförandeskap äger även möten mellan parlamentariker rum. Syftet med dessa möten är att samla parlamentariker från medlemsländerna, med deltagande av representant från berört utskott i , samt i vissa fall med deltagande av parlamentariker från kandidatländerna, för att belysa och diskutera aktuella frågor i unionssamarbetet. Detta utgör således en parlamentarisk del av möten och aktiviteter under ett ordförandeskap. Med anledning av det svenska ordförandeskapet anordnande utrikesutskottet två möten i . Det första mötet, vilket ägde rum , samlade ordföranden för utrikesutskotten från medlemsländerna, och kandidatländerna. Utrikesminister presenterade under mötet det svenska ordförandeskapsprogrammet, vilket följdes av diskussion. Vidare framträdde generalsekreteraren för rådssekretariatet, , president samt vice statsminister . Ett sammanträffande med statsminister ägde rum i anslutning till mötet. Det andra mötet samlade ordförandena för biståndsutskott från medlemsländerna och . Vid mötet framträdde förutom biståndminister den i ansvarige för bistånd, , samt , chef för . Båda mötena gav upphov till intressanta och givande diskussioner. Förutom de nämnda mötena arrangerades motsvarande sammankomster av försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt arbetsmarknadsutskottet med brett deltagande från EU:s medlemsländer. Vad gäller socialförsäkringsutskottet var det första gången utskottsordförandena sammanträffade på detta vis för att diskutera asyl- och migrationsfrågor, och de övriga utskotten har inte tidigare sammanträffat regelbundet varje bidrog därmed under det svenska ordförandeskapet till att stärka den parlamentariska dialogen i EU-frågor mellan de nationella parlamenten och mellan dessa och . Vidare ägde även det traditionsenliga mötet mellan utskott ansvariga för EU-frågor rum. Dessa möten går under beteckningen COSAC (Conférence des organes spécialisés dans les affaires communautaires et européennes de lUnion européenne, Konferensen för parlamentariska organ som särskilt verkar inom frågor som rör Europeiska gemenskapen och Europeiska unionen). arrangerade mötet under det svenska ordförandeskapet, och vid detta diskuterades bl.a. de nationella parlamentens roll inom EU-samarbetet. Med det anförda föreslår utrikesutskottet att lägger regeringens skrivelse 2001/02:105 Redogörelse för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens ministerråd till handlingarna. 3.3 Utvidgningen av Europeiska unionen 2001/02:105 s. 11-14 2001/02:160 s. 29-35 I motion 2001/02:U301 (fp) anförs i yrkande 18 att för regeringen bör tillkännage som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av östutvidgningen. vill inledningsvis i denna del framhålla den säkerhetspolitiska betydelsen av utvidgningen av Europeiska unionen. Enligt utskottets mening betyder utvidgningen och processen fram till denna att en grund skapas för en varaktig samarbets- och fredsordning i och dess närområde. Till detta bidrar även det integrationsarbete som äger rum genom partnerskaps- och associationsavtal med andra länder i EU:s närhet, i , på och runt . På samma sätt som säkerhet i efter det skapades genom samarbete och integration, skall de länder som står i begrepp att ansluta sig eller utveckla ett närmare samarbete med EU, bli en del av denna stabiliserande ordning.