bet · GT01JuU23 · 2006-03-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rätt för polismän att föra talan i trafikmål. Därmed bifaller motion 2005/06:T562 yrkande 8. Det skulle underlätta väsentligt för åklagarväsendet om de polismän som så önskar efter fortbildning skulle få rätt att föra talan i trafikmål. Regeringen bör låta utreda denna fråga. Cannabistester, punkt 6 (m) (), () och () anför: Drograttfylleri är ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. Det är därför angeläget att polisen utvecklar sin förmåga att kunna avgöra om en kontrollerad bilist är drogpåverkad. Vållande till annans död, punkt 7 (m) (), () och () anför: De fastlagda straffskalorna i kombination med bestämmelserna för påföljdsbestämning och straffmätning har lett till en domstolspraxis som inte sällan strider mot medborgarnas uppfattning om lämpliga straffnivåer. Detta gäller vid brottet vållande till annans död. Om straffskalan utnyttjades i större utsträckning vid fastställande av det enskilda brottets straffvärde skulle de utdömda påföljderna i högre grad stå i överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet. Brottsrubriceringen skulle då kunna lämnas orörd men straffvärdet för den enskilda gärningen skulle skärpas. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av prop. 2005/06:So3 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att beslagta fordon för personer som kört rattfulla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrad brottsrubricering vid trafikolyckor med dödlig utgång orsakade av rattonykterhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som döms till fängelse för grovt rattfylleri måste få vård mot sitt alkoholmissbruk. Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:Ju204 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av särskilt straff för drograttfylleri med en höjning av straffskalan till fängelse. 2004/05:Ju242 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen måste få ökade möjligheter att även göra cannabistester på misstänkta bilförare. 2004/05:Ju311 av (): begär att regeringen tillsätter en utredning om trafikövervakningen skulle kunna föras över till annan myndighet. 2004/05:Ju312 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viss brottsförebyggande verksamhet. 2004/05:Ju330 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att berusad förare som berövar annan livet i fall av grovt rattfylleri bör kunna dömas för dråp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förares intag av alkohol eller narkotiska preparat efter en trafikolycka bör vara straffbart. 2004/05:Ju338 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rattfylleri. 2004/05:Ju340 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rattfylleridömda och behandling. 2004/05:Ju383 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillägg i lagen som förhindrar möjlighet att hänvisa till alkoholförtäring efter olycka eller trafikbrott. 2004/05:Ju397 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att när någon rattonykter person dödar någon i trafiken genom framförande av fordon skall det jämställas med dråp vid straffutmätningen. 2004/05:Ju403 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska rattonykterheten. 2004/05:Ju409 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i lämpligt sammanhang utreda och överväga användning av påverkansprogram för rattonyktra enligt amerikansk modell. 2004/05:Ju439 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lag mot eftersupning. 2004/05:Ju440 av (): beslutar om en sådan lagändring i befogenheten gällande alkoholutandningsprovtagning (1976:1090 2 §) att även omfatta de bilinspektörer som är civilanställda vid landets olika polismyndigheter. 2004/05:Ju446 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lag omgående bör stiftas med betydelsen att eftersupning efter det att en trafikolycka eller annan händelse har skett, som kan vara lagstridig och därför kommer att kräva en polisutredning, skall vara förbjuden. 2004/05:Ju447 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av 3 § första stycket och 7 § trafikbrottslagen (1951:649). 2004/05:Ju463 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om möjligheten att vidga lagen om tillfälligt omhändertagande av fordonsnycklar eller annat som behövs för färden eller, om så krävs, fordonet, för att förhindra trafiknykterhetsbrott. 2004/05:Ju478 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inkomstrelaterade böter för trafikbrott mot hastighetsbestämmelser. 2004/05:Ju495 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelsen om säkerhetsavdrag vid utandningsprov tas bort. 2004/05:So507 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om missbruk i trafiken. 2004/05:T397 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra lagen vad gäller "eftersupning". 2004/05:T398 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämförbar EU-statistik över rattonykterhet och polisens ökade befogenhet kring och prioritering av rattonykterhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av aktuell lagstiftning angående rattonykterhet. 2004/05:T462 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett reformerat bötessystem lika för alla. 2004/05:T465 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om domstolarnas tillämpning av gällande straffsatser och skärpt tillämpning av gällande lagar och bestämmelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot eftersupning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen skall kunna dömas för rattfylleri utan att komma i kontakt med någon form av aktivt påverkansprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalificerad rehabilitering som del av straffet för rattfylleribrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till beslag och förverkande av fordon som använts vid rattfylleri. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Ju222 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en särskild straffbestämmelse om drograttfylleri med en straffskala som innehåller fängelse. 2005/06:Ju243 av (): begär att regeringen återkommer till med lagförslag som innebär att poliser får möjlighet att stoppa trafiksyndare. 2005/06:Ju262 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagändring i befogenhet gällande alkoholutandningsprovtagning (1976:1090 2 §) till att omfatta även de bilinspektörer som är civilanställda vid landets olika polismyndigheter. 2005/06:Ju270 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör låta utreda om trafikövervakningen kan föras över till annan myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa en nationell trafikpolis. 2005/06:Ju288 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att privatpersoner bör få rätt att frånta berusade personer fordonsnycklar. 2005/06:Ju332 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot rattfylleri. 2005/06:Ju382 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhällstjänst inte bör komma i fråga som påföljd för rattfylleribrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid grova fall av rattfylleri eller vid upprepade rattfylleribrott, skall påföljderna i större utsträckning vara fängelse och att domstolarna oftare bör använda sig av hela straffskalan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska behandlingsprogram för den som dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa förbud mot s.k. eftersupning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tullen skall kunna utföra nykterhetskontroller i samband med tullkontroller. 2005/06:Ju401 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inkomstrelaterade böter för trafikbrott mot hastighetsbestämmelser. 2005/06:Ju424 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska rattonykterheten. 2005/06:Ju442 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen ändras i syfte att, där så krävs, kunna omhänderta personer under sådana former att ett motivationsarbete för missbruks- eller kriminalitetsbehandling kan genomföras över . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör undersöka möjligheterna att med statligt stöd inrätta ett Smadit Resurscentrum i , som ett utvecklingsprojekt i syfte att utifrån kunskap och erfarenhet utveckla metoder för att rehabilitera den aktuella gruppen trafikbrottslingar. 2005/06:Ju517 av Per och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att böter för fortkörning skall utgå i form av dagsböter. 2005/06:Ju530 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffskalan för grov olovlig körning skall höjas till . 2005/06:Ju532 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att "eftersup" skall förbjudas. 2005/06:T380 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka trafikpolisens fältinsatser mot rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om domstolarnas tillämpning av gällande straffsatser och skärpt tillämpning av gällande lagar och bestämmelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot eftersupning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen skall kunna dömas för rattfylleri utan att komma i kontakt med någon form av aktivt påverkansprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalificerad rehabilitering som en del av straffet för rattfylleribrott. 2005/06:T495 av och (fp, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk drogtestning av förare vid olyckor. 2005/06:T562 av m.fl. (-, mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen skall ha rätt att beslagta fordon/del av fordon alternativt förse med hjulboja i samband med grova trafikförseelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda möjlighet till fortbildning som ger behörighet för poliser att föra sin egen talan vid trafikbrott. 2005/06:T609 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rattfylleridömda skall kunna tvingas att konfrontera trafikoffer enligt VIP-modellen. och trafikutskottets offentliga utfrågning om rattfylleri och trafikutskottet höll en offentlig utfrågning på temat rattfylleri. Riksdagsledamot (-), särskild utredare i utredningen användning av alkolås m.m. (N2004:16). Vad gör polisen åt rattfylleriet? Länspolismästare , i . Hovrättsassessor , sekreterare i om rattfylleri och sjöfylleri (Ju2003:12). Hur förhindrar kriminalvården återfall i rattfylleri? Kriminalvårdsdirektör , Kriminalvården. Ordföranden i justitieutskottet: Jag hälsar alla välkomna till denna offentliga utfrågning om rattfylleri och om drograttfylleri. Vi har en gemensam sittning med trafikutskottet och justitieutskottet för att vi ska kunna jobba ännu bättre med dessa frågor. Det är ett ämne som onekligen är utskottsöverskridande. Vi vet att alkoholen i vägtrafiken är ett betydande samhällsproblem, ett betydande trygghetsproblem. Åtgärderna för att motverka detta är många. Vi har till exempel en internationellt sett ganska sträng lagstiftning, och vi har en polis som vi har valt ska lägga ned väldigt mycket resurser på säkerheten och tryggheten på våra vägar, till och med mer än vad vi lägger ned, enligt statistiken från , på att bekämpa narkotikabrott. Det finns goda skäl att arbeta för tryggheten på våra vägar. Med tanke specifikt på den otrygghet som finns i att människor kör påverkade på ett olagligt sätt kan man konstatera att det inte bara är kontroll och hård lagstiftning som ska motverka detta. Vi vet att det är väldigt få människor som frivilligt väljer eller med stor nöjdhet sätter sig bakom en ratt och kör till exempel med alkohol i blodet, utan detta gör man om man saknar kunskap eller har en felaktig attityd eller har ett rent alkoholproblem så att man blir omdömeslös av det skälet. Vi tror att man kan göra mycket mer med det förebyggande arbetet, men vi vill lära oss mer om detta gällande till exempel alkolås. Vi vill veta mera exakt hur situationen är . Vi vill veta mer om hur polisen jobbar med detta, och vi vill se också på förslag som gäller bland annat påföljder efter ett sådant här brott. Jag kommer att hålla i första halvan, min kollega , ordförande i trafikutskottet, kommer att hålla i andra halvan och avsluta den här viktiga förmiddagen. Därmed hälsar jag alla återigen välkomna, särskilt alla inbjudna talare, alla myndighetsföreträdare och organisationsföreträdare. Den här frågan är väldigt viktig för oss och också för de medborgare som vi alla har att tjäna. , : Jag har fått äran att prata lite om omfattning och utveckling vad gäller rattfylleribrottsligheten. Jag tänkte hålla mig till perioden , men speciellt de senaste sex sju åren. Jag tänkte börja med att prata lite om omfattningen. Alla som har studerat rattfylleriet lite mer vet att det är väldigt svårt att uttala sig om omfattningen utifrån de källor vi har . Den faktiska brottsligheten för rattfylleri är betydligt mer omfattande än vad som framgår av anmälningsstatistiken. Många försök har gjorts för att skatta mörkertalet. Det finns olika uppgifter på hur stort det skulle kunna vara. Men vi vet egentligen bara att det är svårt att kontrollera och att mörkertalet är väldigt stort. Vad jag kan prata om är den registrerade brottsligheten när det gäller rattfylleri. Utifrån den kan man också prata om utvecklingen. Utvecklingen när det gäller rattfylleribrottsligheten styrs mycket av gällande lagstiftning. Den gällande lagstiftningen har i sin tur historiskt sett påverkats mycket av och allmänhetens inställning till just rattfylleribrott. Man kan säga att få brott har varit under utredning och lagstiftning om dessa utvärderats så som just rattfylleriet. Straffet för rattfylleri har förändrats successivt fram till den nuvarande lagstiftningen, som trädde i kraft . Den första lagstiftning som innehöll ansvarsbestämmelser baserade på promillegräns kom 1941. Då var gränsvärdena för det som vi ser som det vanliga respektive grova brottet, 0,8 respektive . kom dagens lag, och gjordes två omfattande reformer av den. De två reformerna ledde bland annat till att promillegränserna ändrades till 0,2 respektive . Det är viktigt att se när man tittar på utvecklingen, för det här får effekter. Man kan säga också att det inte enbart är förändringar i lagstiftningen som påverkar rattfylleribrottsligheten. En mycket viktig faktor, kanske den allra viktigaste, om jag får säga, är den upplevda upptäcktsrisken. Hur stor är risken att man verkligen åker fast i en poliskontroll? Ju oftare man åker fast i en poliskontroll, desto större upplevs upptäcktsrisken, vilket i sig är en förebyggande åtgärd för att personen inte ska köra med alkohol eller droger i kroppen. Låt oss titta på utvecklingen av antalet anmälda rattfylleribrott (bild) . är det än så länge preliminära siffror, men de brukar inte ändra sig nämnvärt mycket. Man kan dela in den här perioden i fyra olika faser. Den första perioden, , var ganska stabil. Det var mellan 21 000 och 22 000 anmälningar . Den kraftiga nedgången 1985 berodde på omorganisationen av polisen, som resulterade i färre trafikpoliser. Den andra perioden sträcker sig . Då ökade antalet anmälda rattfylleribrott, och var antalet anmälningar uppe i drygt 26 000. Det här kan vara, det är inte belagt, en effekt av att polisens kontroller mer än fördubblades , från ca 600 000 till 1,7 miljoner. Den tredje perioden, som definitivt är en spegel av reformer i lagstiftningen, sträcker sig . Då minskade antalet anmälda rattfylleribrott markant. Man har gjort en utvärdering av reformer som gjorde att de minskade . var antalet anmälda rattfylleribrott nere på lite drygt 12 000 anmälningar. Den här nedgången beror främst på två omfattande reformer av lagstiftningen som gjordes . Det var den som jag nämnde förut, sänkningen av den nedre promillegränsen från 0,5 till , som gav effekt. Man gjorde en utredning av reformen, och man kom fram till att den ledde till att den faktiska rattfylleribrottsligheten minskade med . Vi hade en reform 1994. Även den torde ha lett till att antalet anmälda rattfylleribrott minskade. Det var framför allt att gränsen för grovt rattfylleri sänktes från 1,5 till 1 %. Så har vi den sista perioden, som sträcker sig . Vi kan se (bild) det totala rattfylleriet, inklusive drograttfylleriet och att oavsett drograttfylleriet, som naturligtvis har haft störst ökning, har rattfylleriet ökat i anmälningsstatistiken. var anmälningarna, inklusive rattfylleriet, uppe i drygt 23 000 igen. Varför ökar rattfylleribrottsligheten igen? Det finns olika förklaringar. Den absolut största förklaringen är antalet anmälningar av rattfylleri under påverkan av narkotika, som man satt in som en särskild angivelse i lagen . En annan förklaring, som är lite mer osäker men som kan ha någon betydelse, är polisens riktade kontroller mot områden nära lördagsöppna systembutiker . Å andra sidan har ökningen fortsatt också efter det, men det kan vara så att det funnits mer riktade kontroller . De här faktorerna förklarar inte hela ökningen. En faktisk ökning av rattfylleribrottsligheten är därför sannolik. Om man ska uttala sig om utvecklingen vad gäller rattfylleribrottsligheten går det inte att bara studera antalet anmälningar, eftersom det styrs väldigt mycket av polisens insatser och andra saker. Man får också titta på andra källor för att se om det stämmer. Vi kan till exempel se på alkoholkonsumtionen i samhället. Det har gjorts undersökningar som visar att den har ökat markant . Alkoholkonsumtionen har också ett samband med rattfylleribrottsligheten. Man kan också se på trafikolyckor, som vi vet har ett starkt samband med alkoholkonsumtion, till exempel singelolyckor. De följer ungefär samma kurva. Jag tänkte avslutningsvis ansluta till vad sade om det internationella. Vi pratade lite om vad vi skulle säga om hur låg till internationellt sett, men det är väldigt svårt att göra. Det är jättesvårt med internationella jämförelser över huvud taget när det gäller brottslighet och framför allt när det gäller rattfylleribrottslighet, eftersom vi har så olika lagstiftning i olika länder. Vi har olika promillegränser, och dessutom har vi väldigt olika sätt att redovisa brottsligheten på. , : Tack för att jag fick komma hit. Jag ska naturligtvis inte ha någon längre föredragning om vad nollvisionen är för någonting, det tror jag säkert alla känner till. Däremot vill jag inleda med att kort prata om kopplingen mellan den trafiksäkerhetspolitik vi har i och alkoholrattfylleriet. Först och främst kan vi säga, vi hörde det av föregående talare också, att det finns ett ökat alkoholbruk i samhället. Trafikmiljön är den första miljö egentligen som drabbas. får vi av ökat alkoholbruk och alkoholmissbruk en rad andra typer av folkhälsoeffekter och sociala effekter av olika slag. Men det går ganska fort mellan intaget av alkoholen och vad som händer ute i vårt trafiksystem. När det gäller trafiksäkerhetspolitiken är en av de fyra nycklarna i nollvisionen det delade ansvaret, det vill säga att det är kombinationen av trafikanter, vägar, bilar, regler och så vidare som ska skapa en säker trafik . Det ställer höga krav på alla aktörer och på varje individ i systemet att använda det systemet inom dess begränsningar. En sak ska vi vara fullständigt klara över: Vi kan aldrig skapa ett vägtransportsystem som är säkert för berusade människor. Det ligger utom varje form av möjlighet. Men vi vet ungefär hur det där systemet borde se ut. Frågan är bara hur man kan skapa det. När det gäller det etappmål som ligger förfärande nära oss, 2007 då vi ska ha nått en halvering av antalet trafikdöda i förhållande till 1996, har vissa saker gått väldigt bra, andra har gått mediokert, några saker tar faktiskt än vad man kan räkna med . Det är framför allt en sak som har gått åt fel håll, och det är det som handlar om alkohol. Vi hade räknat väldigt försiktigt på att få en förbättring vad gäller alkoholmissbruket i vägtransportsystemet helt enkelt därför att vi vet att det tar väldigt att ändra och att de åtgärder vi har till vårt förfogande tar väldigt att införa. Men till vår förfäran når vi inte ens i närheten av den försiktiga beräkning vi gjorde, utan det har gått åt fel håll. I förhållande till vad vi trodde att vi skulle nå kommer vi att ha ca 40 eller 50 fler som dör i alkoholrelaterade vägtrafikolyckor än vad vår försiktiga beräkning byggde på. kan vi räkna med att av personbilsförare i dödliga olyckor är alkoholpåverkade. Vi var nere på , till och med något lägre än det, för . Det är inte tu tal om att detta går åt fel håll. Det är en av orsakerna till att det blir extra svårt att nå etappmålet, om det ens är möjligt. Jag går då över till de huvudsakliga områden som man jobbar med inom trafiksäkerhet. Det är naturligtvis fler än de fem sex som vi har satt upp (bild), men dessa är de viktiga och stora saker som man gör, och jag ska kort redogöra för vad framförallt gör på det här området. Jag ska säga - och det är viktigt att säga det eftersom andra aktörer här kommer att ta upp det - att det inte är brist på initiativ och arbete hos samhällets aktörer som myndigheter och organisationer, frivilligorganisationer och industrin. Det görs väldigt mycket bra saker i systemet. Men det räcker naturligtvis inte. Låt oss titta på attityder och kunskaper. Det drivs en väldigt stor kampanj i landet. Det kallas 't drink and drive som handlar om ungdomar och framför allt synsätt, för att emotionalisera frågan och få ungdomar att förstå hur viktigt det är. Den vuxna befolkningen har en väldigt klar inställning till alkohol, men den är inte inympad eller kommer med modersmjölken, utan varje generation måste få en rejäl dos av samhällets normer och konsekvenserna av att inte göra rätt. Det har introducerats en handledarutbildning där alla blivande körkortsinnehavare tillsammans med dem som ska handleda får en rejäl dos i alkoholfrågan också. Det förbereds på olika sätt en utökad riskutbildning, den som är på halkövningsplatser men som förhoppningsvis ska inkludera en hel del om alkohol. När det gäller övervakning är det naturligtvis polis som ägnar sig åt den, men har hjälpt till med det som kallas skyltfonden med ganska stora belopp. Alla poliser i yttre tjänst ska ha ett sållningsinstrument med sig, vilket gör att polisen kan göra mycket fler alkoholutandningsprov framåt i tiden.