bet · GT01BoU7 · 2006-02-09 00:00:00 — Bland aktuella myndighetsinsatser kan nämnas att på regeringens uppdrag utarbetat förslag till nya allmänna råd om bl.a. hänsynsreglerna i 2 kap. . Avsikten är att råden skall stimulera till att anläggningar som möjliggör kretslopp av närsalter inrättas i högre grad, och att uppmuntra kommunerna till att ta initiativ inom detta område. Regeringen har också givit i uppdrag att föreslå ekonomiska bidrag som stimulerar användningen av effektiv teknik för att minska utsläppen från enskilda avlopp. Sammanfattningsvis gör utskottet bedömningen att de aktuella motionerna om ökade satsningar på vissa forskningsområden inte bör föranleda något tillkännagivande till regeringen. Detta gäller även förslagen i frågor om villkoren m.m. för forskningen inom bygg- och bostadssektorn. Motionerna 2005/06:Bo234 (c), 2005/06:Bo256 (fp) yrkande 18, 2005/06:Bo263 (kd), 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 23, 2005/06:Bo316 (kd), 2005/06:Bo335 (c) yrkande 21, 2005/06:MJ439 (v) yrkande 1, 2005/06:MJ443 (v) yrkande 4 och 2005/06:Ub311 (c) avstyrks således med hänvisning till det anförda. Översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidrag Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om en översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidrag. Jämför reservation 26 (m, c). tar i detta betänkande även upp förslag som gäller utformningen och tillämpningen av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag. Enligt denna lag är kommunerna skyldiga att lämna bidrag till vissa former av anpassning av bostäder i syfte att ge personer med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i ett eget boende. Utskottet tar först upp förslag om en mer allmän översyn av lagen. Därefter behandlas förslag om bidrag till elöverkänsliga. I motion 2005/06:Bo233 (c) yrkande 1 föreslås att en översyn skall göras av lagen om bostadsanpassningsbidrag. Enligt motionärerna medför nuvarande utformning av lagen vissa problem. Det gäller bl.a. att kostnaderna för bidrag till vissa utbyggnader kan bli mycket höga. Vidare saknas en möjlighet för kommunen att återanvända hiss vid bidragstagarens död. Även i motion 2005/06:Bo335 (c) yrkande 13 begärs en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag. Motionärerna hänvisar bl.a. till att kommunernas kostnader för bostadsanpassningsbidrag ökat alltmer i takt med den demografiska utvecklingen som bidragsreglerna blivit mer oklara. I yrkandet föreslås också införande av ett hissbidrag. Denna fråga har emellertid behandlats av utskottet i betänkande 2005/06:BoU1. Den senaste ändringen av lagen om bostadsanpassningsbidrag som trädde i kraft innebar att lagen reviderades i flera väsentliga avseenden. har motionsförslag om en förnyad översyn av lagen behandlats av utskottet . lät utskottet som underlag för beredningen av dessa förslag och som ett led i sitt uppföljningsarbete göra en genomgång av utveckling och problem i samband med användningen av bostadsanpassningsbidragen . Enligt denna genomgång, som till stor del utgick från uppföljning av lagens tillämpning, finns tecken på vissa brister och problem i bidragshanteringen. Flertalet av dessa problem tycks emellertid snarare ha samband med kommunernas handläggning av bidragsärendena än med regelsystemet i sig. Denna bild bekräftas också i senaste redovisning till regeringen av verkets uppföljning av lagens tillämpning. Detta är också bakgrunden till att har genomfört en omfattande utbildnings- och informationsinsats riktad till bl.a. de personer som handlägger bidragsfrågorna i kommunerna. Regeringen får genom rapporteringen från en återkommande redovisning i frågor som avser bostadsanpassningsbidragen. Det får därför förutsättas att behovet av att vidta ytterligare åtgärder när det gäller lagens tillämpning och ett eventuellt behov av en förnyad översyn av lagen övervägs i detta sammanhang. I ett frågesvar i (fråga 2005/06:697) har socialministern också framhållit att regeringen avser att följa utvecklingen med avseende på de insatser som gör för att förbättra kunskapen i de aktuella frågorna hos handläggarna i kommunerna. Om det visar sig att utbildningsinsatserna inte är tillräckliga för att förbättra situationen, avser regeringen att återkomma med förslag till åtgärder. anser att frågorna om tillämpningen och utformningen av lagen om bostadsanpassningsbidrag bör ägnas fortsatt uppmärksamhet. De aktuella motionerna ger emellertid inte utskottet anledning att föreslå ett tillkännagivande om en översyn av bidragsvillkoren. Motionerna 2005/06:Bo233 (c) yrkande 1 och 2005/06:Bo335 (c) yrkande 13 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga. Två motioner framhåller behovet av att bevilja bostadsanpassningsbidrag till s.k. elsanering, dvs. till anpassningsåtgärder i bostäder som kan minska besvären för elöverkänsliga. Enligt motion 2005/06:So422 (c) yrkande 6 bör det slås fast att elsanering skall berättiga till bostadsanpassningsbidrag. Motionärerna konstaterar att många kommuner inte lämnar bidrag till elsanering trots att denna metod gör att elöverkänsliga kan bo kvar i sina bostäder. Motion 2005/06:Bo294 (v) tar upp de särskilda besvär som elöverkänsliga kan drabbas av på grund av fjärravlästa elmätare. Enligt motionen kan de elöverkänsligas besvär av sådana mätare minskas genom ett filter. Motionärernas förslag innebär att bostadsanpassningsbidrag bör utgå till de anpassningsåtgärder som föranleds av att fjärravlästa elmätare installerats. Frågan om bidrag skall utgå för anpassning av elöverkänsligas bostäder har under en följd av år återkommit i utskottets beredning av motioner från allmänna motionstiden. Rättsläget är sådant att kommunerna inte kan anses vara skyldiga att lämna bostadsanpassningsbidrag för s.k. elsanering. Däremot har det förekommit att kommuner på frivillig basis givit bidrag för detta ändamål. Tolkningen av rättsläget i den aktuella frågan framgår bl.a. av . Som grund för den redovisade uppfattningen hänvisar verket till ett avgörande i kammarrätten och ställningstaganden i frågan. har bl.a. anfört att kunskapsläget är sådant att belagda samband saknas mellan exponering för elektriska och magnetiska fält i bostaden och de symtom som åberopats vid ansökan om bidrag. Vidare redovisar vissa slutsatser från för arbetsliv och socialvetenskap, FAS, som har regeringens uppdrag att bevaka frågor som rör forskning om elöverkänslighet. I en rapport (Forskning om elöverkänslighet och andra effekter av elektromagnetiska fält) anför rådet bl.a. att "hittillsvarande vetenskapliga studier har inte givit något stöd för att elektriska eller magnetiska fält utgör en bidragande faktor vid besvärsreaktioner som rapporterats utlösas av närhet till aktiverad elektrisk utrustning". I frågan om bostadsanpassningsbidrag till elsanering har bostadsutskottet vid ett flertal tillfällen framhållit att utskottet inte bör uttala sig i frågan om bostadsanpassningsbidragslagens tillämpning i en viss typ av ärenden. Utskottet har också anfört att det grundläggande problemet i sammanhanget är att det, trots mångårigt forsknings- och utredningsarbete, saknas en samsyn om de huvudsakliga orsakerna till elöverkänslighetsproblemet. har det inte framkommit något som föranleder ett ändrat ställningstagande från utskottet. De aktuella motionerna avstyrks således. och länsstyrelsernas roll i den fysiska planeringen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om uppsikt och länsstyrelsernas tillsyn m.m. samt lägga styrelses redogörelse till handlingarna. Jämför reservationerna 27 (m, fp), 28 (kd) och 29 (c). har beslutat att överlämna redogörelse /06:RRS7 angående och länsstyrelsernas roll i den fysiska planeringen till . Av redogörelsen framgår att har granskat och länsstyrelsernas arbete med uppsikt respektive tillsyn av den fysiska planeringen. Dessutom har granskningen omfattat regeringens styrning av och länsstyrelserna samt regeringens avrapportering till . Resultaten av granskningen redovisas i rapporten och tillsyn i samhällsplaneringen - intention och praktik (RiR 2005:12). Syftet med granskningen har varit att bedöma om och länsstyrelsernas uppsikt respektive tillsyn av kommunernas fysiska planering sker i enlighet med lagstiftningen och andra styrdokument. Som bakgrund till granskningen anförs att bristande kvalitet i planeringsprocessen och i planläggningen kan innebära att de av och regeringen beslutade målen inom området kan äventyras. Detta kan också innebära att enskilda medborgare, företagare och organisationer inte behandlas på ett likformigt sätt och rättssäkerheten därmed kan riskeras. I redogörelsen drar slutsatsen att centrala inslag i PBL inte har utvecklats på det sätt som förutsattes när lagen infördes. Det gäller främst genomförandet av länsstyrelsernas tillsyn och uppsikt samt översiktsplaneringens användning och betydelse. Länsstyrelserna klarar inte fullt ut uppgiften att bevaka och väga samman de statliga intressena. saknar den nödvändiga överblicken, ger inte länsstyrelserna tillräckligt stöd och lever inte upp till sitt uppföljningsansvar. Vidare konstateras att regeringen inte har styrt myndigheterna på ett sådant sätt att intentionerna bakom lagstiftningen har fått genomslag på nivå. Dessutom anser att regeringens rapportering till behöver förbättras. Sammantaget har detta, enligt , lett till att inte tillämpats såsom var tänkt när den infördes. För att komma till rätta med dessa brister rekommenderar ett antal åtgärder riktade i första hand till regeringen men också till och länsstyrelserna. har bedömt att granskningsresultatet har betydelse för genom att det vid granskningen har framkommit att centrala delar av inte fungerar i enlighet med syftena med lagstiftningen. Två motioner har väckts med anledning av redogörelsen. I motion 2005/06:Bo7 (c) framhålls behovet av - en översyn av lagstiftningen och ansvarsfördelningen inom plan- och bygglagens område med utgångspunkt i federalismens principer (yrkande 1), - en decentralisering och förstärkning av översiktsplanen och ett förtydligande av kommunernas aktualiseringsskyldighet (yrkande 2), - ett förtydligande av myndigheters övervakande roll (yrkande 3), - att regeringsuppdragen till myndigheter kompletteras med anslag för utredningarna (yrkande 4) och - en översyn av regeringens ledningsansvar för myndigheter på planområdet (yrkande 5). I motion 2005/06:Bo8 (kd) föreslås - förtydliganden av länsstyrelsernas och tillsyns- respektive uppsiktsansvar över planväsendet (yrkande 1), - en översyn av vilka konsekvenser som det stora antalet regeringsuppdrag har fått för arbete med att följa upp planväsendet och tillämpningen av PBL (yrkande 2), - en översyn av länsstyrelsernas förutsättningar att kunna ta sitt ansvar i fråga om helhetsbedömningar och sammanvägningar av de statliga intressena i planärenden (yrkande 3) och - att regeringen i återredovisningen till om utvecklingen inom planväsendet beskriver förutsättningarna för och det nuvarande läget i myndigheternas arbete med att göra sin uppsikt och tillsyn till de verktyg som förutsattes när PBL infördes (yrkande 4). Dessutom har det inkommit motioner under den allmänna motionstiden som har koppling till länsstyrelsernas uppgifter enligt och som utskottet behandlar i detta sammanhang. I motion 2005/06:Bo255 (fp) yrkande 4 påtalas brister i uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen och att regeringen måste vidta åtgärder med anledning av de brister som påpekats i . I motion 2005/06:Bo325 (s) yrkas - att det i lagstiftningen förtydligas att skall granska miljökonsekvensbeskrivningar som görs utifrån MKB- och SMB-direktiven (yrkande 3) och - att rätt att enligt 12 kap. 1 § PBL ingripa om regleringen av frågor som angår flera kommuner inte samordnas på lämpligt sätt bör behållas (yrkande 4). Utskottet anser givetvis att en tillämpning av plan- och bygglagstiftningen i enlighet med bestämmelserna och syftena med dem är väsentlig för att bibehålla förtroendet för lagstiftningen. Det är därför angeläget att vidta åtgärder för att komma till rätta med de problem som ligger bakom den kritik som framkommit rörande i första hand uppsikt och länsstyrelsernas tillsyn i den fysiska planeringen. rekommenderade åtgärder spänner över ett brett område, bl.a. ändringar av lagstiftningen, uppföljningar av olika slag samt resurs- och kompetensfrågor. Flera åtgärder genomförs redan med den inriktning som rekommendationerna har. Exempelvis framgår av regeringens regleringsbrev till avseende 2006 att har fått i uppdrag att redovisa hur uppsikten över planväsendet bedrivits, hur samverkan med länsstyrelserna skett samt verkets bedömning av länsstyrelsernas tillsyn över planväsendet och hur den har utvecklats. Detta uppdrag skall redovisas . Länsstyrelserna har i regleringsbrevet fått i uppdrag att bistå i arbetet och skall redovisa uppgifter till . Ett annat exempel på åtgärder som har betydelse för att komma till rätta med de problem som påtalat är det arbete som skall utföras av den av initierade s.k. BULT-gruppen. Gruppen har fokus på samordning och diskussion mellan och länsstyrelserna när det gäller uppsikt och tillsyn. I gruppens arbetsuppgifter ingår bl.a. att utveckla synen på vad som är tillsyn och nå en samsyn avseende vilka åtgärder som är effektiva för att nå de mål som avses i lagstiftningen. Till BULT-gruppens uppgifter hör att belysa länsstyrelsernas och ansvarsområden genom att ta in information, analysera den och hålla den aktuell och när så bedöms lämpligt föreslå förändringar inom de båda verksamheterna. Dessutom har inrättat en grupp som löpande skall följa upp den fysiska planeringen i landet och ge en årlig avrapportering. När det gäller frågan om resurser och kompetenser i länsstyrelserna konstaterar utskottet att regeringen valt att göra en särskild arbetsmarknadspolitisk satsning som innebär dels inrättande av en trainee-utbildning för att underlätta generationsväxlingen, dels en tillfällig förstärkning av ärendehandläggnings- och tillsynsverksamheten bl.a. avseende samhällsplanering (se budgetpropositionen prop. 2005/06:1 utg.omr. 18 s. 73). har godkänt regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller de särskilda satsningarna. Såvitt avser regeringens återredovisning till kan nämnas att bostadsutskottet , senast i betänkande 2005/06:BoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, uttalat sig angående behovet av att förbättra mål- och resultatredovisningen så att den anpassas till de behov som föreligger i samband med beredningen inom (s. 27 f.). Utskottet har i detta sammanhang påtalat vikten av att den dialog som inletts mellan riksdag och regering inom detta område fortsätter. har ställt sig bakom utskottets förslag i denna del. Ett förändringsarbete pågår således redan med den inriktning som efterfrågas i redogörelsen och i motionerna. Dessutom pågår beredningen inom av förslag att bl.a. förtydliga och renodla den statliga tillsynen (SOU 2004:100). Även detta arbete kan få betydelse för tillsynen enligt PBL rörande den fysiska planeringen. Slutligen kan nämnas att har lämnat flera förslag som berör det behov av ändringar som uppmärksammas i styrelses redogörelse och motionerna. Det gäller exempelvis kommitténs förslag avseende aktualitetsprövningen av översiktsplaner samt länsstyrelsernas uppgifter enligt 12 kap. PBL, länsstyrelsernas ansvar för planeringsunderlag och kraven på skärpt tillämpning när det gäller länsstyrelsernas ansvar för sammanvägningar av statliga intressen. Utskottet gör mot bakgrund av de ovannämnda insatserna bedömningen att det pågående utvecklingsarbetet och regeringens ställningstaganden avseende och länsstyrelsernas roll i den fysiska planeringen inte bör föregripas. Redan vidtagna åtgärder ligger väl i linje med såväl överväganden som stora delar av motionärernas förslag. ställningstagande innebär att redogörelse kan läggas till handlingarna. Inte heller motionsförslagen bör nu föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2005/06:Bo7 (c), 2005/06:Bo8 (kd), 2005/06:Bo255 (fp) yrkande 4 och 2005/06:Bo325 (s) yrkandena 3 och 4 avstyrks således. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. En reformering av plan- och bygglagstiftningen, punkt 1 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo202, 2005/06:Bo212 yrkandena 2 och 4, 2005/06:Bo276 yrkandena 11-15 och 2005/06:Bo300 yrkande 11, bifaller delvis motionerna 2005/06:N481 yrkande 8, 2005/06:Bo212 yrkande 1, 2005/06:Bo255 yrkandena 1 och 13, 2005/06:Bo335 yrkande 15 och 2005/06:Bo338 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Ju484 yrkande 5, 2005/06:Sf336 yrkande 24, 2005/06:Sf389 yrkande 27, 2005/06:So315 yrkande 5, 2005/06:So364 yrkandena 13 och 17, 2005/06:So422 yrkande 5, 2005/06:So552 yrkande 7, 2005/06:So699 yrkande 16, 2005/06:Kr334 yrkande 17, 2005/06:Kr335 yrkande 2, 2005/06:Kr373 yrkande 3, 2005/06:Kr380 yrkande 3, 2005/06:T379 yrkande 1, 2005/06:MJ292 yrkande 4, 2005/06:MJ351 yrkandena 7, 8 och 10, 2005/06:MJ395 yrkandena 7 och 8, 2005/06:MJ439 yrkandena 5 och 8, 2005/06:MJ533 yrkande 5, 2005/06:N388 yrkande 2, 2005/06:N438 yrkande 6, 2005/06:N443 yrkandena 49, 50 och 52, 2005/06:Bo204, 2005/06:Bo205, 2005/06:Bo212 yrkande 3, 2005/06:Bo215, 2005/06:Bo217 yrkandena 1-5, 2005/06:Bo218 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo220 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo222, 2005/06:Bo241, 2005/06:Bo245 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Bo246 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Bo247 yrkandena 1-6, 2005/06:Bo251, 2005/06:Bo255 yrkandena 2, 3, 5, 6, 14 och 15, 2005/06:Bo256 yrkandena 7-10, 2005/06:Bo258, 2005/06:Bo262, 2005/06:Bo264, 2005/06:Bo265, 2005/06:Bo266, 2005/06:Bo268, 2005/06:Bo270, 2005/06:Bo271, 2005/06:Bo273, 2005/06:Bo275 yrkandena 2-4, 2005/06:Bo277 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2005/06:Bo279 yrkandena 1-3, 5 och 7, 2005/06:Bo281, 2005/06:Bo296, 2005/06:Bo297 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Bo298 yrkandena 37 och 38, 2005/06:Bo304 yrkandena 1-3 och 6, 2005/06:Bo305 yrkandena 1 och 4-6, 2005/06:Bo309, 2005/06:Bo317, 2005/06:Bo321 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo324, 2005/06:Bo325 yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2005/06:Bo333 yrkande 6, 2005/06:Bo335 yrkandena 18-20, 22, 23 och 25 samt 2005/06:Bo337 yrkande 2. En reformering av plan- och bygglagstiftningen Fysisk planering är grunden för all bebyggelse och användning av mark och vatten. Dagens situation är därför bekymmersam. Framför allt är det behovet av nybyggda bostäder som inte kan tillgodoses. En starkt bidragande orsak till detta är de långa planprocesserna. Alltför ofta kan vi läsa om byggprojekt som stoppas på grund av överklaganden. Samstämmiga synpunkter från byggsektorn har understrukit behovet av förändringar som kan ge en snabbare och på andra sätt mer effektiv plan- och byggprocess. Vi har förståelse för att en förändrad reglering kräver ett omfattande utredningsarbete men behovet av förändringar har diskuterats alldeles för länge utan att ge konkreta resultat. Redan i betänkande 2001/02:BoU6 föreslog bostadsutskottet att skulle ställa sig bakom ett förslag om en bred översyn av PBL. Översynen har visserligen genomförts men fortfarande har regeringen inte redovisat några förslag till lagändringar för att komma till rätta med förseningar i plan- och byggprocesserna. Någon proposition är inte heller aviserad för behandling under detta riksdagsår. Det är nu dags att gå från ord till handling. En tydlig reglering för fysisk planering som medger en effektiv hantering är mycket viktig för samhällets utveckling. De brister som har konstaterats i dagens lagstiftning i fråga om fysisk planering och i plan- och bygglagstiftningen i övrigt är av sådant slag att de omgående bör åtgärdas om vi skall kunna få den utveckling som är önskvärd. Därför bör begära att regeringen återkommer till med förslag till reformering av plan- och bygglagstiftningen. I denna del har Moderata samlingspartiet, liberalerna, och en gemensam syn, vilket framgår av de motioner som getts in under den allmänna motionstiden och som rör plan- och bygglagstiftningen. Likaså är partierna enligt de ingivna motionerna ense om att som sin mening bör tillkännage följande för regeringen avseende behovet av reformering av plan- och byggprocessen samt bostadsbyggande och buller. Utformningen av plan- och byggprocessen Planprocesserna tar och skapar fördyringar, vilket bl.a. leder till att byggherrar som inte bygger i så stor omfattning inte engagerar sig i projekt. Detta minskar i sin tur konkurrensen och kan i förlängningen också vara ett hinder för ökat byggande. Dessa problem, som i stor utsträckning beror på brister i regelverket, måste man komma till rätta med genom ändringar i plan- och bygglagstiftningen om vi skall kunna garantera en önskvärd samhällsutveckling. Förändringsbehovet rör olika delar av regelverket. Exempelvis behöver instansordningen ändras. Det faktum att en detaljplan kan överklagas i tre instanser och ett efterföljande bygglov i så många som fyra instanser verkar avskräckande för många intressenter, och den ökning av kostnaderna som en överprövning medför omöjliggör många projekt. Därför måste antalet instanser minska. Det kan också vara motiverat att se över den sakägarkrets som anses vara direkt berörd av en åtgärd och därmed ha rätt att överklaga själva sakinnehållet i beslut som meddelats med stöd av PBL. Noggranna överväganden måste göras mellan exploateringsintresset och enskildas rätt att få beslut överprövade. Vi ser inget motsatsförhållande mellan en effektivare planprocess och målet om en god demokrati. Det innebär att rätten och möjligheten att överklaga både detaljplaner och bygglov naturligtvis skall kvarstå, däremot måste omfattningen begränsas. En strävan när det gäller den förändrade lagstiftningen bör vara att minska detaljstyrningen och öka flexibiliteten. Särskilt angeläget är det att föreslå förändringar för att underlätta byggande av bostäder av olika slag. Buller är ett av det moderna samhällets gissel. Av motionerna som getts in under den allmänna motionstiden framgår att de borgerliga partierna har en samlad syn på problematiken som rör bostadsbyggande och buller samt behovet av åtgärder. Partierna har tidigare gemensamt uttryckt sina ställningstaganden i denna fråga, senast i en reservation till betänkande 2004/05:BoU11 Planfrågor. Inget har framkommit som gett anledning att ändra våra ställningstaganden i dessa delar. Det är av största vikt att angripa bullerproblemen vid ljudkällan. Därutöver måste det till en ändring i befintlig lagstiftning alternativt en mer nyanserad och verklighetsanpassad tillämpning av lagarna för att inte nybyggnation i storstäder helt skall stoppas. Skillnaderna mellan storstad och landsbygd gör att det inte kan vara rimligt att samma miljökrav skall gälla fullt ut. Det behövs en nyanserad syn, som bl.a. innebär att man i tätorter bör fokusera framför allt på att uppnå en bra inomhusmiljö vad avser buller. Detta bör prägla tillämpningen på området och aktualiserar bl.a. behovet av en översyn när det gäller buller vid husfasad. Vi vidhåller vad m, fp, kd och c förde fram i en gemensam avvikande mening till bostadsutskottets yttrande i samband med beredningen av proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag, dvs. att vid nästa översyn av miljömålen bör delmålet avseende buller omarbetas så att det fokuserar på hälsoeffekter av buller (yttr. 2005/06:BoU3y). I en av årets ingivna motioner aktualiseras behovet av ett förändrat synsätt avseende bullerreglerna och ett antal utgångspunkter anges för detta som vi anser att bör tillkännage som sin mening. Utgångspunkterna är desamma som de borgerliga partierna uttalade i föregående års utskottsbetänkande avseende planfrågor (se bet. 2004/05:BoU11 s. 21 f.).