bet · GT01JuU23 · 2006-03-23 00:00:00 — I detta avsnitt behandlas ett antal motioner om beslag och förverkande av fordon som har använts vid trafikbrottslighet. Vidare behandlas motioner om beslag av bl.a. fordonsnycklar i brottsförebyggande syfte. Utskottet föreslår, med hänvisning till gällande bestämmelser och pågående arbete, att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservationerna 13 (fp, c), 14 (mp) och 15 (m, fp, kd, c). I motion 2004/05:Ju447 (c) begärs utvidgade möjligheter att förverka fordon som har använts vid olovlig körning. I motion 2004/05:T465 (fp) understryks vikten av att beslag och förverkande av fordon som har använts vid rattfylleri sker. Enligt motion So3 (c) bör fordon som tillhör personer som återkommande kör bil under alkoholpåverkan tas i beslag. I motion T562 (-, mp) anförs att polisen skall, i samband med grova trafikförseelser, ha rätt att beslagta fordon eller del av fordon alternativt förse fordon med hjulboja. Enligt 7 § trafikbrottslagen får ett fordon som har använts vid brott enligt lagen, t.ex. olovlig körning, förklaras förverkat om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och förverkande inte är oskäligt. Normalt är det tillräckligt för att förverkande skall kunna ske att risken för fortsatt brottslighet framstår som beaktansvärd. Frågan om en reformering av reglerna om förverkande av fordon i samband med trafikbrott övervägs inom (). Departementspromemorian Effektivare regler om förverkande av fordon vid trafikbrottslighet (Ds 2004:24) innehåller förslag till effektivare regler om förverkande av fordon vid trafikbrottslighet i syfte att förebygga trafikbrott och förbättra trafiksäkerheten. Enligt förslaget skall trafikfarliga fordon med låga värden i princip alltid förklaras förverkade, om de har använts vid allvarliga trafikbrott. Som värdegräns föreslås ett fjärdedels basbelopp (f.n. ). Fordonet skall enligt förslaget kunna förverkas oavsett vem det tillhör. Polisen föreslås få rätt att i dessa fall förstöra beslagtagna fordon, om vården av fordonet med hänsyn till dess värde är förenat med alltför stora kostnader. Förslaget bereds inom . Enligt departementets planer skall regeringen ta ställning till förslaget . Utskottet har vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden uttalat (bet. 2003/04:JuU16 s. 19 f.) att arbetet inom om förverkande av fordon inte bör föregripas. Utskottet är alltjämt av denna uppfattning och avstyrker motionerna 2004/05:Ju447, 2004/05:T465, So3 och T562 i nu behandlade delar. Enligt motion 2004/05:Ju463 (kd) bör en möjlighet för privatpersoner att tillfälligt ta omhand berusade personers fordonsnycklar eller annat som behövs för färden utredas. I motion Ju288 (fp) begärs att en sådan rätt att omhänderta fordonsnycklar införs. Enligt ändringar i polislagen (1984:387), som trädde i kraft , får en polisman i syfte att förhindra trafiknykterhetsbrott tillfälligt omhänderta fordonsnycklar eller annat som behövs för färden eller, om så krävs, själva fordonet. En grundläggande förutsättning för att omhändertagande skall få ske är att det av särskilda skäl kan anses finnas en risk för att rattfylleribrott kommer att begås. I syfte att söka efter fordonsnycklar eller annat som behövs för färden får polisen kroppsvisitera den som kan tänkas komma att göra sig skyldig till brottet och genomsöka fordonet (24 a §). En polisman som har beslutat om omhändertagande av egendom skall skyndsamt anmäla det till sin förman som skall pröva om omhändertagandet skall bestå (24 b §). Ett omhändertagande skall upphöra så snart det inte finns skäl för det och får inte vara längre än (24 c §). skall enligt sina tilläggsdirektiv (dir. 2005:145) bl.a. överväga om tull- och kustbevakningstjänstemän skall ges samma befogenhet som en polisman har att omhänderta bl.a. fordonsnycklar. Uppdraget skall redovisas . Enligt utskottets mening framstår det som alltför långtgående att ge privatpersoner polisiära befogenheter av det slag som motionärerna efterfrågar. Utskottet är inte berett att verka för att någon sådan ordning införs och avstyrker därmed motionerna 2004/05:Ju463 och Ju288. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas ett antal motioner som främst handlar om polisens åtgärder för att motverka trafikbrottslighet. Utskottet föreslår, med hänvisning till gällande regler och pågående arbete, att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservationerna 16 (fp) och 17 (mp). Några motionärer tar särskilt upp frågor kring polisens åtgärder för att motverka trafikbrottslighet. I motion Ju270 (kd) begärs att en nationell trafikpolis införs. I motionerna 2004/05:Ju403 (kd) och Ju424 (kd) anförs att en särskild kostnadsfri tipstelefon mot rattfylleri inrättas hos polisen. I motionerna 2004/05:Ju311 (kd) och Ju270 (kd) anförs att en utredning bör tillsättas för att överväga om det, i syfte att renodla polisens verksamhet och prioritera trafikövervakningen, går att flytta trafikövervakningen från polisen till någon annan myndighet. Inom pågår det ett arbete med en ny strategi för polisens trafiksäkerhetsarbete i syfte att uppnå större enhetlighet när det gäller arbetsinriktning, metoder och aktiviteter. Regeringen underströk i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 utg.omr. 4 s. 62) vikten av att polisen utnyttjar de möjligheter som teknikutvecklingen erbjuder för att öka sin förmåga att förebygga brott. Som exempel nämndes övervakning med hjälp av automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK), vilket innebär att fasta kameror finns uppsatta på specifika vägavsnitt i syfte att förebygga hastighetsöverträdelser. Den enklare utredningsverksamhet av sådana hastighetsöverträdelser som registreras via ATK bör enligt regeringen kunna leda till att polisiära resurser frigörs till annan verksamhet. Utskottet ser positivt på arbetet med en utveckling av polisens insatser på trafiksäkerhetsområdet och utgår från att de möjligheter som teknikutvecklingen ger tas till vara i polisens verksamhet. Något uttalande från om detta behövs dock inte. Utskottet har i årets betänkande om polisfrågor (bet. 2005/06:JuU14 s. 16 f.) behandlat flera motionsyrkanden om renodling av polisens verksamhet i allmänhet. Efter en redogörelse av bl.a. förslag konstaterade utskottet att det inom pågår ett beredningsarbete rörande fortsatt renodling av polisens uppgifter. Detta arbete borde enligt utskottet inte föregripas. Utskottet har inte någon annan uppfattning i detta sammanhang och avstyrker motionerna 2004/05:Ju311, 2004/05:Ju403, Ju270 och Ju424. I motion T380 (fp) begärs ökade fältinsatser av trafikpolisen mot rattfylleri. Utskottet har tidigare behandlat frågan om polisens prioritering av olika slags brottslighet. Det skedde bl.a. , i samband med behandlingen av regeringens budgetproposition för . Utskottet tog då bl.a. ställning till motionsyrkanden om fler alkoholkontroller i trafiken och om ett allmänt behov av prioritering av trafikövervakningen (bet. 2005/06:JuU1 s. 49 f.). Sammanfattningsvis vidhöll utskottet sina tidigare uttalanden av innebörd att överväganden rörande den närmare resursanvändningen på olika brottstyper bör göras ute på polismyndigheterna. Utskottet har inte någon annan uppfattning och avstyrker motion T380 i nu behandlad del. Enligt motion Ju243 (fp) bör lagen ändras så att polisen får större möjligheter att stoppa trafiksyndare. I 22 § polislagen (1984:387) finns bestämmelser om när en polisman får stoppa ett fordon eller annat transportmedel. Så får ske bl.a. när det finns anledning att anta att någon som färdas i fordonet har gjort sig skyldig till brott (22 § 1). Enligt 10 § samma lag får en polisman, i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld för att genomföra en tjänsteåtgärd bl.a. när polismannen med laga stöd skall stoppa ett fordon eller annat transportmedel (10 § första stycket 5). I föreskrifter och allmänna råd om vilka hjälpmedel som får användas för att stoppa fordon enligt 10 § 5 polislagen m.m. (RPSFS 2000:18, FAP 104-1) finns kompletterande regler och allmänna råd om ingripande av polisen i syfte att med särskilda hjälpmedel stoppa fordon eller annat transportmedel. Utskottet bedömer att nuvarande lagregler på området innebär en rimlig avvägning mellan de olika intressen som gör sig gällande i de nu aktuella fallen. Utskottet avstyrker motion Ju243. Enligt motion T562 (-, mp) bör en utredning tillsättas för att överväga om polismän skall ges möjlighet att föra talan vid domstol i trafikmål. Föreläggande av ordningsbot innebär att den misstänkte till godkännande eller föreläggs ett bötesstraff (48 kap. 2 § andra stycket ). Föreläggande av ordningsbot utfärdas bl.a. av polisman (48 kap. 1 §, jfr. 48 kap. 20 §). Godkänns föreläggandet gäller det som en lagakraftvunnen dom. Föreläggande av ordningsbot får utfärdas endast beträffande brott för vilket inte föreskrivs annat straff än penningböter (48 kap. 13 §). I Riksåklagarens föreskrifter om ordningsbot för vissa brott (SFS 1999:178) anges för vilka brott föreläggande av ordningsbot får utfärdas. De brott som det är fråga om är t.ex. vägtrafikbrott mot trafikförordningen (1998:1276) m.fl. förordningar. Regeringen föreslår i proposition 2005/06:187 En effektivare ordningsbotshantering ändringar i reglerna om handläggning av föreläggande av ordningsbot. Kravet i på att ett föreläggande av ordningsbot skall undertecknas föreslås tas bort, vilket möjliggör att föreläggandet kan utfärdas i form av ett elektroniskt dokument. Det skall dock även i fortsättningen framgå vem som har utfärdat föreläggandet. Syftet med ändringarna är att åstadkomma en mer effektiv handläggning vid utfärdande av ordningsbotsföreläggande, särskilt vid överträdelser som registreras genom automatisk trafiksäkerhetskontroll. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Beredningen för rättsväsendets utveckling anför i sitt betänkande En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare (2005:84) att den brottsutredande verksamheten kan göras mer effektiv om åklagarnas arbete intensifieras när det gäller bekämpningen av den grövre brottsligheten, medan polisen på egen hand får sköta andra utredningar. Enligt betänkandets förslag skall åklagarna arbeta med de kvalificerade ärendena medan polisen får vara förundersökningsledare inte bara i enkla ärenden utan även i ärenden av medelsvår karaktär. Betänkandet bereds inom (). Utskottet kan konstatera att frågan om gränsdragningen mellan polis och åklagare övervägs inom med anledning av beredningen av det ovan nämnda betänkandet En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrker motion T562 i nu behandlad del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Påföljdsval vid rattfylleri, punkt 1 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om påföljdsval vid rattfylleri. Därmed bifaller motionerna 2004/05:T465 yrkande 10, 2005/06:Ju332 yrkande 22 och 2005/06:Ju382 yrkandena 1 och 2, bifaller delvis motionerna 2004/05:So507 yrkande 9, 2004/05:T398 yrkande 19 och 2005/06:T380 yrkande 11 och avslår motion 2004/05:Ju338. Enligt vår mening är det hög tid att se över och skärpa lagstiftningen vad gäller brott som begås av alkohol- och narkotikapåverkade förare. Bland annat bör man se över och höja straffen för rattfylleri, så att straffen står i överensstämmelse med allvaret i gärningen. Vid grovt rattfylleri eller upprepade fall av rattfylleri bör påföljden normalt vara fängelse med längre strafftid än . De som döms för rattfylleri lider ofta av alkoholmissbruk och bör därför under anstaltsvistelsen undergå lämplig behandling. Någon relevant behandling i dessa fall kan dock inte åstadkommas inom ramen för påföljden samhällstjänst. Samhällstjänst bör därför inte komma i fråga vid grovt rattfylleri. Det bör ankomma på regeringen att återkomma med lagstiftning som tillgodoser det sagda. Behandling för rattfylleridömda, punkt 2 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behandling för rattfylleridömda. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju340 yrkande 10, 2004/05:T465 yrkandena 12 och 13, 2005/06:Ju382 yrkande 3, 2005/06:So3 yrkande 13 och 2005/06:T380 yrkandena 13 och 14 samt avslår motionerna 2004/05:Ju409 och 2005/06:Ju442 yrkande 2. För att förebygga nya brott är det angeläget att den som döms för rattfylleri kan erbjudas en väg ut ur sitt brottsliga beteende. Utan behandling av alkohol- eller drogmissbruk minskar dock inte risken för att den dömde kör rattonykter igen. Vid rattfylleribrott bör domstolen alltid begära att frivården gör en personutredning för att kunna analysera varje enskilt fall. Det är även viktigt med en effektivare och mer standardiserad form för sådana utredningar. Vidare bör det finnas en utbyggd och kvalitetssäkrad behandlingsverksamhet för rattfylleridömda över hela landet. Ingen bör kunna dömas för rattfylleri utan att komma i kontakt med någon form av aktivt påverkansprogram. Kvalificerad rehabilitering bör ingå som en del av straffet för rattfylleribrott. Program där rattfylleridömda får konfronteras med offer för trafikbrott (VIP) bör uppmuntras och fler försöksverksamheter initieras. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det sagda. Obligatoriskt deltagande i program med offer för trafikbrott, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om obligatoriskt deltagande i program med offer för trafikbrott. Därmed bifaller motion 2005/06:T609 yrkande 3. Ett verkningsfullt sätt att få personer som kör bil berusade att förstå den risk de utsätter andra trafikanter för är att konfrontera dem med trafikskadade offer. Sådana program (VIP) bedrivs bl.a. i med goda resultat. Regeringen bör klarlägga huruvida det är möjligt att med nuvarande lagstiftning ålägga rattfylleridömda att delta i behandling innehållande konfrontation med trafikoffer och, om det visar sig erforderligt, återkomma till med förslag till lagstiftning. Drograttfylleri, punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om drograttfylleri. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju204 och 2005/06:Ju222. I trafiken är drogmissbrukarna mycket farliga. Vid samtidig lagföring för flera brott försvinner dock drograttfylleriet ofta bland övriga brott. Rättsvårdande myndigheter har efterlyst en tydlig markering från samhällets sida att drograttfylleri är farligt. Vid flera brott bör därför ett särskilt straff för drograttfylleri kunna utdömas. Vidare skulle en höjning av straffskalan till fängelse innebära en möjlighet att häkta dem som begår brotten vanemässigt. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Eftersupning, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om eftersupning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju330 yrkande 14, 2004/05:Ju446, 2004/05:T465 yrkande 11, 2005/06:Ju382 yrkande 5, 2005/06:Ju532 yrkande 31 och 2005/06:T380 yrkande 12 och bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju383, 2004/05:Ju439 och 2004/05:T397 yrkande 5. Det är inte ovanligt att en rattonykter person efter en trafikolycka hävdar att han eller hon har druckit alkoholen först efter olyckan, s.k. eftersupning. Att någon på detta sätt skall kunna slippa undan ansvar för rattfylleribrott bör förhindras. Eftersupning bör därför straffbeläggas så att det blir olagligt att dricka alkohol eller inta narkotiska preparat efter en trafikolycka, exempelvis . I har ett lagreglerat förbud mot eftersupning gällt . Det bör ankomma på regeringen att återkomma med lagstiftning som tillgodoser det anförda. Obligatoriska drogtester av förare vid trafikolyckor, punkt 10 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om obligatoriska drogtester av förare vid trafikolyckor. Därmed bifaller motion 2004/05:T398 yrkande 18 i denna del och bifaller delvis motion 2005/06:T495 yrkande 2. Alkohol och droger är med stor sannolikhet en bidragande orsak till många trafikolyckor. Mörkertalet kan dock antas vara stort eftersom förare inte automatiskt testas vid trafikolyckor. En ordning där obligatoriska drogtester tas vid trafikolyckor bör därför införas. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det sagda. Rätt för bilinspektörer att ta alkoholutandningsprov, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt för bilinspektörer att ta alkoholutandningsprov. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju440 och 2005/06:Ju262. Trots att civilanställda bilinspektörer vid polisen utför olika kontroller i trafiken har de, enligt nuvarande regler i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov, inte rätt att ta sådana prov. Detta är en brist som bör åtgärdas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Rätt för tulltjänstemän att ta alkoholutandningsprov, punkt 12 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt för tulltjänstemän att ta alkoholutandningsprov. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju382 yrkande 9. En berusad förare som kör av en färja eller kör in över den svenska gränsen måste kunna stoppas redan där. kan nykterhetskontroller endast utföras av polisen. Det innebär att om en tulltjänsteman genomför en tullkontroll och då får anledning att misstänka att en förare är berusad, får tulltjänstemannen inte själv utföra en nykterhetskontroll. Detta är både ineffektivt och hindrar långt ifrån alltid berusade förare att köra vidare. Tulltjänstemän bör ges samma rätt som polismän har att ta alkoholutandningsprov. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Statistik, punkt 13 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om statistik. Därmed bifaller motion 2004/05:T398 yrkande 18 i denna del. är det omöjligt att jämföra EU-ländernas problem med rattonykterhet eftersom statistiken inte upprättas på liknande grunder. En jämförbar EU-statistik om rattonykterhet bör därför skapas. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Olovlig körning, punkt 14 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om olovlig körning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju447 i denna del och 2005/06:Ju530 yrkande 17. Enligt nuvarande regler går det inte att häkta den som kör bil vanemässigt utan att vara berättigad till det. Detta är enligt vår mening en väsentlig brist. Straffskalan för grov olovlig körning bör därför höjas till fängelse. Det bör ankomma på regeringen att återkomma med lagstiftning som tillgodoser det anförda. Hastighetsöverträdelse, punkt 15 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hastighetsöverträdelse. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju478 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju401 och 2005/06:Ju517. Enligt nuvarande regler är straffet för hastighetsöverträdelse normalt penningböter. Påföljden blir därmed olika kännbar beroende på den enskildes ekonomiska situation. Straffet för fortkörning bör utformas så att flertalet bilister uppfattar påföljden för brottet som kännbar. Hastighetsöverträdelse borde därför straffas med dagsböter så att påföljden står i relation till förmågan att betala. Det bör ankomma på regeringen att återkomma med lagstiftning som tillgodoser det anförda. Bötessystemet vid trafikbrott, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bötessystemet vid trafikbrott. Därmed bifaller motion 2004/05:T462 yrkande 4. Det är angeläget att bötessystemet vid trafikbrott är lika för alla oavsett nationalitet. Så är inte fallet . Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Beslag av fordon, punkt 17 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beslag av fordon. Därmed bifaller motionerna 2004/05:T465 yrkande 14 och 2005/06:So3 yrkande 11, bifaller delvis motion 2004/05:Ju447 i denna del och avslår motion 2005/06:T562 yrkande 4. Det är viktigt att fordon som har använts vid rattfylleri kan tas i beslag och förverkas. Detta gäller i synnerhet beträffande fordon som tillhör personer som återkommande kör onyktra. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Beslag av fordon, punkt 17 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beslag av fordon. Därmed bifaller motion 2005/06:T562 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:Ju447 i denna del, 2004/05:T465 yrkande 14 och 2005/06:So3 yrkande 11. För att minska risken för återfall i trafikfarligt beteende och för att stävja osund konkurrens inom yrkestrafiken bör polisen ges rätt att, i fall av grova trafikförseelser, beslagta fordon eller del av fordon alternativt förse fordonet med hjulboja. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Beslag av fordonsnycklar m.m., punkt 18 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beslag av fordonsnycklar. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju463 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju288. Enligt vår mening finns det skäl att, i syfte att förebygga rattfylleri, överväga om även privatpersoner skall ges samma befogenhet som polismän har att beslagta fordonsnycklar eller annat som behövs för färden eller, om så krävs, själva fordonet. Regeringen bör låta utreda denna fråga. Polisens åtgärder, punkt 19 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om polisens åtgärder. Därmed bifaller motion 2005/06:T380 yrkande 10 och avslår motionerna 2004/05:Ju311, 2004/05:Ju403, 2005/06:Ju243, 2005/06:Ju270 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ju424. För att stoppa det tilltagande rattfylleriet krävs bl.a. ytterligare insatser från polisens sida. Det är enligt vår mening därför viktigt att trafikpolisens fältinsatser mot rattfylleri ökar. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Rätt för polismän att föra talan i trafikmål, punkt 20 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: