bet · GT01MJU16 · 2006-04-06 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas sammanlagt 89 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om jakt och viltvård. Yrkandena berör sådant som skyddsjakt, licensjakt, älgjakt, allmän jakt på skarv, jakt ovanför odlingsgränsen, jaktbrott, jaktmöjligheter för rörelsehindrade m.m. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. det pågående arbetet på området och EG:s rättsakter. I betänkandet finns 20 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:MJ325 yrkande 2, 2005/06:MJ363, 2005/06:MJ459 yrkande 2, 2005/06:MJ476 yrkande 2, 2005/06:MJ529 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:N243 yrkande 15 i denna del. Reservation 1 (v, mp) Reservation 2 (kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ251 yrkande 5, 2005/06:MJ487 yrkande 12 och 2005/06:MJ542 yrkande 4. Reservation 3 (m) Reservation 4 (kd) Skyddsjakt på initiativ av enskild utan tillstånd avslår motionerna 2005/06:MJ206, 2005/06:MJ238, 2005/06:MJ251 yrkande 6, 2005/06:MJ263, 2005/06:MJ270, 2005/06:MJ275 yrkande 1, 2005/06:MJ305 yrkande 2, 2005/06:MJ314 yrkande 1, 2005/06:MJ350 yrkande 6, 2005/06:MJ365 yrkande 1, 2005/06:MJ394 yrkande 22, 2005/06:MJ406 yrkande 1, 2005/06:MJ407, 2005/06:MJ450 yrkande 2, 2005/06:MJ475 yrkande 2, 2005/06:MJ487 yrkande 11, 2005/06:MJ512 yrkande 1, 2005/06:MJ529 yrkandena 4 och 5, 2005/06:MJ542 yrkande 2, 2005/06:MJ578, 2005/06:MJ584 och 2005/06:N243 yrkande 15 i denna del. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Beslutsnivån vad gäller skyddsjakt avslår motionerna 2005/06:MJ487 yrkande 10, 2005/06:MJ529 yrkande 8 och 2005/06:N243 yrkande 10. Reservation 6 (m, kd, c) Lokalt och regionalt inflytande avslår motionerna 2005/06:MJ251 yrkande 7, 2005/06:MJ275 yrkande 2, 2005/06:MJ314 yrkande 4, 2005/06:MJ517 yrkande 2 och 2005/06:MJ529 yrkande 10. Reservation 7 (kd) Subsidiaritetsprincipens tillämpning på jakt- och rovdjursfrågor avslår motionerna 2005/06:MJ305 yrkande 1, 2005/06:MJ450 yrkande 1 och 2005/06:MJ487 yrkande 2. Reservation 8 (m, c) avslår motionerna 2005/06:MJ450 yrkande 3 och 2005/06:MJ529 yrkande 2. Dubbelregistrering av älgjakt m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ287, 2005/06:MJ305 yrkande 5 och 2005/06:MJ487 yrkande 8. Reservation 9 (m) Allmän jakt på skarv m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ228 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ269 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ272 yrkande 2 i denna del, 2005/06:MJ293 i denna del, 2005/06:MJ305 yrkande 4 i denna del, 2005/06:MJ313, 2005/06:MJ328 yrkande 5, 2005/06:MJ373, 2005/06:MJ389, 2005/06:MJ409, 2005/06:MJ446 yrkande 40 i denna del, 2005/06:MJ450 yrkande 4, 2005/06:MJ451 yrkande 2 i denna del, 2005/06:MJ470, 2005/06:MJ487 yrkande 18 och 2005/06:MJ585 yrkande 14 i denna del. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Jakt och friluftsliv ovanför odlingsgränsen avslår motionerna 2005/06:MJ487 yrkande 7, 2005/06:MJ529 yrkande 3 och 2005/06:MJ555. Reservation 11 (m) Utländska jägares rätt till småviltsjakt ovanför odlingsgränsen avslår motionerna 2005/06:MJ265 och 2005/06:MJ311 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2005/06:MJ512 yrkande 2 och 2005/06:MJ517 yrkande 1. avslår motion 2005/06:MJ529 yrkande 9. Reservation 12 (kd) Vissa övriga rovdjursfrågor m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ296 yrkande 1, 2005/06:MJ305 yrkande 3 och 2005/06:MJ517 yrkandena 3 och 4. Reservation 13 (v, mp) Reservation 14 (m, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ440 yrkande 8 och 2005/06:MJ449 yrkande 23. Reservation 15 (m, fp) Reservation 16 (mp) avslår motion 2005/06:MJ310. Reservation 17 (m) avslår motionerna 2005/06:MJ487 yrkande 19 och 2005/06:MJ561. Reservation 18 (m, c) avslår motionerna 2005/06:MJ285 yrkande 1 och 2005/06:MJ585 yrkande 14 i denna del. Reservation 19 (m) Jakt och viltvård m.m. avslår motionerna 2005/06:MJ345 och 2005/06:MJ487 yrkandena 1 och 4. Reservation 20 (m) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), () och (). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande 89 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Flertalet av de frågor som här berörs har tidigare behandlats av utskottet i exempelvis betänkande 2002/03:MJU9 (Jakt och viltvård), betänkande 2003/04:MJU18 (Skyddsjakt på rovdjur m.m.) och betänkande 2004/05:MJU7 (Jakt och viltvård). Utskottet har vidare i betänkande 2005/06:MJU6 behandlat motionsyrkanden från allmänna motionstiden rörande jakt- och viltvård i särskild ordning. Många av de motioner som här är aktuella tar upp frågor där i huvudsak har delegerat beslutanderätten till regeringen. Skyddsjakt med tillstånd m.m. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning främst till det pågående utredningsarbetet på området och tidigare ställningstagande rörande rovdjurspolitiken avstyrker utskottet sex motioner (m, kd, fp, v, mp) om ändring av reglerna om skyddsjakt på varg efter beslut av myndighet, såväl i utvidgande som inskränkande riktning, en motion (fp) om licensjakt på varg samt tre motioner (kd, c) om utvidgad jakt på lodjur. Jämför reservationerna 1 (v, mp), 2 (kd, c), 3 (m) och 4 (kd). Vargstammen har vuxit och är på flera håll så stor att den utgör ett hot mot lokalbefolkningens möjligheter att leva ett normalt liv. Det måste därför enligt motion MJ529 (kd) yrkande 6 bli möjligt att reglera vargstammen genom någon form av skyddsjakt. Därför bör 27 § jaktförordningen (1987:905) ändras så att kan ge länsstyrelser möjlighet att besluta om sådan jakt i län med fasta stammar av varg. Liknande synpunkter framförs i motionerna MJ487 (m) yrkande 12, enligt vilken jaktvårdskretsarna i varje kommun bör vara de som samordnar jakten över större områden, och MJ542 (kd) yrkande 4. I motion MJ251 (fp) yrkande 5 krävs att licensjakt/allmän jakt på varg omgående måste tillåtas. Det hävdas i den sistnämnda motionen att vargstammen inte bör överstiga 100 individer med den geografiska koncentration den nu har, och den nivån är redan nådd. I motion N243 (fp) yrkande 15 (delvis) yrkas att en översyn av 27 § jaktförordningen måste göras då bestämmelsen begränsar möjlighet att fatta beslut om skyddsjakt. Skyddsjakt på varg bör enligt motion MJ476 (fp) yrkande 2 tillåtas först när vargstammen nått ett antal på 200 individer och då enbart gälla utvidgad jakträtt i renskötselområdena. I motion MJ325 (mp, v) redogörs för hur en varg, invandrad från , sköts efter beslut av om skyddsjakt. Detta var olyckligt då utarmningen av den genetiska variationen i den skandinaviska vargstammen gör att behovet av genetiskt utbyte med den finsk-ryska vargstammen är stort. konstaterade i sitt beslut att vargen inte skadat boskap i tillräcklig omfattning för att skyddsjakt skulle kunna beviljas. Dock förelåg förutsättningar att bevilja skyddsjakt enligt 27 § jaktförordningen, enligt vilken enstaka djur av bl.a. varg får dödas om djuret orsakar allvarlig skada eller olägenhet. Det inträffade gör att 27 § jaktförordningen måste ändras så att det inte skall finnas möjlighet att bevilja skyddsjakt på enstaka djur som inte uppfyller kraven i 23 a § jaktförordningen. Vad gäller lodjur så har de ökade stammarna av arten kommit att i vissa områden orsaka omfattande skador på både vilt och tamdjur. Många jägare har fått kraftigt försämrad rådjursjakt. Åtgärder behöver därför enligt motion MJ363 (c) vidtas för att en begränsad jakt på lodjur åter skall medges utanför renskötselområdet. I motion MJ529 (kd) yrkande 7 anförs att det åter bör bli tillåtet med avlysningsjakt på lo i syfte att begränsa arten i de områden där den blivit för dominant. Motionärerna gör gällande att behovet främst gäller västra , där större delen av lodjursstammen finns, som trycket från vargstammen också är stort där. Även i motion MJ459 (c) yrkande 2 anförs att en friare jakt på rovdjur bör tillåtas när artkoncentrationen är för hög. Som exempel nämns i motionen att lodjuret inom vissa områden ökat på andra arters bekostnad på ett sådant sätt att den biologiska mångfalden hotas. Utskottet har tidigare gjort en fördjupad behandling av frågor om skyddsjakt på rovdjur, se betänkande 2003/04:MJU18 s. 6 f. Utskottet anförde därvid sammanfattningsvis att vid utformningen av rovdjurspolitiken är bundet av både konventioner och EG-direktiv. Dessa ger vissa utgångspunkter och ramar för utformningen av rovdjurspolitiken samt begränsar starkt möjligheter att självt bestämma hur stammarna av de olika arterna förvaltas. Utskottet hänvisade också till riksdagsbehandlingen av regeringens förslag om en sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet. 2000/01:MJU9). Vid behandlingen av förslaget om en sammanhållen rovdjurspolitik ställde utskottet sig bakom regeringens förslag att miniminivåer för stammarna av björn, lo och kungsörn skulle fastställas. Med uttrycket miniminivå menades den nivå där stammen av en art uppnått ett sådant individantal att den kunde bedömas som åtminstone kortsiktigt livskraftig. Beträffande varg bedömde utskottet att ett etappmål i stället skulle fastställas då förståelsen hos lokalbefolkningen för utvecklingen var avgörande för vargstammens tillväxt. Utskottet avstyrkte de framförda motionsyrkandena. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning av den förda rovdjurspolitiken (Effekterna av rovdjursstammarnas utveckling, kommittédirektiv 2006:7). Av direktiven framgår bl.a. följande. Det finns skäl att genomföra en utvärdering av vargförekomstens effekter , även om etappmålet för varg ännu inte har nåtts. Det finns också skäl att även för de andra stora rovdjuren göra en utvärdering av effekterna av stammarnas utveckling, främst , dvs. då den senast beslutade rovdjurspolitiken varit gällande. Utgångspunkten för utredarens arbete är de av fastställda målen för en sammanhållen rovdjurspolitik. Med denna utgångspunkt skall utredaren beskriva den situation som råder och den utveckling som kan förväntas beträffande rovdjursstammarna. Utredaren skall beskriva vilka åtgärder som har vidtagits för att förhindra och förebygga olägenheter samt föreslå hur kvarstående problem kan åtgärdas. Utredningsuppdraget skall redovisas . Utskottet bedömer att de frågor som tas upp i motionerna MJ529 (kd) yrkande 6, MJ487 (m) yrkande 12, MJ251 (fp) yrkande 5, MJ542 (kd) yrkande 4, N243 (fp) yrkande 15 (delvis), MJ476 (fp) yrkande 2, MJ363 (c), MJ529 (kd) yrkande 7 och MJ459 (c) yrkande 2 kommer att få sin belysning inom ramen för det nämnda utredningsuppdraget. I avvaktan på resultatet av utredningen föreslår utskottet att motionerna lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet kan rörande motion MJ325 (mp, v) konstatera att regelverket är konstruerat så att 23 a § jaktförordningen föreskriver vissa allmänna förutsättningar som måste vara uppfyllda vid alla typer av skyddsjakt. Det är således inte så att 23 a § och 27 § utgör alternativa grunder för beslut om skyddsjakt, där kraven i det sistnämnda stadgandet är lägre ställda än i det förstnämnda. Då yrkandet synes grunda sig på ett missförstånd av det gällande regelsystemet avstyrker utskottet motion MJ325 (v, mp). Skyddsjakt på initiativ av enskild utan tillstånd Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker 21 motionsyrkanden (s, m, fp, kd, v, c) om skyddsjakt på rovdjur av enskild utan tillstånd. Utskottet hänvisar till genomfört och pågående lagstiftningsarbete. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). I ett antal motioner framförs att det gällande regelverket för skyddsjakt på rovdjur på initiativ av enskild behöver ändras. Sådana yrkanden framförs i motionerna MJ206 (m), MJ251 (fp) yrkande 6, motion MJ263 (kd, fp), MJ270 (v), MJ275 (m) yrkande 1, MJ305 (m) yrkande 2, MJ350 (fp) yrkande 6, MJ365 (c) yrkande 1, MJ394 (fp) yrkande 22, MJ406 (c) yrkande 1, MJ407 (c), MJ450 (c), MJ487 (m) yrkande 11, MJ512 (c) yrkande 1, MJ529 (kd) yrkande 4, MJ529 (kd) yrkande 5, MJ542 (kd) yrkande 2, MJ578 (s), MJ584 (c) och N243 (fp) yrkande 15 (delvis). De skäl som motionärerna anför till stöd för sina ståndpunkter är huvudsakligen följande. Rovdjursstammarna har ökat kraftigt. Därutöver har rovdjursförekomsten kommit att bli koncentrerad till ett fåtal områden, såsom och . Detta har medfört en ökad rädsla och oro hos befolkningen där såväl för människors som för tamdjurs säkerhet. Denna negativa påverkan på livskvaliteten ökar risken för konflikter samt minskar förståelsen och acceptansen för den förda rovdjurspolitiken. Enskilda djurägare måste därför få möjlighet att skydda tam- och husdjur mot rovdjursangrepp. Enligt 28 § jaktförordningen har en ägare till tamdjur rätt att under vissa förutsättningar döda rovdjur som angriper tamdjuret. Rätten förutsätter bl.a. att rovdjuret redan angripit och skadat eller dödat tamdjuret samt att det finns skälig anledning att befara ett nytt angrepp. Denna bestämmelse är svårtillämpad. Det är heller inte acceptabelt att exempelvis en ägare till en hund, för att undvika åtal, kan behöva bevittna att hunden blir dödad av rovdjur utan att ägaren har rätt att ingripa. I en av motionerna framhålls särskilt att alla, inte bara ägare till tamdjur, skall ha rätt att ingripa mot rovdjursangrepp. I ett par motioner föreslås att det skall finnas en generell rätt till skyddsjakt på rovdjur inom från bostadshus samt inhägnad betesmark och vilthägn, om hot mot människor eller tamdjur föreligger. I motion MJ238 (m) anförs att vargstammen måste tillåtas växa till sådana nivåer att den får långsiktiga möjligheter att överleva. Det bör också beaktas att vargen på grund av sin attraktionskraft kan ge upphov till ökad turism. Tjuvskytte av varg är vanligt och skyddsjakt är ofta svårt att skilja från jaktbrott. Det yrkas därför att 28 § jaktförordningen skall ändras så att varg inte längre omfattas av bestämmelsen. Den lydelse av 28 § jaktförordningen som avses med aktuella motionsyrkanden innebär att om björn, varg, järv eller lo angripit och skadat eller dödat tamdjur och det finns skälig anledning av befara ett nytt angrepp, får tamdjurets ägare eller vårdare döda det angripande djuret, om det sker i omedelbar anslutning till angreppet. I betänkande 2003/04:MJU18 tillkännagav utskottet att en översyn borde göras av detta regelverk. Utskottet motiverade tillkännagivandet med att det både är önskvärt och nödvändigt att öka förståelsen för den av beslutade rovdjurspolitiken samt att en sådan förståelse inte kunde antas främjas av en otydlig och svårtillämpad lagstiftning. En översyn av regelverket skulle enligt utskottet ta i beaktande de fastlagda målen för rovdjurspolitiken. måste också rättssäkerhetsaspekter beaktas. För vissa jaktbrott räcker det att gärningsmannen handlar oaktsamt. För det fall det vore tillåtet att döda rovdjur vid ett eller direkt angrepp skulle det innebära stora svårigheter att bevisa att ett jaktbrott hade begåtts eller om det varit fråga om tillåten skyddsjakt. Även nämnda rättssäkerhetsaspekter skulle enligt utskottet beaktas vid översynen. beslutade regeringen att ändra 28 § jaktförordningen till följande lydelse: Om något av rovdjuren björn, varg, järv eller lo angriper tamdjur eller om det finns skälig anledning att befara ett sådant angrepp, får åtgärder vidtas för att skrämma bort rovdjuret. Rovdjur som avses i första stycket får dödas för att skydda ett tamdjur 1. av tamdjurets ägare eller vårdare om det finns skälig anledning att befara ett angrepp på tamdjuret, dödandet sker i omedelbar anslutning till att rovdjuret har angripit och skadat eller dödat tamdjur och det inte går att avvärja det befarade angreppet genom att skrämma bort rovdjuret eller på annat lämpligt sätt, 2. av tamdjurets ägare eller vårdare om rovdjuret befinner sig inom inhägnat område avsett för skötsel av tamdjuret, om det finns skälig anledning att befara att rovdjuret där angriper tamdjuret och det inte går att avvärja det befarade angreppet genom att skrämma bort rovdjuret eller på annat lämpligt sätt. Åtgärder enligt första och andra styckena får vidtas på annans jaktområde och trots bestämmelserna i 9 §. Sådan jakt är dock inte tillåten inom nationalpark. skall fortlöpande bedöma om möjligheten att döda rovdjur med stöd av andra stycket försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånd i dess naturliga utbredningsområde. Om bedömer att så är fallet skall verket genast anmäla detta till regeringen. Utskottet har erfarit att det pågår ett arbete inom med att, utöver den genomförda förordningsändringen, utveckla förebyggande åtgärder syftande till att öka tryggheten för dem som bor i rovdjurstäta områden. Det kan konstateras att vissa förändringar har gjorts av regelverket som till viss del tillgodoser här berörda motionsförslag. Med hänsyn till det pågående arbetet på området är utskottet inte berett att föreslå något ytterligare riksdagsuttalande i frågan. Motionerna MJ206 (m), MJ238 (m), MJ251 (fp) yrkande 6, MJ263 (kd, fp), MJ270 (v), MJ275 (m) yrkande 1, MJ305 (m) yrkande 2, MJ350 (fp) yrkande 6, MJ365 (c) yrkande 1, MJ394 (fp) yrkande 22, MJ406 (c) yrkande 1, MJ407 (c), MJ450 (c), MJ487 (m) yrkande 11, MJ512 (c) yrkande 1, MJ529 (kd) yrkande 4, MJ529 (kd) yrkande 5, MJ542 (kd) yrkande 2, MJ578 (s), MJ584 (c) och N243 (fp) yrkande 15 (delvis) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker nio motionsyrkanden (m, fp, kd, mp) om den administrativa beslutsnivån beträffande t.ex. beslut om skyddsjakt på rovdjur, ett motionsyrkande (c) om att EU inte bör ha inflytande över rovdjurspolitiken samt ett motionsyrkande (m) om agerande inom gemenskapen rörande rovdjursfrågor. Utskottet hänvisar huvudsakligen till det utredningsarbete som pågår på området. Jämför reservationerna 6 (m, kd, c), 7 (kd) och 8 (m, c). Beslutsfattandet om vargstammens reglering bör enligt motion MJ251 (fp) yrkande 7 flyttas ned så nära de berörda som möjligt. bör vara central myndighet men jakten skall delegeras vidare till de lokala jaktvårdsdistrikten. Jägarkåren har visat att livskraftiga stammar blir resultatet av lokalt ansvarstagande över naturens vilda djur. I motion MJ275 (m) yrkande 2 anförs att vargstammen utvecklas olika i olika delar av landet, varför jakten bör delegeras till lokal nivå. Likartade krav framförs i motion MJ312 (m) yrkande 4 där det begärs att förvaltningen av vargstammen skall överföras till länsstyrelserna i nära samarbete med jägarorganisationerna. Förvaltningen skulle därmed ske med närhet till landsbygdsbefolkningen och på så sätt skapa en större förståelse hos ortsbefolkningen. Enligt motion MJ487 (m) yrkande 10 bör beslut om skyddsjakt ske på lägre administrativ nivå. En decentralisering till läns- eller regionalnivå skulle med stor sannolikhet innebära kortare beslutsvägar och snabbare beslut. En mer öppen attityd mellan myndigheter och jägare torde också innebära att man gemensamt kan lösa de problem som en överrepresenterad art skapar. När det gäller lodjur yrkas i motion MJ529 (kd) yrkande 8 att bör ges rätt att besluta om skyddsjakt på lodjur i de län där arten är rikligt förekommande. I motion MJ517 (mp) yrkande 2 anförs att ett ökat lokalt ansvar för jaktens organisation bör eftersträvas. Ett ökat förebyggande arbete bör initieras, lämpligen i samarbete med viltvårdsorganisationerna, med mål att ge dessa ett ökat ansvar för bedömning av avskjutningsbehovet. bör en ambition vara att fördela rovdjurstrycket över landet. Enligt motion MJ529 (kd) yrkande 10 bör länsstyrelserna få befogenhet att inom länet, genom lokalt förankrade förvaltningsplaner, fördela beviljad kvot till länets jaktvårdskretsar, och enligt motion N243 (fp) yrkande 10 bör det finnas en delegationsrätt av skyddsjaktsbeslut från till länsstyrelserna. Att subsidiaritetsprincipen bör gälla för rovdjurspolitiken krävs i motion MJ305 (m) yrkande 1. Förhållandena i EU-länderna är för olika för att rovdjurspolitiken skall kunna vara gemensam. Enligt de EG-rättsliga regleringarna på området, såsom art- och habitatdirektivet (rådets direktiv /43/EEG), finns möjlighet att ta hänsyn till lokala särdrag. Denna möjlighet bör utnyttjas av . I motion MJ450 (c) yrkande 1 anges att det bör finnas ett starkt lokalt och regionalt inflytande över jaktliga frågor. Då bestämmandet över sådana frågor i större utsträckning skall finnas i de regioner som berörs bör inte EU-nivån har något inflytande i frågorna. Enligt motion MJ487 (m) yrkande 2 bör bli bättre på att driva svenska intressen i EU också vad gäller jaktfrågor. Motioner med liknande yrkanden som här är i fråga behandlades utförligt av utskottet i betänkande 2003/04:MJU18 s. 14 f. Motionsyrkandena avstyrktes då främst med hänsyn till tidigare riksdagsbeslut om en sammanhållen rovdjurspolitik samt även då det pågick arbete inom med förvaltningsplaner för olika rovdjursarter. Av direktiven till den ovan nämnda utredningen av rovdjursstammarnas utveckling framgår att uppdraget skall omfatta bl.a. följande. Möjligheten att delegera ytterligare ansvar regionalt avseende rovdjursförvaltningen bör analyseras. Likaså bör rovdjursförvaltningens nuvarande regionala organisation på myndighetssidan ses över. Skillnaderna i organisation och ansvar är påtagliga mellan länen, varför behovet av ökad samordning och effekten av insatta åtgärder och resurser för tillsyn, inventering, förebyggande åtgärder etc. bör analyseras. Därutöver framgår att utredaren skall utvärdera rovdjursförvaltningen och beakta ansvarsfördelning, organisation och resursanvändning. Utredaren skall vidare analysera behovet av förändringar när det gäller ansvarsfördelning, organisation och resurser för en rovdjursförvaltning med inriktning mot ett ökat regionalt och lokalt inflytande och med utgångspunkten att de nationella målen skall nås. Enligt utskottets mening bör det pågående arbetet på området avvaktas, varför motionerna MJ251 (fp) yrkande 7, MJ275 (m) yrkande 2, MJ312 (m) yrkande 4, MJ487 (m) yrkande 10, MJ529 (kd) yrkande 8, MJ517 (mp) yrkande 2, MJ529 (kd) och N243 (fp) yrkande 10 avstyrks. Utskottet har från inhämtat att den svenska linjen är att subsidiaritetsprincipen bör tillämpas när det gäller rovdjursfrågor. Mot bakgrund härav samt med hänsyn till det tidigare anförda anser utskottet att något riksdagsuttalande inte behövs med anledning av motionerna MJ305 (m) yrkande 1, MJ450 (c) yrkande 1 och MJ487 (m) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (m) om jakttid på älg, en motion (c) om översyn av älgförvaltningen i landet och två motioner (m) om undanröjande av den s.k. dubbelregistreringen av älgjakt. Utskottet hänvisar till att det pågår såväl utredningsarbete på området som beredning av frågorna inom . Jämför reservation 9 (m). I motion MJ287 (m) yrkas att regleringen som förhindrar att besluta om jakttider för älg som understiger skall tas bort. Skälen för yrkandet är att detta centrala direktiv inte tar hänsyn till regionala skillnader avseende klimat, dagslängd, eller problem med älgförvaltning i områden med stora årstidsvandringar. Det finns enligt motion MJ450 (c) yrkande 3 behov av en mer långsiktig och noggrann älgförvaltning, som bör ske över stora områden och i nära samverkan med skogsbruket, övriga markägare och med jägarna. En sådan förvaltning skulle ge bättre möjligheter att lokalt balansera älgstammen mot fodertillgång och risker för betesskador på ungskog. Därför behövs en samlad översyn av älgförvaltningen i landet. I motion MJ529 (kd) krävs att regeringen tillsätter en utredning som skall ha uppdraget att lämna förslag om ett nytt viltförvaltningssystem. Den s.k. dubbelregistreringen av älgjakten bör enligt motionerna MJ305 (m) yrkande 5 och MJ487 (m) yrkande 8 undanröjas. Dubbelregistreringen innebär att samerna inom ramen för renskötseln äger rätt att jaga både på privat mark och på statens mark. Detta är en källa till konflikter mellan markägarna och samebymedlemmarna. Därutöver utgör den dubbla jakträtten även ett faromoment och reser frågan om markägares rätt till egen mark. För det fall ett undanröjande av dubbelregistreringen medför att det framförs krav på kompensation bör staten finna lösningar på detta.