bet · GT01JuU11 · 2006-02-14 00:00:00 — Regeringen bör göra en översyn av lagstiftningen och återkomma med ett förslag som ökar möjligheten till beslag i enlighet med vad jag anfört. Beslag vid misstanke om stöld, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beslag vid misstanke om stöld. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju403. Det förekommer att polisen griper personer vid misstanke om stöld men att det senare inte går att styrka att godset är stulet. Den misstänkte återfår då godset, trots att han inte kunnat styrka sitt förvärv. kan krav inte ställas på att äganderätten skall vara dokumenterad. Detta innebär att fordon lastade med åtskilliga elektriska apparater har lämnat landet utan att ansvariga myndigheter har kunnat binda någon vid brott trots att det varit uppenbart att godset inte förvärvats genom köp eller gåva. En utredning bör tillsättas med uppdrag att se över hur svensk lagstiftning kan ändras för att kraftigt förbättra möjligheterna för rättsvårdande myndigheter som polis och tull att beslagta egendom vid misstanke om stöld. Ett exempel är att ställa högre krav på att en person vid misstanke om brott skall kunna styrka sitt förvärv och sin rätt till egendomen. Regeringen bör se över lagstiftningen och återkomma till med ett lagförslag. S.k. obligatorisk häktning, punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om s.k. obligatorisk häktning. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju488 yrkande 9. Enligt vår mening bör bestämmelserna om s.k. obligatorisk häktning ändras så att häktning skall ske, om det inte är uppenbart att skäl till häktning saknas, även vid försök - och även andra förbrott - till brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Skälet för att ändra bestämmelserna är i första hand att införa obligatorisk häktning vid försök till våldtäkter och andra grova brott mot kvinnor. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett sådant lagförslag. Tillträdesförbud, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tillträdesförbud. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju267 yrkande 3 och 2005/06:Ju543 yrkande 9. Snatterier och ordningsstörningar utgör för många affärsinnehavare stora problem som bl.a. ur ett näringspolitiskt perspektiv inte kan accepteras. Vi förespråkar därför ett införande av möjligheten att meddela ett straffsanktionerat förbud att besöka vissa affärslokaler för t.ex. snattare. Utskottsmajoritetens argumentation om att den enskilde skulle drabbas hårt om han eller hon inte får tillträde till ortens enda butik eller apotek är inte övertygande. Det är tvärtom så att det är orimligt att en person som återkommande stjäl eller uppför sig illa skall kunna fortsätta på samma sätt på bekostnad av andra kunders och affärsinnehavares rättigheter. Vi utgår från att åklagaren eller den som beslutar i ett sådant ärende tar hänsyn till rådande omständigheter i eventuella extremfall. Det får ankomma på regeringen att till återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Forskning om förundersökningarnas kvalitet, punkt 8 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om forskning om föundersökningarnas kvalitet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju381 yrkande 2. Förundersökningen och förhörssituationen är en mycket viktig del i utredningen av ett brott. Det behövs mer forskning om förundersökningarnas kvalitet som belyser vad som händer under förundersökningarna och hur de kan förbättras. Majoriteten av förundersökningarna läggs ned, vilket kan tyda på att brottsoffrens rättigheter åsidosätts. Regeringen bör ges i uppdrag att initiera sådan forskning i enlighet med vad vi nu anfört. Åtal för ekonomisk brottslighet, punkt 9 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtal för ekonomisk brottslighet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju543 yrkande 13 i denna del och avslår motion 2005/06:Ju420 yrkande 4. Åtalsförhandling innebär en möjlighet för en åtalad att förklara sig skyldig varvid åklagaren kan föreslå ett lägre straff eller att släppa en åtalspunkt. För att öka effektiviteten i rättsprocessen, inte minst när det gäller komplicerade brott som ekobrott, borde detta system kunna införas i svensk rätt. Ett sådant svenskt system skulle kunna bygga på följande utgångspunkter: Det bör endast gälla för brott där straffvärdet inte överstiger fängelse. Om ett fängelsestraff föreslås får detta inte vara . Den tilltalade ges tio dagars betänketid, varefter han eller hon i närvaro av sin advokat kan acceptera åklagarens förslag till straff. Domaren kan pröva den tilltalades samtycke till det föreslagna straffet och straffets lämplighet, men prövar i normalfallet då inte själva skuldfrågan. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag. Delgivning av åtal, punkt 10 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om delgivning av åtal. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju412 yrkande 8. Tilltalade som har att inställa sig i domstol skall inte kunna hålla sig undan och på så sätt invänta att preskriptionstider löper ut. Vi anser att delgivningssystemet bör ses över, och den myndighet, oavsett om det är polisen eller kronofogden, som åläggs delgivningsansvaret måste få möjlighet att utföra arbetet effektivt. Det får ankomma på regeringen att låta se över frågan och till återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Begränsningar i åtalsrätten, punkt 11 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om begränsningar i åtalsrätten. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju382 och avslår motion 2005/06:L291 yrkande 31. har det blivit allt vanligare att restaurang- och taxiägare utsätts för s.k. springnotor. Brott av detta slag torde vara att betrakta som bedrägeri eller bedrägligt beteende, det senare om brottet med hänsyn till skadans omfattning och övriga omständigheter vid brottet är att anse som ringa. Åklagaren får då väcka åtal endast om det är påkallat från allmän synpunkt. En grundläggande rättssyn måste vara att alla begångna brott skall utredas och lagföras. En näringsidkare har inte råd att avsätta den tid det tar att väcka enskilt åtal. Regeringen bör få i uppdrag att se över tillämpningen av reglerna om särskild åtalsprövning och återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu anfört. Begränsningar i åtalsrätten, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om begränsningar i åtalsrätten. Därmed bifaller motion 2005/06:L291 yrkande 31 och avslår motion 2004/05:Ju382. Huvudregeln vid brott såsom förtal och förolämpning är att det endast är målsäganden som kan väcka enskilt åtal. Vid sådant brott som anspelar på personens homosexuella läggning, ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse har dock åklagaren möjlighet att åtala om det av särskilda skäl anses påkallat ur allmän synpunkt. Det är dock tveksamt om möjligheten utnyttjas i praktiken. Regeringen bör låta se över rättsväsendets tillämpning av denna åtalsbestämmelse i . I samband med översynen bör paragrafen också breddas till att omfatta förolämpning med anspelning på sexuell läggning, dvs. homo-, bi- eller heterosexualitet samt könsidentitet och könsidentitetsuttryck, t.ex. transvestism eller transsexualism. Det får ankomma på regeringen att till återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Talerätt för vissa organisationer, punkt 13 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om talerätt för vissa organisationer. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 4. Då djur utsätts för övergrepp kan staten genom åklagaren föra talan om djurplågeri. Avstår åklagaren från åtal finns ingen som företräder djurskyddsaspekten annat än om tillsynsmyndigheten förbjuder djurhållaren att fortsätta ha djur. Jag anser att den talerätt som vissa sammanslutningar och företrädare har enligt även skall omfatta en rätt att föra talan utifrån djurskyddsintresset i brottmåls- och civilprocesser. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med det anförda. Rätten till offentlig försvarare, punkt 14 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätten till offentlig försvarare. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju543 yrkande 5 och avslår motion 2005/06:Ju220. Rätten att förordna en offentlig försvarare för den som misstänks för ett allvarligt brott är viktig för rättssäkerheten. Det förekommer emellertid att en misstänkt person kan få obegränsad rätt till en offentlig försvarare trots att den misstänkte vägrar att inställa sig till samtal med polis eller åklagare för att bringa klarhet i utredningen. Detta framstår som orimligt, bl.a. med tanke på att utgångspunkten för de rättsvårdande myndigheterna är att tillämpa en tydlig objektivitetsprincip. En översyn bör därför göras om möjligheten att begränsa rätten till offentlig försvarare för personer som aktivt och medvetet håller sig undan från att bidra till utredningen av ett misstänkt brott. Regeringen bör initiera ett utredningsarbete med den inriktning som vi anför och därefter återkomma med ett lagförslag. Rätten till målsägandebiträde, punkt 15 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätten till målsägandebiträde åt efterlevande. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju247 och 2005/06:Ju483 yrkande 10. Rätten till målsägandebiträde bör utvidgas till att avse även vissa efterlevande som inte direkt intar målsägandeställning. En sådan utveckling är förenlig med den utveckling som skett i rättspraxis vad gäller närståendes rätt till ersättning för psykiska besvär som utgör personskada. Mot den bakgrunden bör lagen (1988:609) om målsägandebiträde ändras så att om efterlevande make, sambo, bröstarvinge, fader, moder eller syskon till någon som dödats genom brott med hänsyn till sina personliga förhållanden eller andra omständigheter har behov av ett målsägandebiträde skall ett sådant biträde förordnas när förundersökningen har inletts. Dessutom bör målsägandebiträdets ställning stärkas genom att låta ersättning utgå för en extra timme efter rättegången, så att brottsoffret kan få domen förklarad för sig. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det vi anfört samt återkomma till med ett lagförslag. Telefonnärvaro vid domstolssammanträde, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om telefonnärvaro vid rättegång. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 13. Det har tidigare inte varit möjligt för parter att delta per telefon vid huvudförhandling i brottmål eller vid sammanträde som avser häktning. beslutade att ändra reglerna härom genom att de villkor som skall gälla för att delta vid ett sammanträde med videokonferens även skall gälla när deltagandet sker per telefon. Jag anser att det finns en risk för att förtroendet för åklagaren och den offentliga försvararen kan komma att undergrävas om de tillåts delta endast per telefon. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad jag anfört. Behandlingen av barn i domstol, punkt 17 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behandlingen av barn i domstol. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju402 yrkande 4 och 2005/06:L292 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:Ju263 yrkande 2 och 2005/06:So647 yrkande 12. Det är viktigt att barn som exploaterats i pornografiska framställningar får en stärkt ställning som brottsoffer. Detta bör ske genom att barnet får rätt till bl.a. målsägandebiträde. För att säkerställa att principen om barnets bästa står i fokus i mål om vårdnad, boende och umgänge anser vi att det bör upprättas särskilda barnprotokoll som en bilaga till domen där avgörandet motiveras utifrån vad som är bäst för barnet. Ett krav på obligatoriska barnprotokoll kommer att stärka principen om barnets bästa i den rättsliga hanteringen. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som tillgodoser vad vi här anfört. Behandlingen av barn i domstol, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behandlingen av barn i domstol. Därmed bifaller motion 2005/06:So647 yrkande 12 och avslår motionerna 2004/05:Ju263 yrkande 2, 2005/06:Ju402 yrkande 4 och 2005/06:L292 yrkande 8. Det är lång väg kvar innan uppfyller intentionerna i när det gäller domstolarnas hantering av barn i brottmålsprocessen. I finns endast ett fåtal regler som tar sikte på enbart barn. Problemen blir särskilt tydliga då barn skall uppträda i brottmålsprocessen som målsägande. Ofta hörs barnet bakom stängda dörrar och förhöret spelas in på video. Rätten kan inte ställa frågor till barnet, vilket har både för- och nackdelar. En nackdel är att förhörets bevisvärde kan bli lägre och att åklagaren får svårt att få till en fällande dom. Regeringen bör låta se över reglerna för domstolarnas hantering av barn i brottmålsprocessen. Avvisning av bevisning, punkt 18 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avvisning av bevisning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 12. Enligt min mening talar starka rättssäkerhetsskäl för att alla bevis som har betydelse för bedömningen av målet alltid bör få läggas fram. Att domstolen har svårigheter att delge en förhörsperson kallelse till ett sammanträde är inte en relevant anledning att vägra en part att få åberopa denne som vittne. Det är inte acceptabelt att en part kan förlora sin talan bara för att domstolen anser att målet måste handläggas snabbare och därför avvisar svårtillgänglig bevisning. De regler som gällde före den senaste ändringen i är tillräckliga för att komma till rätta med problem med att handläggningen av målet fördröjs. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det ovan anförda. Kronvittnen, punkt 19 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kronvittnen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju480 yrkande 16 i denna del och 2005/06:Ju543 yrkande 13 i denna del. Det förekommer att utredningar läggs ned på grund av sin omfattning, svårighetsgrad eller resursbrist hos polis och åklagare. I vissa fall är handläggningen så långsam att de misstänkta brotten hinner preskriberas. En tänkbar lösning för svåra och omfattande brottsutredningar är att införa en möjlighet till betydande straffnedsättning för den gärningsman som lämnar sådana uppgifter om andras brottslighet att allvarliga brott upp. Den som genom att underrätta myndigheterna hjälper till att hindra att ett brott begås, kan avbrytas eller avslöjar gärningsmännen, skall också kunna erhålla strafflindring. En strafflindringsregel behöver därför införas i . Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med vad vi anfört. Sakkunniga, punkt 20 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sakkunniga. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju373 yrkande 4. Det är viktigt att förtroendet för rättsväsendet är starkt och att de domar som avkunnas är riktiga. Det har från bl.a. åklagarhåll framförts kritik mot regler om sakkunniga. Kritiken har inneburit att dessa regler är ofullständiga och delvis föråldrade. Jag anser att regeringen bör göra en översyn av bestämmelserna på den här punkten. Det får ankomma på regeringen att utreda frågan och återkomma till med ett lagförslag. Muntlig bevisning i hovrätt, punkt 21 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om muntlig bevisning i hovrätt. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 14. De nya bestämmelserna om upptagning av muntlig bevisning i hovrätt innebär att möjligheten till omhörande i hovrätten av vittnen och andra bevispersoner är starkt begränsad och att det i princip endast blir möjligt när ytterligare frågor behöver ställas. Enligt min mening är det tveksamt om en sådan ordning är förenlig med bestämmelserna om rätten till en rättvis rättegång i artikel 6 i . Härtill kommer att bestämmelserna är otydligt utformade eftersom det inte anges när det kan anses vara nödvändigt att hålla ett förnyat förhör i hovrätten. Jag anser att regeln bör avskaffas. Det får ankomma på regeringen att återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad jag anfört ovan. Stöd till vittnen och målsägande, punkt 22 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till vittnen och målsägande. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju292 yrkandena 4, 5 och 7, 2004/05:Ju339 yrkande 10, 2004/05:Ju370, 2004/05:Ju467 yrkandena 11 och 12, 2005/06:Ju376 yrkande 9, 2005/06:Ju381 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:Ju483 yrkande 12 och avslår motion 2005/06:Ju386 yrkande 8. För att rättskipningen skall fungera är det nödvändigt att personer som skall höras i en rättegång verkligen vågar berätta vad de iakttagit. Här handlar det inte bara om att stå emot påtryckningar från den åtalade och att uthärda i vissa fall närgångna frågor. Hela förhörssituationen för den som skall höras måste lyftas fram. Det behövs flera åtgärder på området. För det första måste vittnesstödsverksamheten ges erforderligt stöd. I grunden handlar detta om ekonomiska resurser. Finansieringen av verksamheten måste alltså lösas möjligt. I det sammanhanget bör domstolarna ges ekonomiska förutsättningar att låta en anställd vid varje domstol ha ansvar för vittnesstödsverksamheten. Vidare bör utbildningen av vittnesstödjare säkerställas. Detta bör regeringen beakta i budgetarbetet. För det andra bör det processuella regelverket kring förhör ses över. Här handlar det om att underlätta för den som skall höras så att inte rättegången upplevs som ytterligare ett trauma vid sidan av själva brottet. Möjligheterna till s.k. medhörning bör uppmärksammas i denna del. En översyn av gällande regler bör göras. Regeringen bör ges i uppdrag att vidta åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Stöd till vittnen och målsägande, punkt 22 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till vittnen och målsägande. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju386 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkandena 4, 5 och 7, 2004/05:Ju339 yrkande 10, 2004/05:Ju370, 2004/05:Ju467 yrkandena 11 och 12, 2005/06:Ju376 yrkande 9, 2005/06:Ju381 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:Ju483 yrkande 12. Frågan om vittnens situation och vittnesstöd har utretts, men förslag till förändrade strukturer har ännu inte presenterats. bör emellertid redan nu ta ställning till huvudmannafrågan för vittnesstödet. Jag anser att bör utses till huvudman för det framtida vittnesstödet. Regeringen bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att tillgodose vad jag anfört ovan. Parters och vittnens säkerhet, punkt 23 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om parters och vittnens säkerhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 22. I takt med att domstolsväsendets yttre struktur och uppbyggnad reformeras blir det möjligt att åstadkomma moderna och ändamålsenliga domstolslokaler. Det finns dock fortfarande allmänna domstolar där tilltalade, vittnen och målsäganden tvingas sitta i samma rum och lokaler i avvaktan på förhandlingen. Detta är klart olämpligt. Det förekommer att målsägande och vittnen av olika skäl känner rädsla inför att konfronteras med en tilltalad, vissa av åhörarna eller kanske t.o.m. den tilltalades försvarare. Vi anser att regeringen bör se till att säkerheten för parter och vittnen i rättegångar ökar. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Parters rätt att yttra sig, punkt 24 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om parters rätt att yttra sig. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 3 och 2005/06:Ju381 yrkande 8 och avslår motion 2004/05:Ju263 yrkande 1. Vi anser att en uttrycklig rätt för målsäganden att inför domstol avge sin berättelse om hur brottet har påverkat honom eller henne skulle öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Många målsägande skulle också må bra av att inför rätten få ge uttryck för de känslor som brottet orsakat. Regeringen bör utreda frågan om hur en sådan rätt för målsägande bör regleras och återkomma till med ett lagförslag med den inriktning vi nu förordat. Skydd för bevispersoner, punkt 25 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skydd för bevispersoner. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju361 och avslår motionerna 2004/05:Ju213, 2004/05:Ju429, 2005/06:Ju375, 2005/06:Ju395 och 2005/06:Ju453. I många fall är en målsägande i ett brottmål i behov av att hans eller hennes adress hålls hemlig för den tilltalade. Detta gäller inte minst vid kvinnomisshandel. Om någon utsatts för våld, hot om våld, förföljelse eller andra trakasserier kan personen lämna in en ansökan till skattekontoret om skyddad adress. Tyvärr är personer med skyddad adress aldrig garanterade att de som hotar och förföljer dem inte får ut adressuppgifterna när målet tas upp i domstol. föreslår i sitt betänkande (SOU 2004:1) bl.a. en särskild sekretessregel som syftar till att skydda uppgifter om dessa personer, t.ex. adressuppgifter, under handläggningen i domstol. En sådan regel bör införas. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med det anförda. Skydd för bevispersoner vid människohandel, punkt 26 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och ().