bet · GT01NU16 · 2006-05-09 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet 35 motionsyrkanden rörande olika konkurrenspolitiska frågor. När det gäller konkurrenspolitikens inriktning redovisar utskottet sin syn i frågan. I en reservation (m, fp, kd, c) beskrivs dessa partiers gemensamma uppfattning. Beträffande krav på översyn av effekterna av de om- och avregleringar som genomförts hänvisar utskottet till pågående beredningsarbete inom av förslag. Skyndsamma åtgärder med anledning av de nämnda förslagen efterfrågas i en reservation (m, fp, kd, c). gjorde , på utskottets förslag, ett tillkännagivande om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Utskottet konstaterar nu att regeringen kommer att tillsätta en utredning som - mot bakgrund av tillkännagivande - skall behandla hela frågan i ett sammanhang. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning om behovet av att problemområdet ses i ett bredare perspektiv. Utskottet har från inhämtat att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . I en reservation (m, fp, kd, c) kritiseras regeringens hantering av tillkännagivande och efterfrågas omedelbara åtgärder. I betänkandet behandlas också konkurrensen inom dagligvaruhandeln. Utskottet har låtit göra en utredning av frågan och har även inhämtat synpunkter från och om förekommande brister i konkurrensen inom dagligvaruhandeln. Sammantaget gör utskottet bedömningen att det sannolikt inte krävs ändringar i de berörda lagarna - konkurrenslagen och , utan att det snarare är tillämpningen av lagarna som kan behöva effektiviseras. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen av dagligvaruhandeln både vad gäller konkurrens och tillgång på service. Slutligen avstyrker utskottet motionsyrkanden om kriminalisering av kartellsamarbete, med hänvisning till pågående utredningsarbete. I båda dessa frågor efterfrågas ytterligare åtgärder i reservationer (m, fp, kd, c). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:L290 yrkande 2, 2005/06:L310 yrkande 3, 2005/06:U290 yrkande 5, 2005/06:N208 yrkande 1, 2005/06:N434 yrkande 9, 2005/06:N437 yrkande 5 i denna del, 2005/06:N480 yrkande 7 och 2005/06:Bo298 yrkandena 10 och 13. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:N326, 2005/06:N330, 2005/06:N336, 2005/06:N434 yrkande 11 och 2005/06:N463. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor avslår motionerna 2005/06:N208 yrkande 2, 2005/06:N244 yrkande 2, 2005/06:N351, 2005/06:N434 yrkandena 12 och 13, 2005/06:N445 yrkande 8, 2005/06:N478 yrkandena 12 och 13, 2005/06:N480 yrkande 4, 2005/06:A309 yrkandena 17 och 18 samt 2005/06:A310 yrkande 4. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:N437 yrkande 5 i denna del, 2005/06:N480 yrkande 8 och 2005/06:Bo338 yrkande 10. Reservation 4 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ395 yrkande 6, 2005/06:N265, 2005/06:N266, 2005/06:N343, 2005/06:N345 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:N444 yrkande 1. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlas 25 motioner från allmänna motionstiden om vissa konkurrenspolitiska frågor. har, på utskottets uppdrag, utrett och kartlagt konkurrensen inom dagligvaruhandeln. Arbetet har redovisats i en rapport som finns tillgänglig hos utskottet och som har presenterats inför utskottet. Upplysningar och synpunkter i frågan har också inför utskottet lämnats av företrädare för och . Konkurrenslagen (1993:20), som trädde i kraft (prop. 1992/93:56, bet. 1992/93:NU17), är baserad på den s.k. förbudsprincipen, vilken utgår från att vissa konkurrensbegränsningar i sig är skadliga och därför skall vara förbjudna. Efter mönster från EG-rätten innehåller lagen två principiella förbud, nämligen mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (6 §) och mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning (19 §). Dessa bestämmelser motsvaras av EG-fördragets artiklar 81 (regler beträffande avtal m.m. som har till syfte eller effekt att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen) och 82 (regler beträffande ett eller flera företags missbruk av dominerande ställning), vilka ingår i de grundläggande konkurrensreglerna för den gemensamma marknaden. I konkurrenslagen finns också bestämmelser rörande företagskoncentrationer. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om konkurrenspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på inriktningen av denna politik, vilken överensstämmer med den som tidigare ställt sig bakom. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). Ett tillkännagivande om skärpt konkurrensövervakning begärs i motion 2005/06:N434 (m). måste ges ökade resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden, anför motionärerna. De välkomnar den reformering av konkurrensövervakningen som sker inom EU. måste verka för att EU ingriper med kraft mot t.ex. olagligt och konkurrenssnedvridande statsstöd eller begränsningar av konkurrensen i medlemsländerna, anser motionärerna. Deras bedömning är att den svenska konkurrenslagstiftningen i huvudsak fungerar väl, men att åtgärder som kan stärka roll bör övervägas på några punkter. Eftersom vinsterna av att ingå i en kartell för ett företag kan vara mycket stora är det viktigt att utdömda konkurrensskadeavgifter är tillräckligt höga för att verka avskräckande, sägs det. Vidare anses det finnas skäl att se över instansordningen i mål som gäller brott mot konkurrenslagen och att eventuellt ge möjlighet att direkt döma ut konkurrensskadeavgifter efter den modell som tillämpas av kommissionen på EU-nivå. En utredning bör tillsättas för att belysa behoven av ändrad instansordning och analysera om utdömda konkurrensskadeavgifter är väl avvägda, anför motionärerna avslutningsvis. I motion 2005/06:U290 (m) föreslås ett tillkännagivande om att upphandlings- och konkurrensregler bör förbättras så att små och medelstora och nya företag kan utmana etablerade verksamheter. Ambitionen måste vara att undanröja nationella monopol och se till att alla medlemsländer efterlever EU:s konkurrens- och upphandlingsregler, även inom områden som tidigare präglats av offentliga monopol, anför motionärerna. Konkurrensen på den svenska marknaden behöver öka, vilket kan ske genom att nya företag etableras och konkurrenshinder tas bort, anförs det i motion 2005/06:L310 (m). Väl fungerande konkurrens leder till en effektiv resursfördelning i samhället: företagen stimuleras att sänka sina kostnader och öka sin effektivitet och för konsumenterna innebär en ökad konkurrens lägre priser, ett större utbud av varor och tjänster och en anpassning till konsumenternas behov, framhåller motionärerna. De menar också att det är av betydelse för den internationella styrkan hos svenskt näringsliv att konkurrensen upprätthålls på hemmamarknaden. bör ges ökade resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden, föreslås det i motion 2005/06:N208 (m). har ett antal karteller avslöjats, t.ex. mellan bensinbolag och mellan asfaltläggare, påpekar motionären och anser att dessa måste bekämpas med kraft. bör göra ett tillkännagivande om att konkurrensen behöver stärkas, anförs det i motion 2005/06:N437 (fp). En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar, säger motionärerna. De framhåller att konkurrens skärper effektiviteten, ökar välståndet, gynnar konsumenterna och är den kanske viktigaste drivkraften till teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt. En fungerande och sträng konkurrenslagstiftning är därför viktig, och en politik som stärker konkurrenskraft och ger förutsättningar för högre tillväxt måste innehålla åtgärder för att stärka konkurrensen, anser motionärerna. Även i motion 2005/06:L290 (fp) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ökad konkurrens. Prisnivån i är betydligt högre än i övriga EU och uppemot hälften av prisskillnaden gentemot övriga EU före utvidgningen skulle enligt kunna elimineras med bättre konkurrens, säger motionärerna. De framhåller att en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet är till nytta för konsumenterna, medan regleringar och detaljstyrning kan bidra till stora kostnader som övervältras på konsumenten eller försvårar för små aktörer och för aktörer som vill ta sig in på marknaden. I motion 2005/06:Bo298 (fp) begärs två tillkännagivanden med syfte att skärpa konkurrensen inom byggsektorn - om roll och om att bör få i uppgift att bevaka utvecklingen av fler utländska aktörers etablering på den svenska byggmarknaden. bör ges möjligheter att genomföra en övervakning av att gällande regler efterföljs och ges i uppdrag att följa upp Byggkostnadsdelegationens resultat, anför motionärerna. De menar också att ett arbete bör sättas i gång för att locka in fler aktörer, inklusive utländska byggföretag, på den svenska marknaden. Det är dock viktigt att svenska löneavtal gäller för de byggnadsarbetare som arbetar i , säger motionärerna. Det behövs en effektivare konkurrenspolitik, anförs det i motion 2005/06:N480 (kd). En viktig orsak till att placerar sig dåligt i välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar, sägs det. Marknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrenspolitik som förhindrar marknadsdelning och prissamverkan, som utövar fusionskontroll och som kan dämpa prisstegringstakten, framhåller motionärerna. De anser att den svenska konkurrenspolitiken bör harmoniseras med utvecklingen inom EU. Det finns många indikationer på att en stor del av det potentiella nyföretagandet hindras av ett alltför omfattande regelverk, hävdar motionärerna och menar att en ökad avreglering bör ske för att ge utrymme för konkurrens. bör konkurrenslagen skärpas och övervakningen bli effektivare. Såväl privata som offentliga monopol och oligopol skall alltid motverkas, anför motionärerna avslutningsvis. avslog motionsyrkanden rörande konkurrenspolitikens inriktning, liknande de här aktuella (bet. 2004/05:NU16). Utskottet redogjorde för sin syn på inriktningen av denna politik, vilken överensstämde med den som tidigare ställt sig bakom. I en reservation (m, fp, kd, c) redovisades dessa partiers gemensamma syn i frågan. beslöt om ändringar i konkurrenslagen som ett led i strävanden att modernisera konkurrensövervakningen (prop. 2003/04:80, bet. 2003/04:NU13). Förslagen i propositionen grundade sig på en EG-förordning om tillämpning av konkurrensreglerna, som började gälla . Syftet med reglerna, som trädde i kraft , är att effektivisera tillämpningen av och möjliggöra en förstärkt övervakning av allvarligare konkurrensbegränsningar, såsom karteller. EU-reformen innebär bl.a. att och alla nationella konkurrensmyndigheter inom EU samarbetar inom ett nätverk. Genom detta samarbete kommer hanteringen av EU-ärenden i större utsträckning än vad som tidigare gällt att delegeras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar. I en reservation (m, fp, kd, c) välkomnades moderniseringen av tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, som vissa synpunkter framfördes. beslöt om utökade skadeståndsmöjligheter enligt konkurrenslagen (prop. 2004/05:117, bet. 2004/05:NU17). Beslutet innebar bl.a. att kretsen av skadeståndsberättigade vidgades, vilket förväntas öka den s.k. reparativa effekten av konkurrensreglerna, liksom den preventiva effekten. I en reservation (m) avvisades detta förslag. Även en ökning av preskriptionstiden från fem till infördes, vilket dock avvisades i en reservation (m, fp, kd, c). beslöt vidare om genomförande av EU:s transparensdirektiv (prop. 2004/05:140, bet. 2004/05:NU16). Detta direktiv har som syfte att underlätta granskning av att företag inte får sådana stöd från det allmänna eller andra fördelar av en medlemsstat som strider mot för företag och stater. Direktivet och den aktuella lagstiftningen skall däremot inte ses som ett medel för att reglera förhållandet mellan offentlig och privat sektor på nationell nivå. Lagändringarna trädde i kraft . I en reservation (m, fp, kd, c) anmodades regeringen att göra konsekvensanalyser av en utvidgning av tillämpningsområdet och återkomma till med förslag om lagändringar. I några motioner berörs frågan om en förstärkning av resurser. beslöt om anslag till för (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1). Anslaget för uppgår till . avslog motionsyrkanden om ökade anslag till med respektive (m), (fp), (kd) och (c). I sitt ställningstagande noterade utskottet att anslaget till höjdes för med mot bakgrund av de ökade arbetsuppgifter som verket fick till följd av de ändringar i konkurrenslagen som beslöt om med syfte att effektivisera kartellbekämpningen. Utskottet erinrade också om att anslaget nivåhöjdes med . Det framhölls vidare att möjligheter att ta egna initiativ för att spåra, utreda och bevisa skadliga konkurrensbegränsningar har ökat. Detta beror till en del på att verkets resurser inte längre i lika stor utsträckning som tidigare tas i anspråk för ren ärendehantering; konkurrenslagen har varit i kraft och marknadens aktörer har därmed bättre kunskap om lagen och inte längre samma behov som tidigare av att få olika frågor prövade. Även beslut med anledning av proposition 2003/04:80 om moderniserad konkurrensövervakning innebär att det hos frigörs resurser, vilka kan användas för övervakning och bekämpning av allvarliga konkurrensstörningar (bet. 2003/04:NU13). beslöt vidare , på förslag i budgetpropositionen, om införande av ett nytt anslag - Finansiering av rättegångskostnader - på (prop. 2005/06:1 utg. omr. 24, bet. 2005/06:NU1). Anslaget skall finansiera kostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av beslut eller vari för talan. uppdrag och uppgifter framgår av verkets instruktion och av regleringsbrev till myndigheten. är, enligt sin instruktion (1996:353), central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Myndigheten skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Verket skall fullgöra de uppgifter som följer av konkurrenslagen, lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling, lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler samt av 3 a och b §§ konkurrensförordningen (1993:173). Utöver detta skall göra följande: lämna förslag till avregleringsåtgärder; uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig verksamhet och lämna förslag till åtgärder för att undanröja dessa; följa upp åtgärder som genomförs på de två sistnämnda områdena; avge yttranden enligt förordning (2003:396) om elektronisk kommunikation; översända utan dröjsmål - när verket från allmän domstol eller får en kopia av en dom eller ett slutligt beslut som gäller tillämpningen av artikel 81 eller artikel 82 i EG-fördraget - den berörda domen eller det berörda beslutet till . Enligt regleringsbrevet för skall verksamhet ha sin tyngdpunkt på verksamhetsgrenen lagtillämpning. Målet för denna verksamhetsgren anges vara att aktivt hindra allvarliga konkurrensbegränsningar, särskilt inom områden med fåtalsdominans och svag konkurrens. Verket bör även fortsättningsvis lägga stor vikt vid kartellbekämpning, sägs det. En viktig uppgift för verket är också att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar en dominerande ställning på marknaden. Verkets mål under verksamhetsgrenen Konkurrensförbättrande åtgärder är att bidra till en effektiv konkurrens genom att ge förslag på regeländringar och andra åtgärder för att undanröja existerande hinder. Arbetet skall ske med beaktande av vad riksdag och regering beslutat med avseende på konkurrens i offentlig sektor. Som ett led i sitt arbete analyserar olika sektorer och lämnar förslag på förändringar. Enligt regleringsbrevet skall verket före utgången av presentera en rapport som ger en bred överblick av konkurrenssituationen på den svenska marknaden. presenterade rapporten i (2005:1). I rapporten redogörs för konkurrensen inom ett tiotal branscher som har stor betydelse för konsumenterna, bl.a. bygg- och anläggningssektorn, dagligvaruhandeln och elmarknaden. De branscher som analyseras har i olika utsträckning påverkats av en ökad internationell konkurrens och ändrade konsumtionsmönster, vilket diskuteras i rapporten. Ett antal strukturella trender påverkar den svenska ekonomin och konkurrensen, vilket resulterar bl.a. i en starkare köparmakt som verkar dämpande på prisutvecklingen, sägs det. ser verket tendenser till en utveckling av s.k. parallellmarknader till följd av bl.a. Internets användning och räckvidd. Rapporten innehåller också beskrivningar av olika slag av konkurrensbegränsande beteenden. Dessutom görs bedömningar inom olika områden. De åtgärder som presenteras i rapporten är ägnade att skapa bättre fungerande marknader till nytta för konsumenterna. På basis av redogörelsen i rapporten riktar uppmärksamheten på följande åtgärder för att öka konkurrensen och konsumentnyttan: - Bejaka utvecklingen mot ökad internationalisering och konkurrens. - Förbättra möjligheterna att göra konkurrensanalyser, med tre underrubriker, nämligen Utveckla metoder att mäta orsakssambanden mellan prisnivåer och konkurrens, Uppdra åt () att i samverkan med berörda sektorsmyndigheter analysera möjligheten till särredovisning av prisutvecklingen inom regelreformerade marknader samt Uppdra åt SCB att i samråd med utveckla statistik som är anpassad för konkurrensanalyser. - Skapa bättre fungerande marknader, med 18 underrubriker, nämligen Tillsyn och sanktioner för offentlig upphandling bör ses över, Förenkla regelverket i vissa fall så att små företag lättare kan delta i offentliga upphandlingar, Visst slag av informationsutbyte mellan företag är ägnat att begränsa konkurrensen, Regelverken kring de nuvarande statliga monopolen bör ses över mot bakgrund av utvecklingen, Ta hänsyn till effekterna på konkurrensen vid den kommunala marktilldelningen, Väg i högre grad in konkurrensaspekterna vid tillämpningen av (1987:10, PBL), Ta lärdom av tidigare erfarenheter vid kommande liberaliseringar och regelreformeringar, Den nordiska integrationen av elmarknaden bör fullföljas, Stimulera nytillträde och begränsa samägandet inom elproduktionen, Det behövs en skärpt åtskillnad mellan konkurrensutsatt verksamhet och nätmonopolen inom energisektorn, Ett centralt anläggningsregister skulle underlätta leverantörsbyten och stärka konkurrensen, Tätare mätning av elförbrukningen ger fördelar, EU:s system för handel med utsläppsrätter har fått stor påverkan på elpriserna och bör förändras, Snabba upp tillämpningen av regelverket inom området för elektronisk kommunikation samt anpassa regleringen till marknadsutvecklingen, Verka för ökad flexibilitet inom området för elektronisk kommunikation genom att ge teleoperatörer möjligheter att kunna välja från en meny av olika kombinationer av fasta och rörliga samtrafikavgifter, Åtgärder bör vidtas för att minska konsumenternas byteskostnader av bank, Se över legala hinder som orsakar inlåsningar för konsumenter på försäkringsområdet samt Analysera hälso- och sjukvårdssektorn ur ett konsumentperspektiv. Utredning om ökad effektivitet på konkurrensområdet Regeringen tillkallade en särskild utredare, kammarrättspresident , med uppdrag (dir. 2004:128) att effektivisera förfarandet enligt konkurrenslagen. Instansordningen för konkurrensskadeavgifter skall övervägas. Det nuvarande systemet innebär dels undersökning, analys och bedömning hos , dels prövning därefter i och dels, vid överklagande, överprövning i . Handläggningen tar när det rör sig om ett omfattande material och många som skall höras. I utredarens uppdrag ingår att överväga att minska antalet domstolsinstanser samt, för det fall utredaren finner att den nuvarande ordningen skall bestå, att överväga att införa prövningstillstånd i ledet tingsrätt-Marknadsdomstolen. Utredaren skall dessutom göra en översyn av konkurrenslagens regler om företagskoncentration med anledning av rådets förordning (EG/139/2004) om kontroll av företagskoncentrationer. Utredaren skall föreslå de ändringar av det svenska regelsystemet som bedöms motiverade. De frågor utredaren särskilt skall analysera gäller substanstest, behandlingen av vissa begränsningar, svenska myndigheters bistånd till kommissionen i samband med inspektioner samt anmälan om företagskoncentration. Slutligen skall utredaren bedöma om bör ges möjlighet att ta ut en avgift för en sådan anmälan. I uppdraget ingår också att överväga ytterligare effektiviseringsåtgärder och att se över konkurrenslagens struktur och överskådlighet. Utredaren gavs, genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:75), i uppdrag att även pröva det förslag om kriminalisering som lämnats i betänkandet Konkurrensbrott (SOU 2004:131) med beaktande av de remissyttranden som lämnats och att överväga frågan ur ett allmänt effekti-viseringsperspektiv (se vidare i ett senare avsnitt). Utredarens uppdrag utvidgades vidare (dir. 2006:40) till att omfatta framläggande av förslag om regler som tydligare än utvisar att speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter skall fastställas i särskilt allvarliga fall. Utredaren skall i detta arbete överväga redovisade frågeställningar i det utkast till lagrådsremiss, Fastställande av konkurrensskadeavgift (N2005/9010/RS), som skickade på remiss. Därvid skall inkomna remissvar beaktas. Syftet med utkastet till lagrådsremiss var att peka ut särskilt allvarliga fall av överträdelser som bör leda till att speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter döms ut. Till ledning för rättstillämpningen angavs i förslaget till lagtext att det vid bedömningen av hur allvarlig en överträdelse är särskilt skall beaktas om det är fråga om vissa utpekade överträdelser. Dessa överträdelser skall ha bestått i att företag i samma produktions- eller handelsled fastställer försäljningspriser, begränsar eller kontrollerar produktion eller delar upp marknader eller i att ett företag missbrukar sin dominerande ställning på marknaden. I samtliga fall skall överträdelsen ha varit ägnad att i hög grad hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Förslaget har remissbehandlats och har fått ett blandat mottagande, sägs det i tilläggsdirektiven till utredningen. Många remissinstanser pekar på att det finns risk för att syftet med förslaget, speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter för särskilt allvarliga överträdelser, inte uppnås. Vidare pekar några på risk för effektivitetsförluster. En djupare analys efterlyses av vissa remissinstanser. Utredaren skall redovisa uppdraget i dess helhet . Konkurrensen inom byggsektorn berörs i en motion. I tidigare nämnda rapport i beskrivs marknadsförhållanden och konkurrensproblem inom branschen bygg och anläggning i ett särskilt avsnitt (avsnitt 8 s. 75). Sammanfattningsvis sägs där att bygg- och anläggningssektorn har flera kännetecken som enligt ekonomisk teori ökar sannolikheten för olagliga karteller. Flera karteller har också avslöjats, där ett exempel är den s.k. asfaltskartellen. Ett stort antal statliga utredningar har dessutom utrett och lämnat förslag på lösningar av flera identifierade konkurrensproblem. Trots detta kännetecknas bygg- och anläggningssektorn fortsatt av svag konkurrens, säg det. En trend är dock att marknaden blivit något öppnare med potential för fler aktörer i och med att det blivit lättare att importera byggmaterial. Exempel på detta är att de stora byggentreprenörerna planerar att sänka sina kostnader genom direktimport. Till detta har det etablerats alltfler distributörer av byggmaterial med lågprisprofil. Dessutom har fler utländska, främst östeuropeiska, byggföretag etablerat sig på den svenska marknaden sedan , sägs det i rapporten. Regeringen tillkallade en särskild byggsamordnare, , för att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för sektorn.