bet · GT01SkU15 · 2006-02-21 00:00:00 — Frågan är utredd av Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion - för hushållen i betänkandet (SOU 2005:51) Bilen, Biffen, Bostaden. Utskottet finner inte anledning att föreslå att åter inför en försäljningsskatt på nya personbilar. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att undantaget från trängselskatt för funktionshindrade skall knytas till person och inte till visst fordon. Enligt 6 § lagen (2004:629) om trängselskatt kan efter ansökan av den som beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade besluta om att till följd av parkeringstillståndet undanta en viss bil från skatteplikt. Motion från den allmänna motionstiden I motion Sk308 av () anförs att trängselskatten inte får begränsa tillgängligheten för rörelsehindrade. I motionen föreslås att undantaget från trängselskatt bör knytas till person och inte till fordon. Utskottet anser att det finns goda skäl för att funktionshindrade inte skall betala trängselskatt. För att undantagsmöjligheten inte skall missbrukas har bestämmelserna utformats så att bara en bil per beviljat parkeringstillstånd kan undantas. Det är fullt möjligt för en funktionshindrad att ansöka om ändring av vilket fordon som skall undantas, t.ex. om den funktionshindrades resvanor ändras eller vid byte av bil. Försöket med trängselskatt i kommer att utvärderas, och den fråga motionären tar upp kan lämpligen kan tas upp i det sammanhanget. Utskottet är mot den anförda bakgrunden inte berett att föreslå att bestämmelserna ändras på det sätt motionären föreslår. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att införa en accis på nya snöskotrar. En snöskoter dvs. ett terrängmotorfordon med en tjänstevikt av högst är inte fordonsskattepliktigt. Däremot är det ett registreringspliktigt fordon som för att framföras fordrar traktorkort eller körkort utfärdat före eller förarbevis utfärdat från och med nämnda datum. Skoterleder finansieras på flera olika sätt. () finansierar genom s.k. gröna jobb tillsammans med kommunerna anläggande av skoterleder. fördelade staten vidare genom statsbidrag till kommuner som ville anlägga skoterleder. Kommunernas insatser på området varierar i övrigt allt efter respektive kommuns resurser. Enskilda skoterklubbar anlägger också skoterleder på ideell basis. Klubbarna sköter vidare i regel underhåll och drift av befintliga leder med bidrag från kommunerna. Slutligen kan nämnas att staten har ett ansvar för de s.k. statliga fjällederna i , , och . Dessa leder är inte bara till för skoterkörning utan även för skidåkning, hundspann och sommarvandring. Motion från den allmänna motionstiden I motion Sk508 av () föreslås en satsning på skoterinfrastrukturen i norra via en engångsaccis på nya skotrar. I motionen sägs vidare bl.a. att accisen också kan användas som ett miljöstyrmedel eller ett styrmedel för att premiera motorsvagare skotrar. Utskottet kan förstå behovet av skoterinfrastruktur men är inte berett att föreslå införandet av en engångsaccis på skotrar för att finansiera en utbyggnad. Utskottet har i flera sammanhang ansett att alla statliga utgifter i princip bör underkastas sedvanlig årlig budgetprövning och att man bör undvika att öronmärka skatteinkomster för särskilda ändamål. Utskottet finner i detta fall ingen anledning att ändra uppfattning och avstyrker motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ny vägtrafikskattelag m.m., punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens i bilaga 2 till detta betänkande återgivna förslag till 1. vägtrafikskattelag, 2. lag med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 3. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 4. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift, 5. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 6. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar, 7. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, 8. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. lag om ändring i lagen ((1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, 11. lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490), 12. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 13. lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 14. lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, 15. lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fordonsbeskattningen. Därmed bifaller proposition 2005/06:65 och motionerna 2005/06:Sk6 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sk7 yrkandena 1 och 2, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 2, 2005/06:Sk8 yrkande 2 och 2005/06:Sk244 samt avslår motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 1, 2005/06:Sk8 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Sk265 och 2005/06:Sk502. Moderata samlingspartiet ifrågasätter om det är rätt att gå från en viktbaserad till en koldioxidbaserad fordonsskatt. Ett alternativ till det ensidigt miljörelaterade förslaget hade varit att i högre utsträckning ta hänsyn till fordonens trafiksäkerhetsprestanda. Vi är också tveksamma till att beskatta fordon med koldioxidutsläpp som överstiger per kilometer. Förslaget tar inte hänsyn till den faktiska miljöpåverkan som fordonen medför. Ett fordon med högre utsläpp kan i det enskilda fallet användas i mindre utsträckning än ett fordon med lägre utsläpp. En allmän bilfientlighet lyser igenom propositionen som borde ha sett annorlunda ut. Vi anser att en harmonisering bör ske av fordonsbeskattningen mellan diesel- och bensindrivna fordon. Enligt förslaget skall det fiskala grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor på 3,5 för dieseldrivna fordon. Vi anser att skattesatserna för fordon och drivmedel bör vara teknikneutrala. Utvecklingen har gått framåt när det gäller avgasrening för både bensin- och dieseldrivna fordon. Inte minst har man åstadkommit väsentligt minskade partikelutsläpp från dieseldrivna fordon. Vänsterkartellens ensidiga motstånd mot dieseldrivna fordon riskerar att leda till att teknikutvecklingen motverkas. Många småföretagare är beroende av personbilar, lätta bussar och lastbilar i sin verksamhet och en straffbeskattning av dieseldrivna fordon på det sätt som regeringen föreslår går ut över småföretagen. Vi motsatte oss den höjning av fordonsskatten för lätta bussar och lastbilar som genomfördes och vill passa på att göra det även i det här sammanhanget. Fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar bör återställas till den nivå som gällde före . Det är fel att straffa alla fordonsägare bara för att ett fåtal fuskar. Fusket, som består i att man monterar ett galler bakom förarsätet i en personbil och sedan registreringsbesiktigar fordonet som en lätt lastbil, kan mycket enkelt åtgärdas genom att bötfälla dem som färdas med uttaget galler i kupéutrymmet. Det norska systemet med gröna registreringsplåtar för lätta lastbilar är också bra eftersom polisen enkelt kan se om fordonet är byggt för att vara lätt lastbil. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Ny vägtrafikskattelag m.m., punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens i bilaga 2 till detta betänkande återgivna förslag till 1. vägtrafikskattelag med den ändringen att 2 kap. 9 § andra och tredje styckena utgår ur lagförslaget, 2. lag med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 3. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 4. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift, 5. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 6. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar, 7. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, 8. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. lag om ändring i lagen ((1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, 11. lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490), 12. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 13. lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 14. lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, 15. lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om dieselbilar ned låga utsläpp av partiklar och kväveoxid. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk5 yrkandena 1 och 2, bifaller delvis proposition 2005/06:65 och motionerna 2005/06:Sk6 yrkande 1, 2005/06:Sk7 yrkande 1, 2005/06:Sk8 yrkande 2 och 2005/06:Sk244 samt avslår motionerna 2005/06:Sk6 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sk7 yrkande 2, 2005/06:Sk8 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Sk265 och 2005/06:Sk502. anser att behöver en tydlig strategi när det gäller att ställa om samhället till klimatvänliga transportsystem. I en sådan strategi ingår att styra både mot användning av alternativa bränslen och mot en lägre bränslekonsumtion för samtliga fordon. Skattelagstiftningen på bränsleområdet bör vara sådan att den gynnar övergång till icke-fossila bränslen. Fordonskatten bör däremot framför allt syfta till att gynna fordon med låg förbrukning av bränsle, ett bra mått på det är låga utsläpp av koldioxid. Regeringens förslag att fordonsskatten för personbilar skall baseras på koldioxidutsläpp i stället för på vikt är ett steg i rätt riktning. Det premierar bränslesnålare fordon och utsläppsfria fordon som elbilar. Vi tycker dock att det är olyckligt att lagstiftningen inte likställer miljövänliga dieselfordon och bensinfordon. Vi anser att regeringen bör återkomma med en ändring som innebär att dieselbilar med låga utsläpp av partiklar och kväveoxider får miljöfaktor 1 i stället för 1,3. bör snarat ta fram kriterierna för miljöfaktor 1 för dieselfordon. Vad ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. Förslaget om nedsatt koldioxidbelopp för fordon som kan drivas med alternativa drivmedel omfattar bilar som också går att köra på vanlig bensin. I stort sett alla bilar på marknaden som kan drivas med alternativa drivmedel är av den typen. Vid bensindrift uppnår man inga som helst miljövinster. av etanol och en fjärdedel av världens etanol produceras ur eten, som i sin tur produceras från råolja. Att använda fossil etanol i stället för bensin medför heller ingen miljövinst. Fossil etanol används ännu inte som fordonsbränsle i , men man kan inte utesluta en sådan utveckling om styrmedlen inte är genomtänkta. Etanol är i sig inte miljövänligare än bensin utan fördelen är att etanol kan framställas ur biomassa. Även dieselolja kan framställas ur biomassa. kanske det går att på samma sätt framställa bensin ur biomassa. Risken är att den typ av teknikbaserade styrmedel som regeringen vill införa motverkar den utvecklingen. Det finns ett lapptäcke av olika styrmedel som syftar till att gynna etanol och biogas, t.ex. befrielsen från energiskatt och koldioxidskatt, undantaget från trängselskatt, förmånligare parkeringsregler och gynnsammare förmånsvärden. Vi anser att en effektiv styrning kräver färre, enklare och mer heltäckande system, och i det här fallet är styrning på drivmedel bäst eftersom positiva miljöeffekter bara uppnås om rätt sorts drivmedel används. Mot bakgrund av vad vi nu anfört anser vi att bör avslå regeringens förslag om nedsatt koldioxidbelopp för etanol- och gasbilar. Det innebär att 2 kap. 9 § andra och tredje styckena i förslaget till vägtrafikskattelag skall utgå. Ny vägtrafikskattelag m.m., punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens i bilaga 2 till detta betänkande återgivna förslag till 1. vägtrafikskattelag, 2. lag med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 3. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 4. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift, 5. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 6. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar, 7. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, 8. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. lag om ändring i lagen ((1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, 11. lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490), 12. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 13. lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 14. lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, 15. lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om trafikbeskattningen. Därmed bifaller proposition 2005/06:65 och motion 2005/06:Sk8 yrkandena 1-3, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 2, 2005/06:Sk6 yrkande 1, 2005/06:Sk7 yrkande 1 och 2005/06:Sk244 samt avslår motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 1, 2005/06:Sk6 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sk7 yrkande 2, 2005/06:Sk265 och 2005/06:Sk502. anser att trafikbeskattningen i så stor utsträckning som möjligt skall läggas på de utsläpp som faktiskt sker. Tyngdpunkten bör alltså inte ligga på fordonsägandet utan på bränslekonsumtionen. Den fordonsbeskattning som trots allt är motiverad bör utgå från olika fordons negativa miljöpåverkan och inte generellt göra skillnad på bensin- och dieseldrivna bilar. Vi eftersträvar en fordonsskatt som gör det ekonomiskt lönsamt för fler att köpa dieselbilar, vilket bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Vi beklagar att regeringen inte gjort mer för att eftersträva ett förslag som utgår från de faktiska utsläppen och som likställer bensin- och dieselfordon. Förslaget om att tillämpa en miljö- och bränslefaktor vid beskattningen av dieselfordon är kortsiktigt och grundas främst på fiskala skäl. Det är tydligt att miljöstyrningen kommer i andra hand eftersom även den fiskala grundavgift på som enligt förslaget skall tas ut oavsett koldioxidutsläpp skall multipliceras med en miljö- och bränslefaktor för dieselbilar. Vi anser att principer för beskattningen av drivmedel och fordon, som innebär att skatten på bensin och diesel likställs, bör realiseras med vissa modifikationer när det gäller yrkestrafiken. Från flera utgångspunkter är det angeläget att i hög takt fasa ut bränsletörstiga äldre personbilar utan modern reningsteknik. Det är därför viktigt att effektivt prissätta koldioxidutsläppen från dessa fordon. För att optimera skattens miljöstyrande effekter bör så få personbilar som möjligt finnas kvar i det viktbaserade systemet. De informationsproblem som regeringen pekar på bör lösas genom att använda den omfattande information om bränsleförbrukning och utsläppsnivåer för äldre fordonsmodeller som finns hos . Jag vill alltså att regeringen återkommer till med förslag som utvidgar den koldioxidbaserade fordonsskatten till att gälla fler personbilar av äldre modell. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Ny vägtrafikskattelag m.m., punkt 1 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens i bilaga 2 till detta betänkande återgivna förslag till 1. vägtrafikskattelag, 2. lag med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 3. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 4. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift, 5. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 6. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar, 7. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, 8. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. lag om ändring i lagen ((1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, 11. lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490), 12. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 13. lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 14. lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, 15. lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en harmonisering av beskattningen av bensin- och dieseldrivna bilar. Därmed bifaller proposition 2005/06:65, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 2, 2005/06:Sk6 yrkande 1 och 2005/06:Sk8 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 1, 2005/06:Sk6 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sk7 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk8 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Sk244, 2005/06:Sk265 och 2005/06:Sk502. anser att skattesatserna för fordon och drivmedel bör vara teknikneutrala, och vi vill se en harmonisering av beskattningen av bensin- och dieseldrivna bilar. Vi stöder därför kommittémotionerna Sk5 (fp), Sk6 (m) och Sk8 (kd) i motsvarande delar. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Drivmedelsbeskattning m.m., punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om drivmedelsbeskattning m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:T497 yrkande 20 och 2005/06:N309 yrkande 6, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk225 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk260, 2005/06:Sk264, 2005/06:Sk266, 2005/06:Sk279, 2005/06:Sk376, 2005/06:Sk389, 2005/06:Sk400 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk501, 2005/06:Sk522 och 2005/06:N380 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Sk220 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk257 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk282, 2005/06:Sk292, 2005/06:Sk294, 2005/06:Sk310 yrkandena 1-3, 2005/06:Sk321, 2005/06:Sk353, 2005/06:MJ292 yrkande 8, 2005/06:MJ519 yrkande 15 och 2005/06:N304 yrkande 7. Moderata samlingspartiet kan konstatera att trots insikten om att bilen i många delar av vårt land är en nödvändig förutsättning för medborgarna väljer regeringen och dess samarbetspartier att fortsätta på den inslagna vägen mot allt högre drivmedelsskatter. Den s.k. gröna skatteväxlingen där höjda drivmedelsskatter skall finansiera sänkt skatt på arbete får sammantaget negativa effekter för människor som behöver bilen för att kunna arbeta. Resekostnaderna är inte sällan en betydande kostnad för intäktens förvärvande. Drivmedelsskatterna har också blivit en budgetregulator, där medborgarnas beroende av bilen överbeskattas för att finansiera vidlyftiga utgiftsökningar. Vi vill därför sänka drivmedelsskatterna med inklusive moms på bensin och inklusive moms på diesel. Regeringens och stödpartiernas höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar riktar sig mot småföretagare. Det förekommande fusket bör som vi redan framhållit motverkas genom att straffa dem som fuskar och inte genom en fordonsskattehöjning som drabbar majoriteten som sköter sig. Eftersom bilresor till och från arbetet är viktiga för många arbetstagare anser vi att reseavdraget bör höjas till per mil. På så sätt gynnas rörlighet och möjligheterna att arbeta och verka i hela . Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Drivmedelsbeskattning m.m., punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om drivmedelsbeskattning m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 15 och avslår motionerna 2005/06:Sk220 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk225 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk257 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk260, 2005/06:Sk264, 2005/06:Sk266, 2005/06:Sk279, 2005/06:Sk282, 2005/06:Sk292, 2005/06:Sk294, 2005/06:Sk310 yrkandena 1-3, 2005/06:Sk321, 2005/06:Sk353, 2005/06:Sk376, 2005/06:Sk389, 2005/06:Sk400 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk501, 2005/06:Sk522, 2005/06:T497 yrkande 20, 2005/06:MJ292 yrkande 8, 2005/06:N304 yrkande 7, 2005/06:N309 yrkande 6 och 2005/06:N380 yrkande 1. Vad gäller dieselskatten är vi inom förvånade över att regeringen inte ger lantbruket ekonomiska incitament att öka användningen av förnyelsebara alternativ. Regeringen tycks ha låst sig fast vid användningen av fossila bränslen. En inblandning av exempelvis RME, rapsmetylester dvs. rapsolja, i diesel ökar andelen förnybara drivmedel och minskar därmed koldioxidutsläppen. Det är nödvändigt att jordbruket får bättre konkurrensvillkor. Detta skulle exempelvis kunna uppnås genom att skattelättnader införs vid inblandning av förnybara drivmedel. Med hänsyn till EG-direktivet om att varje medlemsland skall nå förnybara drivmedel fram är behovet av långsiktiga ekonomiska incitament än viktigare. Vi anser att den fortsatta sänkningen av dieselskatten bara skall gälla om man använder diesel med inblandning av förnybart drivmedel. Detta bör ges regeringen till känna. Alternativa drivmedel, punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alternativa drivmedel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:T497 yrkande 23 och 2005/06:MJ522 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Sk5 yrkande 3, 2005/06:Sk271, 2005/06:MJ254 yrkande 3 och 2005/06:MJ353 yrkande 2. Moderata samlingspartiet anser att transporter är själva livsnerven i ett utvecklat samhälle och i hög grad bidrar till utveckling och spridning av välstånd. Vi anser att transportsektorn behöver utvecklas i mer miljövänlig riktning. Det betyder inte att man dramatiskt skall minska transporterna utan att se till att miljöbelastningen minimeras. I takt med stigande bensinpriser letas allt intensivare efter alternativa bränslen som kan användas som drivmedel. Ett problem i det sammanhanget är att det behövs en viss volym för att det skall löna sig att investera i lagerhållning och tankställen. En aldrig så bra produkt får inget genomslag om den inte finns tillgänglig. Om staten genom administrativa föreskrifter eller skatteregler gynnar någon utvecklingslinje kommer andra att missgynnas. Det är olyckligt om utvecklingen styrs så att möjliga alternativ inte kommer fram. Utvecklingen av motorer som mer effektivt utnyttjar dagens bränslen kan mycket väl visa sig vara det miljövänligaste och mest prisvärda alternativet. Inte heller denna utvecklingsväg får stängas. Vi vill ha ett skattesystem som mer effektivt styr mot miljövänliga bränslen och fordon, dvs. mot mer bränslesnål teknik och mindre utsläpp av växthusgaser. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Alternativa drivmedel, punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alternativa drivmedel. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk5 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Sk271, 2005/06:T497 yrkande 23, 2005/06:MJ254 yrkande 3, 2005/06:MJ353 yrkande 2 och 2005/06:MJ522 yrkande 4. anser att behöver en tydlig strategi när det gäller att ställa om samhället till klimatvänliga transportsystem. I en sådan strategi ingår att styra både mot användning av alternativa bränslen och mot en lägre bränslekonsumtion för samtliga fordon. bygger beskattningen av förnybara drivmedel på tidsbegränsade undantag. Det ger ingen bra grund för investeringar i produktion av förnybara drivmedel. Det är viktigt att skattesystemet ändras så att det blir långsiktigt och bygger på hållbara principer, utan undantag. I väntan på en mer genomgripande reform borde man permanent befria förnybara drivmedel från koldioxidskatt. Vi har i olika sammanhang också föreslagit en rad andra åtgärder för att minska biltrafikens klimatpåverkan. Vi vill öka möjligheten till låginblandning av förnybara bränslen i bensin och diesel.