bet · GT01FiU18 · 2006-02-16 00:00:00 — Utskottet behandlar elva motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , vilka tar upp frågor med anknytning till statens arbetsgivarpolitik. Dessa motionsyrkanden berör huvudsakligen problematiken kring etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen, jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken samt arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten. Därutöver avser motionsyrkandena statliga löne- och pensionsförmåner samt vissa former för myndighetsledning respektive anställning i staten. Utskottet anser att andelen statsanställda med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska är för låg. Därför är det angeläget att regeringens mål för ökad etnisk och kulturell mångfald bland anställda fullföljs på alla nivåer i staten. I detta arbete har regeringen initierat en rad åtgärder som ska verka för att påskynda mångfaldsarbetet. Bland dessa ingår satsningar inom ramen för sysselsättningspaketet samt en översyn av myndigheternas rekryteringsprocesser. Beträffande jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken anför utskottet att det är angeläget att regeringens jämställdhetsmål fullföljs i statsförvaltningen. Staten måste vara ett gott föredöme i jämställdhetsarbetet. Med denna ambition har flera strategiska och analytiska insatser samt praktiska åtgärder redan initierats på det statliga området. Dessutom förbereder regeringen i samarbete med och de gröna en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader. Vidare understryker utskottet vikten av att skapa en friskare statsförvaltning och konstaterar att det både på myndigheterna och inom pågår en kraftsamling för bättre arbetsmiljö och ökad hälsa i staten. Utskottet noterar också att regeringen aviserar en proposition om nya regler för tidsbegränsade anställningar. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet fogas sju reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Etnisk och kulturell mångfald i den statliga sektorn 2005/06:Fi266 av (), 2005/06:Fi276 av () och 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 4 i denna del. Reservation 1 (fp) Reservation 2 (mp) Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 4 i denna del och 2005/06:A370 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och 3. Reservation 3 (fp, kd, c) Arbetsmiljön och sjukfrånvaron i staten 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 4 i denna del. Reservation 4 (fp) 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 5 och 2005/06:Fi321 av Per m.fl. (kd) yrkande 17. Reservation 5 (fp) Reservation 6 (kd) Löner och avgångsförmåner för chefer i statlig tjänst 2005/06:Fi282 av m.fl. (v) yrkandena 1 och 2. Generaldirektörers roll i myndighetsstyrelser 2005/06:Fi230 av och (båda c) yrkande 1. Tidsbegränsade anställningar i staten 2005/06:A419 av m.fl. (mp, -) yrkande 2. Reservation 7 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Etnisk och kulturell mångfald i den statliga sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det är angeläget att regeringens mål för ökad etnisk och kulturell mångfald bland statsanställda fullföljs på alla nivåer. Andelen statsanställda med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska är dock enligt utskottet fortfarande för låg. Därför är det viktigt att mångfaldsarbetet i statsförvaltningen bedrivs med en hög ambitionsnivå. Utskottet hänvisar vidare till att regeringen har initierat en rad åtgärder som ska verka för att påskynda arbetet på detta område och avstyrker mot denna bakgrund motionsförslagen. Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (mp). liberalerna anser i motion Fi281 (yrkande 4 i denna del) att den statliga arbetsgivarpolitiken måste föregå med gott exempel genom att inkludera åtgärder för att nå ökad etnisk mångfald i statsförvaltningen. Bristen i integrationen är enligt motionärerna ett av allvarligaste problem. Därför är det av stor vikt att staten höjer ambitionerna när det gäller arbetet med att bredda den etniska mångfalden i statsförvaltningen och använder alla sina olika roller för att riva hinder för nya svenskar att etablera sig både i samhället och på arbetsmarknaden. I motion Fi266 av () konstateras att det bland dem som står utanför arbetsmarknaden trots god utbildningsnivå finns grupper som har det särskilt svårt att få en anställning. Detta gäller exempelvis handikappade och personer med utländsk bakgrund. Flertalet av regeringens förslag i budgetpropositionen syftar till att minska arbetslösheten bland högskoleutbildade. Dessa åtgärder ger enligt motionären möjlighet att fullfölja den strävan mot ökad mångfald i arbetslivet som länge har kännetecknat den svenska arbetsmarknadspolitiken. Därför anser motionären att det är angeläget att den stora satsning som regeringen nu gör används till att fullfölja strävandena till ökad mångfald inom den statliga sektorn. I motion Fi276 av () framhålls att diskrimineringen av invandrare på arbetsmarknaden är systematisk och strukturell. Det finns dock exempel på åtgärder som arbetsgivare kan använda för att minska riskerna för diskriminering i arbetslivet. Ett sätt är att införa avpersonifierade ansökningar. Motionären understryker att detta inte är någon universallösning för att uppnå mångfald på arbetsmarknaden. Men det kan vara ett steg på vägen. Därför anser motionären att statliga arbetsplatser bör föregå med gott exempel och initiera ett försök med att tillämpa avpersonifierade ansökningar vid tillsättande av statliga tjänster. I ett första steg bör man välja ut en statlig arbetsplats där detta ansökningsförfarande kan tillämpas på försök . Utskottet anser att staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare när det gäller etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet. Ambitionen bör vara att andelen statsanställda med utländsk bakgrund ska vara densamma som i befolkningen som helhet. Det är en fråga om demokrati och rättvisa, om medborgarnas förtroende och statens legitimitet. Det gäller också kvalitet och kompetens. Alla statliga myndigheter har därmed ett ansvar att bidra till målet om ökad etnisk och kulturell mångfald bland statsanställda genom att arbeta med mångfaldsfrågorna utifrån verksamhetens behov och förutsättningar. Endast på ett sådant sätt kan myndigheterna bättre bemöta dagens och morgondagens medborgarbehov. Kunskaper i språk och kulturella förhållanden bidrar till en kvalitets- och kompetenshöjning i statsförvaltningen. De är också av betydelse för att skapa förtroende hos alla medborgare oavsett etnisk bakgrund. Emellertid kan utskottet konstatera att andelen statsanställda med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska är för låg. är drygt var tionde person i statsförvaltningen av utländsk härkomst. Det ska jämföras med närmare var femte i samhället i stort. Detta förhållande är enligt utskottets mening inte godtagbart. Det krävs i stället flera mångfasetterade åtgärder från myndigheternas sida för att öka andelen anställda med utländsk bakgrund i statsförvaltningen. Åtgärderna bör också fokusera på lika lön och karriärmöjlighet. Utskottet noterar i detta sammanhang att ökad etnisk och kulturell mångfald bland statsanställda på alla nivåer ingår i de av regeringen särskilt uppmärksammade delmålen inom den statliga arbetsgivarpolitiken. Staten ska vara ett föredöme när det gäller etnisk mångfald, varför regeringen nu påbörjar ytterligare initiativ för att förbättra myndigheternas arbete med den etniska mångfalden. Bland annat har i samråd med och () förberett ett tvåårigt utvecklingsprojekt som ska bidra till att underlätta och utveckla myndigheternas arbete på mångfaldsområdet genom samverkan, erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling. Projektet startar med den nya förvaltningspolitiska myndigheten för förvaltningsutveckling (Verva) som övergripande ansvarig. Myndigheter i fem län - , , , och - ska delta, alla utifrån sina egna behov och förutsättningar. i varje län blir samordningsansvarig. Därutöver har regeringen gett Verva i uppdrag att efter samråd med utarbeta en modell för analys och uppföljning av de statliga myndigheternas insatser för att öka den etniska och kulturella mångfalden i statsförvaltningen. En analys utifrån modellen och förslag till insatser som kan leda till ökad måluppfyllelse ska redovisas till regeringen . Vidare uppmärksammar utskottet att det inom ramen för regeringens sysselsättningspaket finns ett antal specifika åtgärder som riktas till den statliga sektorn. introduceras statliga kompetensöverföringsjobb. Denna tillfälliga satsning innebär att statliga myndigheter, efter ansökan hos Kammarkollegiet, ska kunna få bidrag för nyanställningar. Bidraget ska möjliggöra en tidigare rekrytering än vad som annars hade kommit till stånd vid respektive myndighet. Det ska underlätta för personer, som söker arbete där högskoleutbildning eller liknande efterfrågas, att få inträde på arbetsmarknaden. Utöver detta ingår i sysselsättningspaketet också särskilda åtgärder på enskilda delar av den statliga sektorn, bl.a. domstolarna, , och . Enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen ska man inom ramen för åtgärder i sysselsättningspaketet tydligt prioritera kvinnor och män med utländsk bakgrund som har långa arbetslöshetstider.1[Prop. 2005/06:1, vol. 4, utg.omr. 8, s. En annan del i sysselsättningspaketet är regeringens satsning på förvaltningsutbildning för invandrade akademiker. I syfte att långsiktigt säkerställa kompetensen och att öka den etniska och kulturella mångfalden i statsförvaltningen har , och fått i uppdrag att bedriva Högre praktisk förvaltningsutbildning om 40 poäng i enlighet med förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. ska resurser för sammanlagt 120 helårsstudenter fördelas mellan de tre utbildningsanstalterna.2[Prop. 2005/06:1, vol. 8, utg.omr. 16, s. En liknande utbildning har bedrivits vid där ett trettiotal studenter genomgått teoretisk utbildning samt praktik på myndighet. Resultat och erfarenheter av den första utbildningsomgången ska redovisas till regeringen . pågår inom beredningen av förslag som har lämnats av (SOU 2005:56 Det blågula - strukturell diskriminering i ). Förslagen baseras på utredningens slutsats att strukturell diskriminering på grund av etnisk tillhörighet eller religion kan drabba personer med utländsk bakgrund bl.a. på den svenska arbetsmarknaden. Utredningen föreslår därför en skärpt antidiskrimineringspolitik som sätter politikernas, tjänstemännens, arbetsgivarnas, fackföreningarnas och forskarnas handlingar i fokus. På det statliga området föreslår man att ett krav på årliga handlingsplaner mot diskriminering införs för alla statliga myndigheter. DO ska bidra till utveckling av dessa planer samt vara ansvarig för utvärdering. föreslår också att en ny samlad lag antas som innebär en möjlighet att tillämpa positiv särbehandling på hela arbetsmarknaden, även med hänsyn till andra grunder än kön och funktionshinder, dvs. i förhållande till etnisk tillhörighet. Därutöver anser man att , och DO ska få i uppdrag att utveckla variabler för etnisk statistik som kan användas av bl.a. statliga myndigheter. Det är enligt utredningen viktigt att möjliggöra en mätning av förändringar i t.ex. den etniska sammansättningen på större arbetsplatser för att kunna bedöma olika åtgärders effektivitet. framhåller även vikten av rekryteringsprocesser och föreslår att DO får i uppdrag att utveckla ett analysverktyg som tar hänsyn till helheten i rekryteringsprocesser samt bidrar till tillämpningen av sådana analyser på de tio största myndigheterna. Enligt information i budgetpropositionen har regeringen för avsikt att återkomma med förslag mot etnisk diskriminering i samband med ekonomiska vårproposition. har vidare meddelat utskottet att regeringen avser att ta ställning till möjligheten att pröva en förändring av rekryteringsprocessen vid någon eller några myndigheter. Försöket skulle omfatta introduktion av avidentifierade ansökningshandlingar vid myndigheternas anställningsförfaranden i enlighet med förslag (SOU 2005:115 Avidentifiera jobbansökningar - en metod för mångfald). Utredningen föreslår att offentliga arbetsgivare ska använda avidentifierade jobbansökningar för att minska risken för särbehandling på grund av bl.a. etnisk härkomst. Det ska dock vara frivilligt för arbetsgivare att använda avidentifierade jobbansökningar. Utskottet ser positivt på att den föreslagna rekryteringsmetoden prövas. Offentliga arbetsgivare kan använda metoden utan att några lagar behöver ändras. Några mer konkreta erfarenheter av den här typen av anställningsförfarande finns dock inte vare sig i eller utomlands. Det är därför enligt utskottets mening viktigt att försöket med användningen av metoden följs upp med utvärdering och forskning. Utskottet välkomnar de ovan beskrivna initiativen och ser dem som betydelsefulla inslag i arbetet för ökad etnisk och kulturell mångfald i staten. De aktuella satsningarna fokuserar i allt större utsträckning på det operativa mångfaldsarbete som bedrivs på myndigheterna. De stärker därmed medvetenheten om att staten måste vara en attraktiv arbetsgivare i fråga om en mångetnisk och mångkulturell kompetens. De bidrar också till att skapa de viktigaste förutsättningarna för att statsförvaltningen på lång sikt ska klara sin verksamhet i det moderna, mångfasetterade samhället. Även om det fortfarande finns en del kvar att åstadkomma innan den etniska och kulturella mångfalden kan bli en självklarhet i statsförvaltningen, är regeringens åtgärder ett viktigt steg i riktning mot att göra mångfaldsarbetet till en naturlig del i myndigheternas arbetsgivarpolitik. Mot bakgrund av det ovan anförda kan utskottet konstatera att de satsningar som träder i kraft inom ramen för regeringens sysselsättningspaket har en tydligt mångfaldsfrämjande karaktär. Dessutom arbetar regeringen med att förbereda ett försök med avidentifierade ansökningar vid tillsättande av statliga tjänster. I och med detta kan motionerna Fi266 (s) och Fi276 (s) enligt utskottets mening anses vara tillgodosedda. Vidare anser utskottet, med hänsyn till det pågående arbetet både inom och på myndigheterna med att prioritera mångfaldsåtgärder i den statliga verksamheten, att det inte finns anledning för att lämna något tillkännagivande till regeringen med anledning av förslaget i motion Fi281 (fp). Därmed avstyrker utskottet motionerna Fi266 (s), Fi276 (s) och F281 (fp) yrkande 4 i denna del. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det är angeläget att regeringens jämställdhetsmål fullföljs i statsförvaltningen. Med denna ambition har flera strategiska och analytiska insatser samt praktiska åtgärder redan initierats på det statliga området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsförslagen. Jämför reservation 3 (fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (m). liberalerna framhåller i motion Fi281 (yrkande 4 i denna del) att den statliga arbetsgivarpolitiken måste föregå med gott exempel genom att inkludera åtgärder för att nå ökad jämställdhet i statsförvaltningen. Andelen kvinnor på ledande positioner i statsförvaltningen har ökat i en, enligt motionärerna, oacceptabelt långsam takt. finns det fortfarande oskäliga löneskillnader mellan män och kvinnor anställda i den statliga sektorn. Mot denna bakgrund anser motionärerna att staten bör höja ambitionerna när det gäller jämställdhetsarbetet. Detta bör ske genom att riva de olika hinder som finns och inte genom kvotering. För att bryta lönediskrimineringen behövs enligt motionärerna ändamålsenliga metoder såsom statistik och bättre modeller för arbetsvärdering. De senaste skärpningarna av jämställdhetslagen måste få fullt genomslag. Staten som arbetsgivare ska gå före och själv agera på det sätt man via lagstiftning, styrmedel och opinionsbildning vill förmå resterande arbetsmarknad att agera. begär i motion A370 att regeringen återkommer till med en plan om hur man ska öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer (yrkande 1). Motionärerna anser att regeringen inte har tillämpat sina egna jämställdhetsdoktriner vid tillsättning av myndighetschefer och ambassadörer, vilket resulterar i fortsatt låga andelar kvinnor på ledande positioner i myndigheter och ambassader. Vidare välkomnar motionärerna att regeringen nu uppnått delmålet att andelen kvinnor i bolagsstyrelser där staten äger av aktierna ska vara . Målet om jämn könsfördelning i myndighetsstyrelser samt bolag med statligt ägande har dock ännu inte uppnåtts. Därför anser man att regeringen bör rapportera till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om jämn könsfördelning också i dessa styrelser (yrkande 3). Utskottet har , (bet. 2004/05:18 s. 10-13), framhållit sin bestämda uppfattning att regeringen och statsförvaltningen måste vara goda föredömen i jämställdhetsarbetet. Jämställdhetsperspektivet måste genomsyra hela den statliga verksamheten. Staten ska vara en attraktiv arbetsgivare, och de anställda vid statliga myndigheter ska veta att jämställdhetsarbetet på deras arbetsplats tas på allvar. Detta innebär att de främsta delmålen inom förvaltningspolitiken - att uppnå en jämn representation av kvinnor och män på alla beslutsnivåer och att bryta den strukturella lönediskrimineringen - måste sättas i särskilt fokus både i den strategiska och i den operativa styrningen av myndigheterna. Med hjälp av de senast tillgängliga uppgifterna kan utskottet konstatera att en fullständig jämställdhet ännu inte uppnåtts inom statsförvaltningen. I vissa fall har även den tidigare, svagt positiva utvecklingen avstannat. Andelen kvinnliga chefer för de inhemska myndigheterna har inte förändrats och låg /06 på . I de centrala statliga styrelserna och i kommittéerna ingick respektive kvinnor, vilket är oförändrat jämfört med året innan. Andelen kvinnliga chefer inom utrikesförvaltningen ökade däremot från till . Även andelen nyutnämnda kvinnliga myndighetschefer ökade från till 41 %.3[(bet. 2004/05:FiU18) angav utskottet, i enlighet med uppgifterna från , att andelen nyutnämnda kvinnliga myndighetschefer var . har reviderat ned denna uppgift till (jämför prop. 2005/06:1, vol. 2, utg.omr. 2, bilaga 1 utveckling, s. 17).] minskade dessutom skillnaden mellan kvinnornas och männens löner i den statliga sektorn dock till . Den oförklarade löneskillnaden mellan könen ligger fortfarande på . Mot denna bakgrund anser utskottet att ytterligare insatser krävs för att uppnå lika möjligheter till befordran och utveckling för kvinnor och män i statsförvaltningen. Den statliga arbetsgivarpolitiken måste få en tydligare jämställdhetskaraktär för att kunna bryta det maktmönster som leder till att kvinnliga statsanställda fortfarande diskrimineras i sina karriärmöjligheter, sin löneutveckling och makttillgång endast därför att de är kvinnor. Jämställdhetsarbetet måste få en ännu tydligare prioritet i staten. Det handlar om att kontinuerligt förbättra styrningen genom tydliga målformuleringar, bättre uppföljning och utbildningsinsatser. Det gäller också att med hänsyn till verksamhetsstruktur och kompetensbehov utveckla och implementera konkreta åtgärder på myndigheterna. Utskottet ser positivt på att flera av dessa aspekter redan ingår i regeringens prioriteringar inom det arbetsgivarpolitiska området. Som ett led i regeringens personalpolitiska arbete med att öka andelen kvinnor på chefsposterna i statsförvaltningen ordnar den nya förvaltningspolitiska myndigheten även under /07 ett chefsprogram speciellt för kvinnor på mellanchefsnivå. Syftet är att bidra till att fler kvinnor kommer i fråga för de högsta chefstjänsterna vid myndigheterna samt att stärka och uppmuntra kvinnorna att söka dessa tjänster. Dessutom ska Verva redovisa för regeringen hur man avser att beakta ett jämställdhetsperspektiv i de utvecklingsinsatser som verket genomför och som riktar sig till den statliga förvaltningen. Utskottet noterar också att de centrala parterna på den statliga arbetsmarknaden är eniga om ett utvecklingsarbete för att nå en jämnare könsfördelning i samtliga befattningskategorier inom staten. Enligt det gällande ramavtalet om löner för arbetstagare hos staten (RALS 2004-2007) har parterna ett gemensamt ansvar att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Inom ramen för arbetsmarknadsparternas samarbete har man även tagit fram ett nytt system för gruppering av statliga befattningar efter arbetsuppgifternas innehåll och svårighetsgrad, Befattningsgruppering för statistik (BESTA). Systemet kan bl.a. fungera som stöd för den lönekartläggning som ska göras enligt jämställdhetslagen. Det statliga stödet till arbetsgivares lönekartläggningar utökas dessutom i och med ökade budgetanslag till insatser på detta område. Utskottet vill uppmärksamma att jämställdhetspolitiken har setts över av Jämställdhetspolitiska utredningen (SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv - jämställdhetspolitiken mot nya mål). Utredningens förslag omfattar mål för jämställdhetspolitiken samt en framtida organisation och inriktning på jämställdhetsarbetet. I förslagen ingår bl.a. stärkt styrning av jämställdhetspolitiken i form av nya mål och indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Utredningen förespråkar även inrättandet av en ny jämställdhetsmyndighet med uppgift att följa upp och utvärdera de insatser som görs för att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen. Dessutom föreslår man att en ny utredning tillsätts med uppdrag att utarbeta en strategi för hur löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan elimineras. Efter beredningen av utredningens förslag avser regeringen, enligt information från , att lämna en jämställdhetspolitisk proposition till . har utskottet erfarit att regeringen parallellt arbetar med att ta fram en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader i samtliga sektorer på den svenska arbetsmarknaden. Handlingsplanen tas fram i samarbete med och de gröna och beräknas vara färdig . Enligt vad utskottet i det ovanstående kunnat konstatera pågår det ett fortsatt brett arbete med att genomföra de jämställdhetspolitiska målen för statsförvaltningen både i och inom övriga delar av det statliga området. Detta arbete involverar strategiska och analytiska insatser för utveckling av metoder och verktyg för att åstadkomma mer jämställda löner och befordringar till höga poster i staten. Men även mer praktiska åtgärder har initierats av arbetsmarknadsparterna för att kartlägga och åtgärda könsdiskrimineringen. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns anledning för att nu ta initiativ på området. Utskottet vill dock återigen erinra om att regeringen redovisar för könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå. Andelen kvinnor bland de statliga kommittéernas ledamöter framgår av den årliga kommittéberättelse som lämnas i skrivelseform till . Regeringens årliga redovisning av statsförvaltningens utveckling, vilken ingår i budgetpropositionerna, innehåller uppgifter om andelen och antalet kvinnor och män som anställs som myndighetschefer eller ingår i myndigheternas ledningskompetens. Inom ramen för denna rapportering lämnas även redogörelser för arbetets utveckling på området. Utskottet finner mot denna bakgrund att motion A370 (kd) yrkande 3 huvudsakligen är tillgodosedd. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi281 (fp) yrkande 4 i denna del samt A370 (kd) yrkandena 1 och 3. Arbetsmiljön och sjukfrånvaron i staten Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att arbetet med att skapa en friskare statsförvaltning måste fortsätta. I denna strävan pågår både på myndigheterna och inom en kraftsamling för att utveckla, tillämpa, utvärdera och vidareförmedla åtgärder för bättre arbetsmiljö och ökad hälsa i staten. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsförslaget.