bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Utskottet konstaterade då att dessa garn utgör ett stort problem som behöver åtgärdas och betonade att undersökningar har visat att gamla förlorade torskgarn är ett större problem än man tidigare känt till. Garnen fångar fortfarande torsk, liten som stor, , och även om det inte går att uppskatta hur mycket fisk som går förlorad, är detta enligt utskottets mening ett oacceptabelt slöseri. Enligt det tiopunktersprogram som regeringen presenterade skulle en handlingsplan för att få bort spökgarn i de svenska vattnen genomföras . redogjorde utskottet för ett EU-projekt där man draggat efter spökgarn i som just hade avslutats (bet. 2001/02:MJU23). Utskottet hade vidare inhämtat att försök med upptagning av spökgarn bedrivs vid i . I samband med den nu aktuella motionen har utskottet inhämtat att miljöministrarna vid ministermötet i antog en deklaration där ministrarna uttrycker sin oro för den negativa påverkan dessa garn har på de ekosystemen. I deklarationen noteras att FAO:s arbete med en s.k. Code of Conduct fortskrider, och ministrarna enades om att berörda myndigheter i de länder där sådana system ännu inte finns i samarbete med fiskerinäringen skall utarbeta ett rapporteringssystem för borttappade garn. Deklarationen innebär bl.a. också att program skall utarbetas för markering och identifiering av garn och att berörda myndigheter skall analysera spökgarnens påverkan på de ekosystemen och utarbeta program för regelbundet insamlande av sådana garn. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ377 (m) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av fiskelagen m.m., punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av fiskelagen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ40 yrkandena 5 och 6 samt avslår motionerna 2005/06:MJ324 och 2005/06:MJ446 yrkande 23. Vi ställer oss bakom en utredning av fiskelagen men anser att utredningen måste leda till förslag om förenklingar för de enskilda näringsidkarna. Denna målsättning ligger också i linje med den s.k. Simplexförordningen och arbete med att förbättra lagstiftningen särskilt med avseende på små och medelstora företag. En förutsättning för att målet om att kust- och insjöfisket, vattenbruket och fritidsfisket skall bidra till att en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden skall kunna uppnås är att möjligheter ges att överlåta rätten till handredskapsfiske till fiskevårdsområdesföreningar även i skärgården och längs kusten. Detta kräver en sådan ändring i lagen om det fria handredskapsfisket att fisket kan regleras inom områden lämpliga som fiskevårdsområden. Ändringen får dock inte innebära att den frihet som det fria handredskapsfisket innebär inom andra områden inskränks i onödan. Detta bör ges regeringen till känna. Administrativa sanktioner, punkt 2 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektivisering av verksamheten. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ40 yrkande 8. I skrivelsen tar regeringen upp behovet av en utredning om ett förändrat sanktionssystem för fisket. Som huvudmotiv anges att handläggningen av fiskebrott tar . Vi anser att snabbhet inte i sig kan vara utgångspunkten utan att det är den enskilde yrkesfiskarens rättstrygghet som måste beaktas. kan besluta om licenser och tillstånd för fisket, villkor för dessa tillstånd och därmed även om återkallelser av tillstånd vid överträdelse av villkoren eller förutsättningarna för innehav. Det är alltså ansvariga myndigheter som inom ramen för sina befintliga bemyndiganden bör effektivisera sin verksamhet, och för detta krävs för tillfället ingen ytterligare utredning av sanktionssystemet. Detta bör ges regeringen till känna. Utskrotning av fiskeflottan m.m., punkt 3 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en analys av den ekonomiska bärkraften. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ333 yrkandena 1-4 och avslår motionerna 2005/06:MJ327 yrkandena 1 och 3, 2005/06:MJ369 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:MJ471 yrkande 2. Enligt min mening bör analysera olika fiskefartygs och fiskesegments ekonomiska bärkraft i förhållande till nuvarande fiskeripolitik och de nationella miljömålen. Om vi skall kunna nå målen för uthålligt fiske bör en stor del av fiskekapaciteten skrotas ut. Frågan om var detta skall ske bör analyseras och stimuleras. Utifrån ett underlag med uppgifter om vilket antal fartyg eller vilken kapacitet som krävs för ekonomisk lönsamhet bör få i uppdrag att utarbeta en plan för utskrotning inklusive en ersättningsplan/nivå på en skrotningspremie som är anpassad till målen för svensk fiskeripolitik. har en mycket låg skrotningspremie jämfört med andra länder. Eftersom fiskeripolitiken även innebär ett socialt ansvar från statens sida för yrkesfiskarna bör nivån på utskrotningspremien vara anpassad till en nivå som motsvarar försäkringsbeloppet, eller utformad på ett annat lämpligt sätt. Detta bör ges regeringen till känna. En proposition om en uppdaterad fiskeripolitik, punkt 4 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en proposition om en uppdaterad fiskeripolitik. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ37 yrkande 1. Redan i samband med att regeringen presenterade proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk, som rätteligen borde ha benämnts skrivelse och inte proposition, riktade vi kritik mot regeringens oförmåga att dra slutsatser och formulera en sammanhållen politik med konkreta förslag. I den nu aktuella skrivelsen tar regeringen visserligen upp många viktiga frågeställningar, men det är beklagligt att regeringen endast lyckats prestera en skrivelse och inte någon proposition med skarpa förslag. Flera av de problem som avhandlas i skrivelsen är akuta, och omedelbara ändringar i regelverk m.m. behövs. Bland de frågor som regeringen undviker vill vi framhålla yrkesfiskaravdraget och ett meningsfullt besked i frågan om fiskevårdens finansiering. Enligt vår mening bör en sammanhållen proposition om en uppdaterad fiskeripolitik läggas fram för . Detta bör ges regeringen till känna. roll i den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett mer aktivt agerande i EU. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ36 yrkande 1. När det gäller yrkesfisket är fiskeripolitiken gemensam för EU, och genom skickligt agerande i EU kan svenska intressen värnas. Det är enligt vår mening viktigt att regeringen lägger sig vinn om att i EU-samarbetet spelar en framträdande roll när det gäller att utforma den gemensamma fiskeripolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. Utformningen av den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en mer aktiv roll i den gemensamma fiskeripolitiken. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ38 yrkande 1, 2005/06:MJ39 yrkande 2 och 2005/06:MJ40 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 19, 2004/05:MJ389, 2004/05:MJ428, 2004/05:MJ448, 2005/06:MJ292 yrkande 3, 2005/06:MJ532 yrkande 9 och 2005/06:MJ585 yrkande 5. Det är enligt vår mening oacceptabelt att marginaliseras i något Europapolitiskt sammanhang, särskilt inom ett område som den gemensamma fiskeripolitiken, där EU har exklusiv kompetens. Regeringen och samarbetspartierna har inte agerat för att nå förhandlingspositioner som har medfört att har påverkat utgången i förhandlingarna till vårt lands fördel. Sedan inträde i gemenskapen har regeringen röstat nej till den årliga TAC- och kvotförordningen vid inte mindre än fem tillfällen. Utgångspunkt för regeringens förhandlingsposition har vid flera av dessa tillfällen endast varit ICES:s () rekommendationer, och regeringen har valt att bortse från sin förvaltarroll och andra väsentliga politiska aspekter såsom sysselsättning, ekonomi och sociala förhållanden i fiskenäringen. Regeringens ställningstaganden är inte något annat än ett förhandlingsmässigt misslyckande, vilket tydligast framkom i samband med regeringsförhandlingarna då med ett ensidigt fiskestopp ställde sig helt utanför de reella förhandlingarna. Arbetet i EU måste drivas ännu mer intensivt för att överenskommelser skall kunna nås om kraftfulla och långsiktiga beslut grundade på den vetenskapliga rådgivningen. Detta bör ges regeringen till känna. De rådgivande nämnderna, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om finansiellt bidrag till de rådgivande nämnderna. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ37 yrkande 4. Enligt min mening bör på ett mer aktivt sätt än delta i arbetet i de rådgivande nämnderna för och , som har skapats som en del av reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken. I likhet med , som har bidragit med medel till , bör bidra finansiellt till de rådgivande nämnderna för att stödja deras arbete.Detta bör ges regeringen till känna. En etisk dimension i fiskeripolitiken m.m., punkt 8 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en etisk dimension i fiskeripolitiken. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ500 yrkande 28 och 2005/06:MJ446 yrkande 29. Vi anser att EU:s fiskeripolitik bör ha en etisk dimension. Enligt vår mening bör fleråriga förvaltningsplaner enligt FAO:s Code of Conduct for Responsible Fisheries utarbetas som grund för all beståndsförvaltning. Förvaltningsplanerna bör också utvecklas mot flerartsmodeller för att bättre än kunna anpassas till ekosystemansatsen. Många av EU:s fiskenationer fiskar i andra länders fiskevatten genom överenskommelser som har förhandlats fram av EU. De stora fångster som industrifisket utanför kusterna tar upp innebär i flera fall att fisket närmare kusten, som försörjer många små kustsamhällen och utgör en mycket viktig proteinkälla för befolkningen, försämras avsevärt. måste verka för att fiskets konsekvenser för lokalbefolkningen alltid beaktas när EU förhandlar med andra länder. Sammantaget innebär detta att regeringen inom EU bör verka för att resurserna i tredjeland inte överutnyttjas, att subventionerna till fjärrfisket minskar, att konsekvensbeskrivning alltid har gjorts när nya avtal ingås samt att nödvändiga uppföljningar av tredjelandsavtalen görs ur ett resursförvaltnings- och utvecklingsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. Tillgängligheten till och m.m., punkt 9 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillgängligheten till , och . Därmed bifaller motion 2004/05:MJ500 yrkande 31. För svenska fiskare har tillgången till fiskevattnen blivit kraftigt reglerad genom avtal med EU, och . Genom de baltiska staternas tillträde till EU:s fiskevatten har trängseln blivit stor även på vissa platser i . Enligt min mening bör arbeta internationellt för en bevakning av tillgången till fiskevatten i och en ökning av tillgången till fiskevatten i och . Detta bör ges regeringen till känna. Reformering av , punkt 10 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om reformering av . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ446 yrkande 34. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en omfattande reformering av i syfte att skapa tydliga rättsliga regler kring vem som har rätt att bruka olika delar av det begränsade resursutrymmet i haven.Detta bör ges regeringen till känna. Vetenskaplig rådgivning, punkt 11 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om överprövning av den vetenskapliga rådgivningen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ500 yrkande 24 och avslår motionerna 2004/05:MJ421 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:MJ36 yrkande 2. I det fall det skulle råda oenighet inom ICES eller om dess bedömning vore det enligt vår mening värdefullt om en överprövnings/kontrollfunktion tillskapades. Hur denna skulle kunna se ut är en öppen fråga som bör beredas av kommissionen. bör agera för att så skall ske. Detta bör ges regeringen till känna. Vetenskaplig rådgivning, punkt 11 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förhandlingsresultat baserade på vetenskaplig rådgivning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ421 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:MJ500 yrkande 24 och 2005/06:MJ36 yrkande 2. Vi anser att bl.a. skall inleda bilaterala samtal med och om torskfisket i i syfte att främja förhandlingsresultat baserade på vetenskapliga rekommendationer. Inom ramen för det nordiska samarbetet och bör ta initiativ i syfte att främja sådana överenskommelser. Detta bör ges regeringen till känna. Individuella kvoter m.m., punkt 12 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ITQ som förvaltningsmodell. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ371 yrkandena 6, 7 och 9 samt avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 16, 2004/05:MJ466, 2004/05:MJ500 yrkande 21, 2005/06:MJ37 yrkande 2, 2005/06:MJ219, 2005/06:MJ262, 2005/06:MJ328 yrkande 1, 2005/06:MJ446 yrkande 24, 2005/06:MJ522 yrkande 7 och 2005/06:MJ585 yrkande 13. Vi anser att forskarnas slutsatser är det bästa beslutsunderlaget och skall följas. bör göras vad som göras kan för att förfina detta underlag, t.ex. förbättringar i insamlandet av uppgifter om fångster och orapporterade landningar, och ett försök med individuellt överlåtbara kvoter (ITQ) bör inledas inom något av de fem försöksområdena med lokal förvaltning. Enligt vår mening bör således den vetenskapliga rådgivningen från ICES vara styrande för fastställandet av fiskekvoter, och regeringen bör i alla förhandlingar om fiskekvoternas storlek verka för detta. Ett av problemen på fiskets område är avsaknaden av ordentligt specificerade, överlåtbara och skyddade rättigheter. Inrättandet av ett system med väl definierade rättigheter skulle kunna avhjälpa detta problem och ge fiskare incitament att hushålla med fisken på ett mer uthålligt sätt. Mot denna bakgrund kan individuella fiskekvoter vara av intresse. Genom frivilliga byten av rättigheter kan resurser också hamna där de gör mest nytta. En parlamentarisk utredning bör tillsättas för fortsatt arbete med frågor om införande av ITQ som förvaltningsmodell för fiskerättigheter. Utredningen bör bl.a. överväga om det kustnära fisket kan prioriteras genom att möjligheterna att överlåta kvoter från små till större fartyg begränsas. Detta bör ges regeringen till känna. Individuella kvoter m.m., punkt 12 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individuella och överlåtbara kvoter för det kustnära fisket. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ328 yrkande 1 och 2005/06:MJ522 yrkande 7 och avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 16, 2004/05:MJ371 yrkandena 6, 7 och 9, 2004/05:MJ466, 2004/05:MJ500 yrkande 21, 2005/06:MJ37 yrkande 2, 2005/06:MJ219, 2005/06:MJ262, 2005/06:MJ446 yrkande 24 och 2005/06:MJ585 yrkande 13. Fiskekvoterna inom de gemensamma vattnen fastställs numera på EU-nivå och fördelas till de olika medlemsstaterna. Det enskilda ansvaret för helheten tas över av centrala instanser, och för den enskilde fiskaren gäller det att ta upp fisken innan kvoten är slut. Ett sätt att öka det personliga ansvaret är individuell tilldelning av fiskekvoter som sedan kan ingå i ett handelssystem där de kan överlåtas till andra fiskare. Enligt vår mening bör ett system prövas med individuellt överlåtbara fiskekvoter. Härigenom skapas äganderätter till fångster men också förutsättningar för att marknader skall uppstå och att fångstsektorn skall kunna organiseras på ett mer produktivt och effektivt sätt. När enskilda fiskare får rättighet till framtida fångster får de också ett egenintresse att driva fisket på ett sätt som bara utvinner resursräntan. Således försvinner därmed de negativa effekterna som en kapplöpning om fångster ger upphov till, nämligen överkapitalisering och överfiske. Detta bör ges regeringen till känna. Individuella kvoter m.m., punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om individuella och överlåtbara kvoter. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ466, 2004/05:MJ500 yrkande 21, 2005/06:MJ37 yrkande 2 och 2005/06:MJ446 yrkande 24 och avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 16, 2004/05:MJ371 yrkandena 6, 7 och 9, 2005/06:MJ219, 2005/06:MJ262, 2005/06:MJ328 yrkande 1, 2005/06:MJ522 yrkande 7 och 2005/06:MJ585 yrkande 13. Enligt min mening bör ett system med individuella överlåtbara kvoter införas i det pelagiska fisket. Sådana kvoter skulle på grund av marknadsmekanismerna medföra att kapaciteten minskas, vilket skulle möjliggöra rationalisering av fisket genom att ett fartyg skulle kunna köpa kvoter eller delar av kvoter av ett annat fartyg. Kostnaderna för att landa samma mängd fisk skulle sänkas och därigenom skulle även behovet av fångst för att täcka kostnaderna minska. Också för beredningsindustrin torde det vara en fördel att kunna sluta avtal med fiskarna om när de skall leverera sina fångster. Detta bör ges regeringen till känna. Individuella kvoter m.m., punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inlåsningseffekter. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ585 yrkande 13 och avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 16, 2004/05:MJ371 yrkandena 6, 7 och 9, 2004/05:MJ466, 2004/05:MJ500 yrkande 21, 2005/06:MJ37 yrkande 2, 2005/06:MJ219, 2005/06:MJ262, 2005/06:MJ328 yrkande 1, 2005/06:MJ446 yrkande 24 och 2005/06:MJ522 yrkande 7. Enligt min mening skapar ett system med Individual Transferable Quota, ITQ, inlåsningseffekter och förhindrar nyetableringar och rörlighet inom fiskesektorn. Nyrekryteringen av unga fiskare med egen verksamhet försvåras kraftigt som gamla strukturer inom näringen konserveras. Ett sådant system bör alltså inte införas. Detta bör ges regeringen till känna. Införande av ett system med fiskedagar, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett system med fiskedagar. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ500 yrkande 22, 2005/06:MJ37 yrkande 3, 2005/06:MJ40 yrkandena 4 och 10, 2005/06:MJ214, 2005/06:MJ446 yrkande 25 och 2005/06:MJ585 yrkande 7. Vi anser att regeringen i EU bör påvisa att vårt land har speciella förutsättningar när det gäller fisket och att hela EU-området således inte kan regleras på samma sätt. Regeringen bör driva frågan om särskilda regionala villkor för fisket, och ett försök som visar att vårt kustfiske fungerar och inte hotar bestånden bör genomföras i och . Ett sådant försök bör ingå som en naturlig del i det pilotprojekt för ett nytt sätt att förvalta våra vattenresurser och förbättra vården av fiskbestånden som skall genomföras i dessa havsområden. I försöket bör prövas ett system med fiskedagar i stället för fiskekvoter, dvs. ett visst antal fiskedagar bör tillåtas för varje fiskefartyg som också bör ha rätt att behålla hela fångsten som dumpning, ett problem som måste åtgärdas , förbjuds. På så sätt kan det klargöras vad en havsdag innebär i fråga om fångstuttag. Reglerna bör även ändras så att de artspecifika kvoterna avskaffas och att fiskarna med selektiva redskap kan fiska under ett begränsat antal dagar och ta i land för försäljning vad som fångas i trålen. Det totala antalet tilldelade fiskedagar skall inte tillåtas överskrida vad fiskbestånden långsiktigt kan tåla eller den sammanlagda kvot som har tilldelats för respektive art. Erfarenheter från liknande system i exempelvis bör tas till vara. Ett nationellt förbud som dessutom, utifrån danska erfarenheter, är svårt att kontrollera har emellertid endast begränsad effekt. Regeringen bör lägga stor kraft på att genomföra, följa upp och utvärdera det planerade försöket som, om det blir framgångsrikt, kan leda till förändring av den gemensamma fiskeripolitiken. Förutsättningen är dock att regeringen driver frågan på EU-nivå, att ett antal fartyg från , och tillåts fiska med s.k. havsdagsbegränsning i och samt att all fångst landas. Detta bör ges regeringen till känna. Den nationella fiskeripolitiken, punkt 15 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om formaliserad samverkan. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ500 yrkande 29 och avslår motionerna 2004/05:MJ487, 2004/05:MJ495 yrkande 1, 2004/05:N401 yrkande 11 i denna del, 2005/06:MJ39 yrkande 1, 2005/06:MJ349 yrkande 1 och 2005/06:MJ585 yrkande 1. Jag vill framhålla betydelsen av förbättrad samverkan mellan fiskerinäring, forskning, myndigheter och miljöorganisationer, både regionalt, nationellt och internationellt. Ett organ för att formalisera en sådan samverkan på nationell nivå bör inrättas. Detta forum bör kunna bli en viktig bas för ställningstagande i fiskefrågor. Detta bör ges regeringen till känna. Den nationella fiskeripolitiken, punkt 15 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om yrkesfiskets roll som näringsgren. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ39 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:MJ487, 2004/05:MJ495 yrkande 1, 2004/05:MJ500 yrkande 29, 2004/05:N401 yrkande 11 i denna del, 2005/06:MJ349 yrkande 1 och 2005/06:MJ585 yrkande 1. I likhet med andra näringsgrenar måste fiskerinäringen få tydliga regler och konkurrensvillkor, och samhället måste ta ansvar för de miljöproblem som drabbar yrkesfiskets utkomstmöjligheter, t.ex. tidigare politiska beslut om utsläppsnivåer och fiskekvoter, som orsakar miljöeffekter och hotade fiskbestånd. Förutom det behov av livsmedel som näringen täcker är fisket för mer än tre miljoner svenskar en fråga om rekreation och möjlighet att komma ut i naturen. Fritidsfiske är ett spännande sätt att vistas i naturen och lockar nya utövare, både bland barn och nya svenskar, och den tätortsnära naturen erbjuder möjlighet till naturupplevelser tack vare fisket.