bet · GT01UbU10 · 2006-03-07 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utveckling av gymnasieskolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr8 yrkande 5, 2005/06:Ub238 yrkande 23, 2005/06:Ub283 yrkandena 1, 2, 6 och 8, 2005/06:Ub343 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkandena 33 och 34 samt 2005/06:Ub555 yrkande 4. Människor växer med kunskaper. Utbildning ger individen möjlighet att öppna nya dörrar och se nya perspektiv. Bildning ger människor makt och möjlighet att forma sina egna liv. Med utbildning ökar individens valmöjligheter i livet. I går praktiskt taget alla vidare från till gymnasiet, men långt ifrån alla klarar utbildningen. En av fyra har inte slutbetyg , trots att utbildningen är avsedd att ta . Av dem som börjar det individuella programmet är det bara en av fem som klarar gymnasiet. Det kan jämföras med att nio av tio elever klarade gymnasieutbildningen . Den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan är naturligtvis mycket allvarlig. Lika viktigt som det är att komma in på en utbildning är det att avsluta den. Framtidens arbetsmarknad kräver hög kompetens, och de ungdomar som över huvud taget inte fullföljer en gymnasieutbildning riskerar att få allt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna bär det tunga ansvaret för en politik som leder till en så omfattande utslagning. Gymnasieskolan är den skolform som genomgått de största strukturförändringarna . En rad reformer har genomförts i program- och inriktningsstrukturen samt i betygssystemet. Gymnasieskolans utbildningar har blivit alltmer homogena. Skillnaderna mellan de olika programmen minskar och de teoretiska kraven ökar på yrkesinriktade program. Alla elever tvingas läsa in grundläggande högskolebehörighet, oberoende av vilka mål, talanger och intressen som den enskilda eleven har. Socialdemokraternas gymnasiepolitik har lett till en bred utbildning, där kraven har sänkts för att alla skall kunna klara samma kurser. Resultatet har blivit att gymnasieskolan varken lyckas förbereda för yrkeslivet eller för vidare studier. Gymnasieskolans kunskapsmässiga likriktning strider mot tanken att varje individ skall kunna nå sin fulla kapacitet. Vi vill betona att de grundläggande baskunskaper som alla behöver skall inhämtas i , inte på gymnasiet. Det är anledningen till att är belagd med skolplikt, medan gymnasieskolan inte är det. Gymnasiet skall bygga vidare på kunskaper och eleverna måste här ges möjlighet att välja utbildningsinriktningar av hög kvalitet efter fallenhet och intresse. Genom möjlighet att specialisera sig ökar elevernas motivation. Olika intressen och olika fallenhet skall tas till vara i teoretisk gymnasieutbildning, yrkesutbildning eller lärlingsutbildning. Våra betydligt högre ambitioner för att skapa gymnasiala yrkes- och lärlingsutbildningar av hög kvalitet kommer att minska utslagningen från gymnasieskolan dramatiskt och minska bristsituationen inom olika hantverksyrken. Värdegrund och demokratiskt uppdrag, punkt 2 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om värdegrund och demokratiskt uppdrag. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkandena 23 och 24 samt avslår motion 2005/06:Ub555 yrkande 1. Skolans huvuduppgift är att nå kunskapsmålen. Men skolan skall också främja elevernas utveckling till demokratiska medborgare. Dessa uppgifter är sammanbundna med varandra - det är svårt att utvecklas till en människa med demokratiska värderingar utan kunskaper. Det går inte att undervisa om alla människors lika värde på lektionstid, och sedan låta något helt annat hända utanför klassrummet. Skolans ansvar för demokratin gäller både innehållet i undervisningen och att eleverna uppträder på ett respektfullt sätt mot andra. Skolan skall inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. Den nationella skolinspektionen, som vill inrätta, skall utöva en skarp tillsyn i syfte att garantera allsidighet i undervisningen. Samma krav skall ställas på såväl kommunala som fristående skolor, på såväl konfessionella som icke-konfessionella skolor. Religionsundervisningen skall ge grundläggande kunskap om alla religioner och livsåskådningar. Alla trosuppfattningar skall behandlas med saklighet och respekt. All undervisning skall bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Värdegrund och demokratiskt uppdrag, punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om värdegrund och demokratiskt uppdrag. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ub343 yrkandena 23 och 24. menar att en gemensam värdegrund är nödvändig för att ett mångfasetterat samhälle i ständig förändring skall hålla samman och ha förutsättningar för en god utveckling. Avgörande är att värdegrunden förankras i en god etik. Den värdegrund som skall gestaltas i skolan inbegriper människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom att gymnasieskolan uppmuntrar till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. En tydlig värdegrund är avgörande för att trygghet och arbetsro skall råda i skolan. anser därför att ett aktivt värdegrundsarbete måste bedrivas i gymnasieskolan. Att arbeta med värdegrunden på ett medvetet sätt är så viktigt och grundläggande för samhället att varje gymnasieskola i sin kvalitetsredovisning bör redogöra för hur arbetet går till. Kursutformning, punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kursutformning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub283 yrkande 9 och avslår motion 2005/06:Ub343 yrkande 11. Kursutformningen av gymnasieskolan möjliggör en stark individualisering. utgör programstrukturen en begränsning, och vissa skolor organiserar undervisningen så att valmöjligheterna minimeras till förmån för färdiga utbildningspaket. Det behövs en struktur där gymnasieskolans examinationskrav och högskolans tillträdesregler sänder tydliga signaler till eleverna. Eleverna skall veta vad de behöver läsa för att uppnå nödvändiga förkunskaper och därmed öka sina möjligheter att komma in på den utbildning de vill efter gymnasieskolan. Det innebär inte att hela programstrukturen måste göras om, utan att kursutformningens fördelar tas till vara fullt ut och att de individuella valen utökas. Kursutformning, punkt 3 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kursutformning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Ub283 yrkande 9. Det nuvarande kursutformade gymnasiet med många små kurser och stor individuell valfrihet för eleverna har lett till att utbildningen fragmentiserats. Förutom ett stort antal nationella kurser har eleverna också kunnat välja lokala kurser, som ibland varit rena "hobbykurser". Språken har delats upp i ett relativt stort antal kurser från nybörjarnivå till en mer avancerad nivå - sammanlagt sju kurser. Eftersom det är lättare att få ett högt betyg på en nybörjarkurs, har eleverna ofta valt att börja med ett nytt språk i högre årskurser i stället för att fortsätta med språk som studerats tidigare. föreslår att gymnasiet delas in i tydligare program, där en större andel av ämnena utgör karaktärsämnen, och det individuella valet och skolans val minskas. Med de förslag som vi här presenterar kommer alltså valfriheten att öka när det gäller olika program och inriktningar. Däremot minskar valfriheten inom varje program. De studieförberedande utbildningarna får därigenom en bättre kvalitet, och studenterna får en bättre förberedelse för fortsatta studier på universitet eller högskola. Eleverna på de yrkesförberedande programmen får en mer omfattande yrkesutbildning, eftersom dessa inte nödvändigtvis behöver leda till högskolebehörighet. Ansvarskontrakt, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ansvarskontrakt. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 33. ser det gemensamma ansvaret för studierna som en naturlig utgångspunkt. För att eleverna skall lyckas krävs insatser från eleven, skolan och hemmet. Det är ett delat ansvar där alla parter måste hjälpas åt för att främja den enskilde elevens kunskapsmässiga, sociala och individuella utveckling. Det gemensamma ansvaret och vilka delar som konkret åligger respektive part bör utformas i en skriftlig och årlig överenskommelse, ett ansvarskontrakt. När eleven blivit myndig skall kontraktet signeras av eleven och skolan. Särskilt stöd till elever, punkt 5 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskilt stöd till elever. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 24. Elever med behov av särskilt stöd har en laglig rätt att få det stöd de behöver. Gymnasieskolan måste bli bättre på att tillgodose dessa elevers behov. Den nuvarande tillgången till speciallärare är otillräcklig, vilket drabbar de studiesvaga eleverna. Individuella studieplaner och stöd- och specialundervisning måste utnyttjas i större utsträckning. Elever med olika funktionshinder skall beredas möjligheter till gymnasieutbildning på likvärdiga villkor. Grundläggande behörighet till högre studier, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om grundläggande behörighet till högre studier. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkandena 2 och 13. Syftet med samtliga dagens gymnasieprogram är att förbereda eleverna för vidare studier på högskola och universitet. Det kan låta bra att alla utbildningar skall leda till högskolebehörighet, men i verkligheten blir resultatet förödande för de tusentals ungdomar som tappar motivationen och hoppar av gymnasiet. Resultatet blir också ytlighet i studierna för de elever som skall fortsätta till universitet och högskola. förslag om områdesbehörigheter är en lämplig utgångspunkt för regler om särskilda behörighetskrav. Det bör löna sig för gymnasieelever att läsa fördjupningskurser som är relevanta för den utbildning som de vill läsa på högskolan. Vi anser att mer avancerade gymnasiekurser samt ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen skall kunna ge extra meritpoäng. Ett sådant system skulle ge gymnasieeleverna tydliga signaler vid valet av kurser och medföra högre kvalitet i högskolan. Möjlighet att läsa högskolekurser, punkt 7 (m, fp) av (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjlighet att läsa högskolekurser. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub283 yrkande 7. För de elever som går studieförberedande program bör en variant av det amerikanska "advanced placement"-systemet prövas. Det innebär att högskolekurser görs valbara för elever redan i gymnasieskolan. Dessa kurser ges av särskilt utbildade lärare, och tentamen ordnas tillsammans med ett högre lärosäte. Kommunala skolors självständighet, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunala skolors självständighet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 50. Skolornas självbestämmande skall öka. Beslut om hur undervisningen utformas och hur resurserna används skall fattas av skolans lärare och rektor, där den bästa informationen om elevernas och skolans förutsättningar finns. Ansvarsfördelningen mellan huvudman och profession måste tydliggöras i skollagen. Beslutsbefogenheter och ansvar i skollagstiftningen skall i större utsträckning vara riktade mot lärare och rektorer. Rektor skall ha det övergripande ansvaret för skolans resultat och för att leda och samordna den pedagogiska verksamheten. Till rektors uppgifter skall även höra att ta beslut i sådana frågor som rör enskilda elever och som ofta har karaktär av myndighetsutövning. Samverkan mellan kommunala gymnasier, punkt 10 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samverkan mellan kommunala gymnasier. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 5. För är det viktigt att gymnasieskolan ger ett rikt utbildningsutbud som svarar mot olika elevers individuella behov. För att uppfylla detta mål krävs samverkan inte minst mellan de mindre kommunerna. Det är viktigt att kommunerna i sin planering samverkar så att olika valmöjligheter för eleven finns inom rimligt avstånd. Det kan innebära att kommuner går samman i regioner som utgör ett gymnasieområde för eleverna. Styrelser med elevmajoritet, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om styrelser med elevmajoritet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 30 och 2005/06:Ub555 yrkande 36. Vi anser att lokala styrelser för gymnasieskolan, där elever, föräldrar, lärare och övrig personal ingår, skall kunna tillsättas. Dessa styrelser kan spela en viktig roll för att öka det omgivande samhällets delaktighet i skolans utveckling. Ytterst få elever strävar efter att få styra sin skola administrativt. Det skall vara de professionellt utbildade i skolan - rektorer och lärare - som till slut fattar de avgörande besluten. Bestämmelsen om elevstyrda gymnasier skall därför avskaffas. Rektor som pedagogisk ledare, punkt 12 (fp, kd, c) av (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rektor som pedagogisk ledare. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 35. Det är nödvändigt att varje gymnasieskola leds av personer som har god kännedom om ungdomars utveckling och ett stort pedagogiskt kunnande. Personalen bör kunna förvänta sig att rektorn har en pedagogisk utbildning som minst motsvarar utbildningen hos dem han eller hon skall leda. Rektorer måste också ha goda ledaregenskaper så att de i verklig mening kan vara ledare för skolans såväl pedagogiska som administrativa verksamhet. Det är dock viktigt att inte det pedagogiska ledarskapet får stå tillbaka för en ökande börda av administrativa uppgifter. Fler administrativa uppgifter bör utföras av andra än rektorn. Eftersom rektor skall finnas mitt i verksamheten får inte ansvarsområdet vara större än att han eller hon kan vara väl förtrogen med denna. I skolledningen kan rektor kompletteras av ledare med särskilt ansvar för ekonomiska och andra administrativa uppgifter. För att ytterligare utveckla rektorsrollen föreslår vi att skolledarutbildningen ses över. En rektor skall för att anställas som rektor i gymnasieskolan ha en särskild rektorsexamen från nämnda skolledarutbildning. Behörighet till gymnasieskolan, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om behörighet till gymnasieskolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 22, 2005/06:Ub283 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Ub343 yrkande 16 och 2005/06:Ub555 yrkande 6. Många grundskoleelever är formellt behöriga att söka till gymnasiet, men saknar i verkligheten de förkunskaper som krävs för att klara en gymnasieutbildning. Behörighetskraven är generellt sett för låga och för dåligt anpassade till vilken utbildningsinriktning eleven skall läsa. Varje nivå i skolsystemet måste klara sitt uppdrag och inte skjuta över ansvaret till nästa. Grundprincipen bör därför vara att måste klara av sitt uppdrag, dvs. att förmedla de kunskaper som slås fast i läroplan och kursplaner. Men att i ett slag kräva betyget godkänd i alla ämnen skulle utestänga var fjärde elev från gymnasiet, vilket inte är rimligt. I stället skall en meritvärdesgräns införas, dvs. ett visst antal poäng från , som krav för behörighet till gymnasiet. Betyget Godkänd i svenska, engelska och matematik skall dock alltid krävas. Därutöver skall krav kunna ställas på godkända betyg i ämnen som är särskilt relevanta för gymnasieprogrammet, t.ex. godkänt i de naturorienterade ämnena för tillträde till det naturvetenskapliga programmet. Kraven för tillträde till gymnasiet skall skärpas när de reformer vi föreslår för ger effekt. är vår målsättning att samtliga elever skall bli godkända i alla ämnen. Då skall kravet för en gymnasieutbildning vara betyget Godkänd i alla ämnen i . Jämställdhetsarbetet, punkt 14 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhetsarbetet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 60. Skolans arbete skall präglas av demokrati och jämställdhet. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, relationen mellan elever och lärare, skolans ledning, styrdokument samt lärarutbildningen om skolan skall leva upp till sina jämställdhetsmål. Könsmässig och social snedrekrytering, punkt 15 (fp, kd, c) av (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om könsmässig och social snedrekrytering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:Ub463. Eleverna gör fortfarande i hög grad sina val i enlighet med kända sociala och könsmässiga mönster. Kön är fortfarande en tydlig faktor vid val av gymnasieprogram. Att ungdomar som är barn till tjänstemän huvudsakligen väljer vissa program, medan ungdomar vars föräldrar är arbetare oftast väljer andra lägger grunden för den sociala snedrekryteringen till högskolan. I arbetet för att minska snedrekryteringen, såväl social som genusbestämd, spelar studie- och yrkesvägledarna en viktig roll. Det är av stor betydelse att de stöder och uppmuntrar elever som vill göra otraditionella val. En modern bild av högskolestudier, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en modern bild av högskolestudier. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub555 yrkande 3. Elevgrupper med bred sammansättning där eleverna har olika bakgrund, kön och perspektiv stimulerar och underlättar lärandet. För att möjliggöra detta är det viktigt med långsiktiga strategier för att skapa en modern bild av högskolestudier. Det krävs målmedvetna satsningar för att nå grupper som traditionellt inte läser vidare på högskolenivå. Det kompetenskrav som finns för studie- och yrkesvägledare måste behållas om de skall klara de växande krav som kommer att ställas på dem. Fyra studieförberedande program, punkt 17 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fyra studieförberedande program. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub343 yrkande 3. Dagens kursutformade gymnasieskola med stor valfrihet för eleverna i kombination med gällande behörighets- och urvalsregler till högskolan har visat sig ha många nackdelar. En stor del av antagningen och urvalet till högskolan görs på grundval av betyg från gymnasieskolan. Eleverna i gymnasiet väljer därför gärna lätta kurser, där det inte krävs så stora ansträngningar att få höga betyg, oavsett om de har nytta av dessa kurser för sina fortsatta studier eller inte. vill därför införa tydliga studieförberedande program i gymnasiet. Vi föreslår följande program: ett naturvetenskapligt program, som i huvudsak motsvarar naturvetenskapsprogrammet i dagens gymnasieskola, men med ännu tydligare fokusering på matematik och naturvetenskapliga ämnen, ett humanistiskt program med mer omfattande undervisning i ämnen som svenska, historia och moderna språk - även klassiska språk bör kunna förekomma som valbara ämnen på detta program, ett samhällsvetenskapligt program, som i huvudsak motsvarar samhällsvetenskapsprogrammet i dagens gymnasieskola men med mer fokus på sådana ämnen som historia, samhällskunskap och religion - även estetiska ämnen bör finnas som valbara ämnen på detta program, ett tekniskt program, som skall vara treårigt eller fyraårigt. skall förstärkas i fråga om teoretiska ämnen - framför allt i matematik - i jämförelse med det tekniska programmet i dagens gymnasieskola, så att det ger behörighet för antagning till utbildning vid teknisk högskola. Efter ett fjärde år på det tekniska programmet skall det vara möjligt att få examen som gymnasieingenjör. Yrkesförberedande program, punkt 18 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om yrkesförberedande program. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr376 yrkande 20, 2005/06:Ub343 yrkandena 5 och 6, 2005/06:Ub501 yrkande 4 och 2005/06:A416 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Kr235 yrkande 3, 2005/06:Kr379 yrkande 2, 2005/06:Ub226 yrkande 1, 2005/06:Ub274 yrkande 4, 2005/06:Ub304 yrkande 2 och 2005/06:Ub546. Dagens yrkesförberedande program är varken anpassade efter arbetsmarknadens behov eller till att det finns praktiskt begåvade ungdomar som direkt efter strävar efter att bli skickliga i ett yrke, snarare än att läsa teoretiska studier på högskola och universitet. Många elever hoppar av gymnasiet för att programmen blivit alltför teoretiska i stället för att leda till skicklighet inom ett yrke. Detta leder till att elever slås ut från gymnasieskolan. Vi vill se yrkesförberedande program av hög kvalitet som leder till skicklighet i yrket och som vänder sig till elever med ambitionen att gå direkt ut i arbetslivet, eller till fortsatt yrkesutbildning, efter gymnasiet. Vi föreslår att tiden för fördjupning i karaktärsämnena ökar på dessa program. Det skall finnas möjlighet för eleverna att välja högskoleförberedande eller yrkesförberedande kärnämneskurser. Yrkesförberedande kärnämnen skall ha en tydlig inriktning mot det yrke utbildningen avser. De skall kunna innehålla andra, mer yrkesinriktade mål än de som finns i de studieförberedande kärnämneskurserna. Yrkesförberedande program skall leda till en yrkesexamen, inte till allmän högskolebehörighet. De elever som går igenom ett yrkesförberedande program med betyget Godkänd i av programmets kurser och godkänt gymnasiearbete skall kunna avlägga en yrkesexamen.