bet · GT01KU19 · 2006-05-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvaltningsområden för sydsamiska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nordisk samepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att synliggöra de nationella minoriteterna i majoritetssamhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre utbud av tv-program på minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge de nationella minoriteterna resurser och makt för att bevara sina språk och sina kulturer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge teckenspråket ställning som minoritetsspråk. 2005/06:K432 av (): begär att riksdagsstyrelsen prövar möjligheten att information om också finns tillgänglig på de fem nationella minoritetsspråken. 2005/06:K433 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av informationsmaterialet på statens museer utifrån åtagandet om nationella minoriteter. 2005/06:K473 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ratificering av konvention nr 169. 2005/06:Ju479 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade bevisregler. 2005/06:Kr336 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen måste undanröja grunden för kritik av behandling av de nationella minoriteterna. 2005/06:Bo280 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om romernas situation på bostadsmarknaden. Ordföranden: Det är lite glest besatt från KU. Jag hoppas att ni har en viss förståelse. När vi planerade det här skulle vi ha gjort det vi har gjort för sedan, nämligen vår granskning av Tsunamikatastrofen. Den har alltså blivit klar , och vi har just haft presskonferens. Det gör att utskottet är lite omtumlat, om jag får använda det uttrycket. Och för att vara mycket ärlig ska jag säga att vi egentligen skulle ha valt en annan dag om vi hade vetat detta. Men så är livet. Vi trodde att vi skulle ha gjort detta för sedan, och då hade vi tänkt att vi skulle vara särskilt utvilade och beredda . Jag säger det till våra gäster som en liten ursäkt. Det kommer väl in en del under hand. Men jag hoppas att ni har en viss förståelse för detta. Det är tydligen inte bara KU-ledamöter som är försenade, utan också några av våra gäster. Ska vi vänta , så att vi får den ro och stillhet som jag tror att vi behöver ha för detta? Då ska vi starta det här seminariet och hälsa våra gäster varmt välkomna. har ju att inom ram, som det heter, bereda frågor som rör minoriteter. Det gör att vi har fokuserat på den här frågan. Vi har också haft ett seminarium ungefär, och det här är en uppföljning av det. Vi fick då väldigt mycket belyst frågor som rörde samer och tornedalsfinnar, men en del saker kom kanske lite i skymundan. Därför har vi beslutat att ha det här andra seminariet. Syftet med det är att vi inom ska få chansen att lyssna på era synpunkter. Vi ska också få möjlighet att ställa frågor för att kunna fördjupa vår egen kunskap om det här. Dessutom måste vi, när vi har att bereda frågor, ha den här bakgrunden, så att vi vet att vi bereder på rätt sätt. Idén var då att här ge möjlighet för tio grupper att föra fram sina synpunkter men också att öppna upp för utskottets ledamöter att ställa frågor i omedelbar anslutning därtill. Här finns då Sweblul. Sedan har vi . Sedan har vi Romskt Kulturcentrum - Är de inte här? Men de kanske kommer. Vi har också , , Sverigefinländarnas delegation, den tornedalska gruppen och därefter den samiska gruppen. Jag ber att få hälsa er alla hjärtligt välkomna, och jag tror att vi börjar med Sweblul. Jag måste erkänna att jag aldrig har uttalat det ordet förr, men lär man sig. Är det som företräder Sweblul? Klarar du dig , en kvart eller någonting sådant? Sedan tar vi omedelbara frågor i anslutning till det. Och så går vi vidare på det sättet. Då ber jag speciellt att få hälsa välkommen. Inled gärna med att berätta vad Sweblul är. : Tack för det! Jag är ordförande för , och Sweblul är en förkortning för . Att vi tog den förkortningen beror på att det i samma Sweblul finns en förkortning, Eblul. Eblul är den övergripande organisationen eller föreningen för hela EU, som har organiserat alla europeiska minoriteter totalt sammantaget - kanske är mirandese i inte organiserat. Förkortningen står förstås för . Den har existerat i sådär . Då förstår ni precis vad jag syftar på, att Sweblul är en del av denna organisation. Vi arbetar väldigt aktivt när det gäller . Vi lobbar där framför allt bland politiker och inom olika råd. Och så har vi ett kansli i . Även i har vi ett slags kansli. Sedan har vi , vår nyhetskanal som rapporterar om allt som försiggår i bland minoriteter som oftast inte meddelas i övriga medier. Och vi har några möten . Det är framför allt detta som är vårt internationella engagemang. Alla minoriteter är då representerade där. Vi är valda av , , Sverigefinländarnas delegation och och Judiska . Det säger sig självt att vi strävar efter att finna samverkansformer mellan de nationella minoriteterna, och vi försöker hitta gemensamma projekt men även lobba gemensamt i förhållande till olika offentliga institutioner och nätverk. Det är nog första gången i svensk historia som det finns en förening som förenar alla fem svenska minoriteter och som strävar efter den här överbryggande verksamheten mellan dem. Jag tror att det i sig är någonting väldigt positivt som man bör uppmuntra. Via detta söker vi olika projekt och arbetar gemensamt för något projekt som vi kan enas kring. Vi är inte språkspecifika utan försöker vara minoritetsspecifika, så att det berör alla grupper så mycket som möjligt. Jag kommer också att ge några exempel på vad vi sysslar med, konkreta projekt. Sedan deltar vi i utvärderingar och i samråd som berör anslag för minoritetsverksamhet, de anslag som finns i . Vi brukar ha ganska täta kontakter med handläggare i de frågorna. Vi ska ha ett möte . Vi har då åsikter till exempel om alla inkomna förslag på projekt för minoriteter, och vi har åsikter om vad som bör prioriteras och vad som är mindre viktigt. Syftet med projekten är att försöka skapa språkstrukturella infrastrukturer, som jag gärna vill kalla det. Det är strukturer som bör vara självbärande, men i ett initialt skede behövs det stöd och uppmuntran. Det finns massor med språkstrukturer för svenska språket som är självbärande, men var de inte självklara. Den typen av verksamhet försöker vi främja till exempel inom utbildning, kulturverksamhet och även föreningsliv generellt. Då tror jag att jag har hållit mig till det som vi sysslar med. Då ska jag bara ta upp några konkreta exempel som vi har sysslat med . Vi har haft ganska bra anslag. Från EU har vi också fått en hel del anslag för att skapa en hemsida för alla de här nordiska minoriteterna samt minoriteterna i baltländerna och . Vi försöker också etablera ett östersjö-baltiskt-nordiskt minoritetsnätverk. Det finns en sida som heter som vi fortfarande arbetar med men som är synlig på nätet. På det sättet ska vi försöka förmedla information mellan minoriteterna om hur man kan söka projektbidrag och skapa kontakter mellan minoriteter så att de kan söka gemensamt och ingå i större nätverk för att klara av att söka projekt. Det är jätteviktigt att försöka få med dem i större nätverk. De flesta är nämligen svaga grupper, som har svag organiseringsgrad och få kontakter och små möjligheter att utverka samarbete med olika grupper och med olika länder. Många projekt kräver att det är ett antal länder. När det till exempel gäller anslag från krävs det tre länder. Detta är ett sätt att bidra till denna nordiska, baltiska verksamhet. ska vi ha någonting som heter Liet-Lavlut, vårt konkreta projekt . Det är en minoritetssångtävling. Det är, skulle jag vilja säga, "alternativa schlagerfestivalen" i . Den var omoralisk när Nationalteatern sjöng, men den här är i högsta grad moralisk, påstår jag. Det är ett exempel på hur vi försöker skapa en språkkulturell infrastruktur på EU-nivå. Tävlingen har tidigare hållits i i . Samerna har vunnit två gånger. Hur många av er vet om att samerna har vunnit en internationell sångtävling två gånger? Det är inte många som känner till det. Man måste läsa på för att få reda på det. Därför frågade vi om vi kunde arrangera detta i , och var intresserat. Vi är mitt i processen. kommer det att vara 10-12 sånggrupper från 10-12 olika regioner i som sjunger på katalanska, baskiska, gaeliska, karelska, meänkieli, finska, samiska och så vidare. Och vi har kvalificeringstävlingar i Kautokeino - ingår som en del. De har haft det . Vinnaren där kommer att delta i . Successivt ska vi bygga upp så att vi har kvalificeringstävlingar i varje land, varje region. Det tror jag är exempel på bra projekt. Detta sker då i samverkan med friserna i och med Estrad Norr i och i , som bidrar med en hel del medel, plus att det förstås också är andra medel. Det finns andra exempel. Jag var på ett möte i går i . håller de på med nya regler för EU-projekt. De har avskaffat B budget line, heter det, en B-budgetfond för minoriteter. Den avskaffades på grund av att den inte hade någon juridisk status. Vi måste söka EU-medel som alla andra från alla de fonder som finns. Det är en hel del fonder. För att man ska kunna söka medel krävs det minst 15 deltagare, minst 15 regioner, organisationer från 15 olika språkgrupper. Då krävs det ett jättenätverk för att man ska klara av att ansöka. Små minoriteter har inte minsta lilla chans om de inte samverkar mycket intensivt för att kunna utverka dessa medel. Det kommer då att bli ett nytt nätverk. ska vi ha ett första förslag på det där nätverket. Där kommer Eblul också att ingå och FUEN, om ni känner till dem, och många andra förstås. Detta är kanske i korta drag några av de projekt som vi sysslar med. Vi är alla fritidsaktivister. Vi har ett kansli just nu i men inga anställda i regelrätt mening. Det är enbart en fritidssyssla. Jag tror att det räcker för mig så. Ordföranden: för det, från Sweblul! Det var som sagt ett helt nytt ord för mig, men vet jag mer. Jag föreställer mig att det också är en del andra inom utskottet som därmed har fått det här klart för sig. Jag tror att vi nu ska passa på att ställa mer specifika frågor med anledning av det du har sagt. Jag har själv några frågor som jag tycker att det vore intressant att få svar på. Det gäller det som du nämnde på slutet. Du sade, om jag förstod dig rätt, att man nu inom ramen för den europeiska unionen måste ha en ganska avancerad organisation. Du sade 15 regioner. Därmed måste man bygga upp en betydande administration för att klara av sådant. Även i Internets tidevarv krävs det när det ska spänna över så många. Det första man undrar är då: Varför har man gjort det här? Men nästa fråga är: Hur borde man göra? Syftet måste väl ändå vara att hjälpa och stödja och underlätta kontakter mellan olika, i det här fallet, minoritetsspråk, om jag förstår dig rätt. Sedan är det öppet för övriga att anmäla sig för frågor. Men vi tar den här frågan först. : Det där var kniviga frågor. var med i går på mötet. Det är nog en allmän uppfattning att det finns ett generellt starkt motstånd mot minoritetsspråkgrupper över hela EU bland dem som inte tillhör grupperna. Då måste man på bästa möjliga sätt få till stånd strukturer som främjar oss. Det sker under ett motstånd. Många länder vill inte ha några minoriteter. Och vi uppskattar själva att vi är totalt 50 miljoner, i runda slängar. Ordföranden: 50 miljoner? : 50 miljoner inom EU. Ordföranden: Det är , var nionde person. : Det är så mycket, ja. Vi hävdar att vi är så många inom nya EU. Den största gruppen är förstås katalaner, mellan 6 och 9 miljoner, uppskattas det. Jag kan nämna problemet i till exempel . uppskattningar har varit att det finns 200 000 finsktalande och 50 000 meänkielitalande. hade vi en studie från Ruab, som är ganska pålitlig eller till och med mycket pålitlig, som visade på 469 000 finsk- eller meänkielitalande eller som förstår eller kan tala meänkieli. Variationen är alltså stor. Men det är minst 25 miljoner. Det är den minsta lilla siffran. Det innebär att det är en ständig process inom mellan dem som vill integrera, som man säger, minoritetsspråkgrupperna i den normala verksamheten, så att säga. Det är då ingen särskild budget för dessa. Då skapar man olika strukturer som kanske är bra, kanske inte. De stora överlever definitivt - katalaner, walesare, friser och finlandssvenskar, förstås - medan de små slås ut. Det kanske är en bra idé med 15. Då tvingas de stora grupperna att ta med även de mindre grupperna för att det ska fungera. Då räcker det inte med att tre fyra stora språkgrupper arbetar gemensamt, utan de tvingas ta med de mindre också. Det tycker jag är en fördel. Men annars är det svårt och komplicerat att förstå processerna som pågår inom och . Men generellt finns det en avvisande hållning från åtskilliga länder och åtskilliga politiker. Vi får försöka finna stöd hos de ledamöter i som kommer från minoritetsregioner. Och finns det en sådan här Intergroup, , i som arbetar över de partipolitiska gränserna just för de här frågorna. Det är väl ungefär vad jag kan svara på frågan, för det är en ganska komplicerad fråga. Ordföranden: Ja, vi har anledning att ta till oss det du säger. Vi är ju inte bara riksdag, så att säga, utan vi är också riksdag i den mening att vi arbetar i frågor som gäller den europeiska unionen. Nationella parlament spelar roll i detta. Det gör vi tillsammans, naturligtvis, med den . Vi har naturligtvis också europarlamentariker. Men den svenska har en roll. Jag vill bara säga det i det här sammanhanget. : Då vill jag kanske lägga till någonting. Jag passar på nu när det är så många politiker här. Det gäller ett sätt för oss att arbeta till exempel för att få Liet-Lavlut att fungera . Alla tycker att det är en bra idé, ett bra koncept. Men det krävs medel. Det går inte annars. Det här blir självbärande med tiden, men , , krävs det strukturellt stöd. För att vi ska få söka EU-medel från EU:s kulturbudget, som är under beredning, krävs det att vi har starka partner som deltar i processen, men det krävs även att vi får med politiker i processen som lobbar för den här frågan i och i de kommittéer som bereder ärendena. Därför har vi ett förslag. Vi vill samla ledamöter från , regionkommittén, och de ledamöter som är berörda till ett seminarium i med folk från de regioner som har intresse av att utveckla ett sådant här koncept. Det borde finnas intresse, och det borde vara positivt för de här regionerna, för det påverkar säkert också kulturturism och liknande. Det är också syftet, att det ska vara någonting ekonomiskt positivt för regionen som sådan. Det är så man måste arbeta, men då förstår ni att det är ett ganska komplicerat system som man ska lära sig och ha tid med. Ordföranden: Det är bra att ta med. Vi politiker brukar ibland anklagas för att prata fikonspråk, så vi får väl komma med som en sådan minoritet. (): Jag tänkte fortsätta på spåret som handlar om stöd och medel på nationell nivå. Du har ju mycket målande beskrivit samarbetet mellan olika europeiska länder på europeisk nivå, men det bygger, förstår jag, självklart på att det finns ett starkt stöd från olika inblandade länder, både ett stöd när det gäller den nationella minoritetspolitiken och ett ekonomiskt stöd. Jag skulle vilja att du utvecklade något om era förutsättningar när det gäller arbetet på nationell nivå. : Ja, det kan jag däremot prata en hel del om. Vi har enbart levt på projektmedel och lever enbart på projektmedel. Jag vill påstå att vi framgångsrikt lever på projektmedel. Men , , hade vi som något slags organisationsstöd från . Det drogs in nu i och med det nya regelsystemet. Så vi får noll öre i verksamhetsbidrag, noll öre i organisationsstöd. Varenda krona som vi får in får vi in genom att vi söker projektmedel som alla andra organisationer ute i samhället, och det har gått bra. Jag själv hävdar, som ordförande, att man självklart bör stödja den typen av processer med ett verksamhetsmedel, organisationsstöd. Detta är ju någonting positivt och stimulerande för hela samhället och för minoriteterna. Det finns egentligen inga motsättningar någonstans. Så jag har lite svårt att förstå varför inte vi, Sweblul, skulle få ett organisationsstöd som ger oss möjligheter att kontinuerligt betala ett kansli som sköter om alla utgifter och en visstidsanställning för någon som arbetar med frågorna. Det här är nämligen väldigt komplicerade frågor som kräver oerhört mycket tid för att man ska kunna lära sig systemet och kunna arbeta framgångsrikt. (m): Jag har en fråga som delvis ansluter till den som ställde, nämligen: Hur kan vi främja det här genom samarbete med forskningsinstitutioner, universitet och högskolor? Hur kan vi den vägen, så att säga, få lite stöd i arbetet med att hålla de här språken vid liv och kanske också utveckla dem? Vi kan börja med den frågan. Möjligen kan jag återkomma med en till sedan. : Som ni förstår är vi en språkpolitisk intresseorganisation. Något konkret samarbete tror jag att väldigt många universitet och institutioner är försiktiga med just på grund av att de skulle stämplas som mindre neutrala om de har alltför nära samarbete med språkpolitiska intresseföreningar. Så jag tror att vårt samarbete är ganska minimalt. Det finns förstås informella kontakter. Men vi har inte försökt söka projekt tillsammans, och jag har inte fått något stöd för den idén, att Sweblul tillsammans med en forskningsinstitution skulle söka medel ur någon lämplig fond. Idén är bra, tycker jag, men jag tror att det är forskningsinstitutionerna som ställer sig försiktigt avvisande. (m): Jag uppfattade att ni också har någon form av hemsida på Internet där man kan få information. : Ja, det är rätt. Där har vi fått anslag via projektmedel för informationsinsatser. Jag är själv väldigt stolt över den sidan. Jag har arbetat hårt. Där finns mycket information och dokument. Vi försöker samla all information som berör svenska minoriteter på en enda sida, så att vem som helst som vill ska hitta allt som är publicerat via Internet på denna sida. Men även där gäller det förstås att uppdateringar kräver arbete och tid. (): Det här gränsöverskridande arbetet är jätteviktigt. För det gäller minoritetsspråken, och minoriteterna finns liksom inte bara i ett land. Vad jag framför allt tänkte fråga lite om är mediesituationen. Det gäller pressidan men också public service. Vi har ju fått en proposition där man betonar att minoriteterna har en särställning. Man ska se till från public serviceatt man lyfter upp det. Jag var med i en debatt med Radio . Vi debatterade med som precis tvärtom liksom tog avstånd. Det här skulle inte vara inom mediesfären. Det skulle man inte styra eller trycka på från statens sida eller från det offentligas sida. Är detta projekt som ni också försöker med? Medierna är ju en viktig bit när det gäller att behålla språken, få dem att leva vidare. Hur ser ni alltså på ett gemensamt europeiskt arbete när det gäller att använda medierna i språkutvecklingen? : Medier är självklart av oerhört stor betydelse. Jag har goda kontakter med nederländska, frisiska medier, för att nämna ett exempel. De är 400 000-500 000 frisisktalande, och deras radio har 120 anställda. De är väl försedda. Det är oerhört viktigt att det finns tv, till exempel dubbade och textade barnfilmer i minoritetsproduktionens verksamhet. Jag har försökt få till stånd copyright, att Sweblul kan ta det som projekt att dubba barnfilmer till meänkieli och samiska. Men det är svårt att få copyrighten. Av någon anledning är de som äger filmerna avvisande där. Sedan har vi som Sweblul svårt att lobba för medier, och också för många andra områden. Vi är fem grupper, och det är väldigt stora skillnader mellan grupperna. Det är svårt att hitta en gemensam linje inom medierna. Det är väldigt stor skillnad mellan den som har minst och den som har mest av utbud i radio och tv. Då är det svårt för ordföranden att hitta en linje som vi kan arbeta gemensamt med, utan vi måste arbeta på ett väldigt generellt plan. Därför är EU och internationella kontakter oerhört viktiga. Medierna är alltid en viktig fråga. Jag hoppas att det var ett hyfsat svar. Ordföranden: Ja, det var ett hyfsat svar. Tack för det. Därmed har vi klarat av det första passet med . Men jag hoppas att du är kvar, för tanken är att vi mot slutet ska komma tillbaka till mer övergripande frågor, som berör alla. vill jag särskilt vända mig till den romska gruppen, och ska vi fokusera på den romska gruppen. Förra gången kom ni lite i skymundan, och därför tycker vi att det är korrekt att ni får komma först den här gången. Ni för fram ert budskap, och sedan tar vi direkt frågor som berör precis det ni har sagt. Därefter tar vi en samlad period med generella frågor som berör allt som går över det hela. Då har vi möjlighet att ställa frågor som berör inte bara specifikt just den organisationen utan den romska situationen i allmänhet. : Jag är vice ordförande i , som är det äldsta. Vi har flera riksförbund i och även riksorganisationer. Vidare är jag romske delegat i European and i . Jag arbetar också mycket på Romskt Kulturcentrum i Gubbängen här i . Jag har fått ett mejl från där han meddelar att han tyvärr inte kan delta på detta möte . Men eftersom vi är ett riksförbund har vi fått in flera förslag och synpunkter om vad man ska ta upp, och de kommer att komma in skriftligt. Det här är en paraplyorganisation, och våra medlemsföreningar, tillsammans med de andra riksorganisationerna och lokala föreningar här i landet, kommer att skicka in förslag till när det gäller minoritetsfrågor. Jag ska kort gå in på en av punkterna, och sedan låter jag mina kolleger ta över. Vi återkommer under dagens lopp med andra punkter, därför att det är flera punkter som vi vill beröra. De romska medlemsföreningarna har tagit upp förhållanden utanför gränser. Tydligen tror våra romska vänner och medlemsföreningar att vi i har allting klart, att det fungerar så väl, men kommunerna ute i landet visar kalla handen. Vad vi känner till är att de flesta romer, alltså utomnordiska romer - jag representerar den svenska gruppen, kelderashgruppen - bor i och har många föreningar där. Det går rykten om att kommunerna runtom i inte lyssnar på vad man har kommit fram till i propositionen och minoritetspolitiken. Det verkar som att man är väldigt besviken , då det blev ratificerat, över att den romska gruppen inte har kunnat utnyttja så mycket som de har blivit lovade, rätteligen, som varit befogat. Någonting som gör dessa personer ännu mer besvikna är att de har kommit fram till att man har skurit ned inom äldrevårdsomsorgen och helt och hållet vill ta bort dem som hjälper sina egna sjuka inom äldrevården på det egna språket. Det blir en katastrofal följd för både de sjuka och de äldre personerna som vill ha sitt språk och som har skötts av personer som kan deras språk. har man inte tagit upp den frågan och vill inte diskutera den, utan man har kommit fram till att man ska skära ned på detta. De har då bett mig att verkligen lyfta fram den här frågan, att ni ska ta itu med den och kolla med dessa kommuner. Det är värst i , , och , har det sagts mig. De tycker att det annars inte är någon mening över huvud taget att vi har skrivit under den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk, om vi inte får hjälpa till när det gäller äldrevårdsomsorgen. Dessa personer har alltså haft arbeten och varit anställda, men blir de helt enkelt av med sina jobb. Vad värre är är att man säger att de som har hållit på med det här kan söka sig till något annat arbete. Det är så synd om dessa sjuka och äldre personer som inte får ha kvar det som de är berättigade till.