bet · GT01SkU15 · 2006-02-21 00:00:00 — I kommittémotion N309 yrkande 6 av m.fl. (m) föreslås sänkta skatter på drivmedel och höjt reseavdrag för att underlätta för dem som bor på landet. I motion Sk225 yrkandena 1 och 2 av () föreslås en sänkning av bensin- och dieselskatten. I motion Sk260 av () föreslås sänkt bensinskatt så att enskilda och familjer har råd att äga och köra bil. En sänkning skulle bl.a. förbättra rörligheten på arbetsmarknaden och underlätta för människor att bo kvar i glesbygd. I motion Sk264 av () betonas vikten av en ökad satsning på turismen och att höjda drivmedelsskatter inte gynnar branschen. Dieselskatten för pistmaskiner bör slopas och bensinskatten sänkas. I motion Sk266 av och () vill motionärerna i motsats till regeringen sänka dieselskatten eftersom regeringens föreslagna höjning slår mot åkerier, skogsbruk, skogsindustri och landsbygd samt är negativ för miljön. I motion Sk279 av () anförs bl.a. att renare och säkrare bilar har minskat de externa kostnaderna och att bilen nu är överbeskattad. I motion Sk282 av och () föreslås en översyn av effekterna på glesbygden av höjda bilskatter. I motionerna Sk376 och Sk522 av () påtalas att har beslutat att trafiken skall beskattas efter sina kostnader och att det nu behövs en översyn om så är fallet. I annat fall bör enligt motionären skatten på bensin och diesel sänkas. I motion Sk389 av och () betonas bilens betydelse för glesbygden, och motionärerna anför att man inte kan straffbeskatta biltransporter om man skall nå målet att hela skall leva. I motion Sk400 yrkandena 1 och 2 av (m) framhålls behovet av sänkta drivmedelsskatter eftersom många människor är starkt beroende av bil i och utanför arbetet. Enligt motionen bör vidare en större andel av trafik- och fordonsrelaterade skatter och avgifter återföras till infrastruktur och trafiksäkerhet. I motion N380 yrkande 1 av och () som tar sikte på anförs att det är viktigt att människor som vill bo och verka på landsbygden har rimliga förutsättningar. Motionärerna avser att verka för sänkta bensin- och dieselskatter. I motion Sk220 yrkande 1 av () föreslås att en utredning ser över möjligheterna att förändra bensinbeskattningen. Momsen bör enbart läggas på varan men inte på varan inklusive punktskatt. Enligt motionen (yrkande 2) bör regeringen vidare ta initiativ till en miljökonsekvensbeskrivning av en bensinskattesänkning med /liter. I motion Sk292 av () föreslås en snabbutredning av de ekonomiska, sociala och regionala konsekvenserna av ytterligare höjda trafikskatter. Samme motionär föreslår i motion Sk310 ytterligare utredningar. Det gäller för det första frågan om eventuella skillnader i miljöpåverkan mellan dieseldrivna och bensindrivna personbilar (yrkande 1), frågan om en harmonisering av bensin- och dieselskatten utifrån miljöpåverkan (yrkande 2) och frågan om lagligheten av att drivmedlen har skatt på skatt (yrkande 3). I motion Sk294 av () föreslås att en utredning ser över hur förändringar av vägtrafikskatter och drivmedelsskatter påverkar näringar som är starkt beroende av vägtransporter. I motion MJ292 yrkande 8 av och () anförs att användningen av alkylatbensin ytterligare bör stimuleras. Mer information behövs och ytterligare skattesänkningar bör övervägas för att öka efterfrågan. I kommittémotion MJ519 yrkande 15 av m.fl. (fp) anförs att lantbruket behöver få ekonomiska incitament att öka användningen av förnybara drivmedel. Motionärerna föreslår att den fortsatta sänkningen av dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner bara skall gälla om man använder diesel med inblandning av förnybart drivmedel. I motion N304 yrkande 7 av m.fl. (fp) anförs att regeringen bör utreda vilka gynnsamma miljöeffekter den gröna skatteväxlingen på bensin haft och vilka effekter en bensinskattesänkning skulle få på miljön. I motion Sk257 yrkandena 1 och 2 av Rangwi Marcelind (kd) anförs att den straffbeskattning av dem som bor i glesbygd som finns inbyggd i bensinbeskattningen bör ses över och skatten sänkas för glesbygdsbor. I motion Sk353 av () föreslås en sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner med per liter. I motion Sk501 av () anförs att bl.a. bensinskatten måste sänkas för att glesbygden inte helt skall utarmas och avfolkas. I motion Sk321 av och () föreslås att det införs en begränsningsregel för drivmedelsskatten i syfte att stabilisera drivmedelspriset. Enligt motionen bör det finnas ett "tak" och ett "golv" för skatten på bensin och diesel. I en lång rad motioner föreslås skattesänkningar på drivmedel. Utskottet anser att punktskatterna på bl.a. bensin och diesel utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. De svenska punktskatterna på bensin och diesel ligger för övrigt på en genomsnittlig europeisk nivå. har i samband med budgetbeslutet (bet. 2005/06:FiU1) avslagit förslag från Moderata samlingspartiet om skattesänkningar på bensin och diesel, och utskottet ser ingen anledning att ompröva beslutet och föreslå en skattesänkning på drivmedel. Utskottet är heller inte i övrigt berett att föreslå förändringar i beskattningen i enlighet med motionerna eller att biträda de olika utredningsförslag som förs fram i några motioner. har höjt reseavdraget, dvs. det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektive i tjänsten, från per mil till per mil för att anpassa avdraget till de höjda priserna på drivmedel. Fordonsskatten är vidare, som redan framhållits, nedsatt i vissa glesbygdskommuner i norra och . Med anledning av de motioner som tar upp effekterna i glesbygd av dyra drivmedel vill utskottet framhålla att regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 2004:168) med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Uppdraget avser främst förhöjt grundavdrag till fysiska personer inom stödområde A. I andra hand skulle utredaren överväga om andra regionala stimulansåtgärder kan vidtas med syftet att stimulera den regionala utvecklingen där medborgare och företag kan ha höga utgifter till följd av långa transportavstånd och kallt klimat. Utredaren avlämnade slutbetänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet (SOU 2005:68). Regeringen har aviserat att en proposition om ett regionalt förhöjt grundavdrag kommer att avlämnas till . En harmonisering av bensin- och dieselskatten tas upp i motion Sk310 yrkande 2. Drivmedelsbeskattningen har prövats av , och utredningens förslag innebär att skatten på bensin och dieselolja likställs genom att skatten på diesel höjs. Dieselskatten har stor betydelse för den yrkesmässiga trafikens konkurrenssituation, och utskottet anser att frågan får övervägas mycket noga. Utskottet är inte berett att biträda motionskravet om en ny utredning. Den fråga som tas upp i motionerna Sk220 yrkande 1 och Sk310 yrkande 3 dvs. att mervärdesskatten beräknas på drivmedelpriset inklusive punktskatt, har sin grund i allmänna principer för beskattningen och gäller alla punktskattepliktiga varor och inte bara drivmedel. En punktskatt skall betalas av den som konsumerar en vara. Detta syfte uppnås inte om punktskatten får dras av från priset innan mervärdesskatten beräknas. Utskottet anser inte att frågan behöver utredas. När det härefter gäller motion Sk353 och yrkandet om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner erinrar utskottet om att i samband med att energiskatten på drivmedel höjdes , som led i den gröna skatteväxlingen, sänktes koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet , vilket innebar en sänkning av dieselskatten med per liter års nivå. Syftet var att skapa likvärdiga konkurrensförutsättningar för det svenska jord- och skogsbruket jämfört med övriga EU. har vidare beslutat att diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet i de stormdrabbade områdena i skall befrias från energi- och koldioxidskatt. Slutligen kan framhållas att fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades . Utskottet är inte berett att föreslå ytterligare sänkningar av dieselskatten. Utskottet ställer sig skeptiskt till förslaget i motion Sk321 om en begränsningsregel för drivmedelsskatten för att stabilisera priset. Utskottet anser att förändringar i oljepriset måste få slå igenom i konsumentledet om marknadens prismekanism skall fungera. Förslaget förlänger oljeberoendet och försämrar de alternativa bränslenas konkurrenskraft. Utskottet anser att det från miljösynpunkt är önskvärt att alkylatbensin i ökad omfattning ersätter vanlig bensin. Det kan säkert som sägs i motion MJ292 yrkande 8 behövas informationsinsatser. För att öka användningen av alkylatbensin i tvåtaktsmotorer sänkte energiskatten på sådan bensin med per liter. Skatten på alkylatbensin är per liter, vilket kan jämföras med skatten på bensin (miljöklass 1) som är per liter. Utskottet är inte berett att förorda en ytterligare skattesänkning på alkylatbensin och anser inte att i övrigt behöver uttala sig i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om permanent skattebefrielse för förnybara drivmedel, om en mer effektiv styrning mot miljövänliga bränslen och bränslesnål teknik, om insatser för att öka tillgången på förnybara drivmedel och om en utredning om bidrag eller skatteregler som gynnar vätgas som drivmedel. Jämför reservationerna 7 (m), 8 (fp) och 9 (c) samt särskilt yttrande 1 (mp). Enligt biodrivmedelsdirektivet 2003/30/EG bör medlemsstaterna se till att en minsta andel biodrivmedel och andra förnybara bränslen släpps ut på marknaden och att det fastställs nationella vägledande mål för detta. Ett referensvärde för dessa mål är beräknat på energiinnehållet av all bensin och diesel för transportändamål som släpps ut på marknaden före utgången av och före utgången av . Enligt bränsledirektivet 98/70/EG tillåts högst inblandning av etanol i bensin. Utredningen om förnybara fordonsbränslen Utredningen om förnybara fordonsbränslen (M 2003:02) med uppgift (dir. 2003:89) att föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen, att utreda frågan om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005 och att analysera någon form av drivmedelscertifikat (s.k. gröna certifikat) avlämnade delbetänkandet Förnybara fordonsbränslen - nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas (SOU 2004:4). överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Introduktion av förnybara fordons bränslen (SOU 2004:133). Enligt förslagen skulle marknadsaktörernas ambition för vara högre än EU:s referensnivå på , och det vägledande målet för skulle sättas till . Skattestrategin för alternativa drivmedel m.m. Biobränslen beskattas endast när de används för drift av motordrivna fordon. Genom s.k. pilotprojektdispenser har emellertid all användning av biodrivmedel varit helt eller, såvitt gäller etanol i blandning med mineraloljeprodukt, i varje fall delvis skattebefriad. I samband med budgetbehandlingen ställde sig bakom huvudkomponenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel. Den ursprungliga strategin har därefter modifierats på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel har befriats från både koldioxidskatt och energiskatt. Genom skattestrategin för alternativa drivmedel har och regeringen markerat att detta område är ett av de viktigaste i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Strategin har lett till att alternativa drivmedel fått en mycket bred introduktion på den svenska marknaden. I samband med budgetbehandlingen för ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidneutrala drivmedel även efter 2008 bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor. Koldioxidneutrala drivmedel skall under ytterligare en femårsperiod från utgången av den nuvarande skattestrategin garanteras de konkurrenskraftiga skattevillkor som är nödvändiga. Regeringen aviserade i budgetpropositionen slutligen att en särskild utredare skall tillkallas för att med utgångspunkt från befintligt utredningsmaterial och i samverkan med närliggande utredningar ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. Motion väckt med anledning av propositionen I kommittémotion Sk5 yrkande 3 av m.fl. (fp) anförs att förnybara drivmedel permanent bör undantas från koldioxidskatt eftersom det nuvarande tidsbegränsade undantaget inte ger någon bra grund för investeringar i produktion av förnybara drivmedel. Motioner från den allmänna motionstiden I Moderata samlingspartiets motion T497 yrkande 23 av m.fl. (m) angående alternativa bränslen anförs att alla nya bränslen behöver en viss volym för att det skall löna sig att investera i lagerhållning och tankställen. Ett ensidigt gynnande av någon utvecklingslinje, t.ex. etanol, kommer med nödvändighet att missgynna andra. Enligt motionen vore det olyckligt om föreskrifter eller skatteregler hindrar framväxten av möjliga alternativ. Utvecklingen av motorer som effektivare utnyttjar dagens bränslen kan visa sig vara det miljövänligaste och prisvärdaste alternativet. Samma resonemang framförs i Moderata samlingspartiets motion MJ522 yrkande 4 av m.fl. (m) angående skattesystemet för bränslen. Motionärerna förespråkar ett skattesystem som mer effektivt styr mot miljövänliga bränslen och fordon, dvs. det skall också styra mot mer bränslesnål teknik och mindre utsläpp av växthusgaser. I motion Sk271 av och () förespråkas en samordnad satsning för rimliga bilkostnader och mer förnybara bränslen. Det behövs snara insatser för att öka tillgången på förnybara drivmedel men även insatser för att införa en maxtaxa för drivmedelsskatterna i syfte att hejda de ökande drivmedelskostnaderna. När det gäller utvecklingen av förnybara bränslen vill motionärerna öka anslagen till energiforskning, utveckla dimetyleter ur skogsprodukter, öka inblandningen etanol i bensin och öka användningen av RME i diesel och sänka förmånsvärdet för biogasbilar. I motion MJ254 yrkande 3 av () framhålls att har en stor potential för bioenergi men att det krävs politiska beslut för att resurserna skall tas till vara. Motionären anser att de skatte- och handelspolitiska spelreglerna skall utformas så att liksom övriga EU får en rimlig självförsörjningsgrad vad gäller biodrivmedel. I motion MJ353 yrkande 2 av () begärs att en utredning överväger om det behövs stimulansbidrag eller ändrade skatteregler som gynnar framtagning av alternativa drivmedel som vätgas. Utskottet anser att skattestrategin för alternativa drivmedel har medfört att koldioxidneutrala drivmedel fått en bred introduktion i . Långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränslemarknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet. har ställt sig bakom regeringens förklaring att koldioxidneutrala drivmedel garanteras konkurrenskraftiga skattevillkor under ytterligare en femårsperiod . Regeringen har aviserat att en utredning skall ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6) antog en ny lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Skyldigheten gäller fr.o.m. de volymmässigt största försäljningsställena för att därefter fram vidgas till fler försäljningsställen. godkände vidare att det vägledande målet för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel skall vara av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. riktade slutligen ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder med syftet att stimulera tillgången och efterfrågan av flera förnybara bränslen. uttalade att en långsiktig flerbränslestrategi som omfattar utökad investeringsstimulans måste tas fram för att främja teknikneutralitet även i försäljningsledet. Syftet är att skapa likvärdiga förutsättningar för en teknikneutral introduktion av förnybara drivmedel. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är nödvändigt att inte bara drivmedlen är miljövänliga utan att även motorer och fordon är miljöanpassade. Genom den nya vägtrafikskattelagen sker en miljörelatering av fordonsskatten som innebär att bränsleeffektiva fordon premieras. Staten satsar inte bara genom skattesystemet utan även genom samverkan med bilindustrin för att främja introduktion av miljövänliga fordon. Utskottet har ovan avvisat tanken på en maxtaxa för drivmedelsbeskattningen och vidhåller den uppfattningen. När det gäller inblandning av etanol i bensin är det en fråga som berör det s.k. bränsledirektivet som tillåter högst inblandning. är i EU drivande för en höjning av gränsen för inblandning. Beträffande förmånsvärdet för gasbilar har höjt nedsättningen av förmånsvärdet från till , vilket motsvarar den nivå som gäller för elhybridbilar. Utskottet anser att ytterligare höjningar av nedsättningen inte behövs. När det slutligen gäller motion MJ353 yrkande 2 och förslaget om en översyn av bl.a. skattereglerna för att gynna vätgas som drivmedel anser utskottet att en sådan översyn inte behövs. Frågor om alternativa drivmedel är föremål för en livlig uppmärksamhet inte minst i , och utskottet anser att motionerna inte behöver föranleda några tillkännagivanden till regeringen. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner med olika riktningar angående beskattning av användningen av vägar. Jämför reservationerna 10 (m), 11 (kd) och 12 (c). EG-direktiv om användandet av vägar m.m. Direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer (Eurovinjettdirektivet) anger minimiskattenivåer för tunga fordon över . Lätta fordon omfattas inte av några minimiskatter enligt EG-rätten. Förhandlingar om en revidering av direktivet har pågått . Kommissionen har föreslagit att en obligatorisk infrastrukturavgift tas ut för alla lastbilar eller lastbilskombinationer med en bruttovikt över när de kör på motorvägar i det transeuropeiska vägnätet, TEN-nätet. Enligt förslaget får medlemsstaterna ta ut avgift även på riksväg eller huvudväg som går nära motorvägen. För övrigt vägnät kan en avgift tas ut med stöd av subsidiaritetsprincipen. Vid möte kom medlemsstaterna överens om en gemensam ståndpunkt som innebar en kompromiss avseende de centrala delarna av kommissionens förslag. Kompromissförslaget innebär i princip ingen strikt öronmärkning av intäkter från tids- eller avståndsrelaterade skatter och avgifter. Sådana skatter och avgifter måste omfatta det transeuropeiska vägnätet, med möjlighet till vissa undantag. För övrigt vägnät kan medlemsstaterna själva bestämma om de vill ta ut tids- eller avståndsrelaterade skatter och avgifter. Kompromissförslaget ger en tydligare och mer omfattande differentiering i miljöhänseende och innebär lägre avgifts- och skattenivåer för särskilt miljöanpassade fordon. I kompromissförslaget höjs även maximinivån för tidsrelaterade skatter och avgifter (t.ex. Eurovinjettsamarbetet) och möjligheten att differentiera dessa utvidgas. Beslut om ett direktiv kan förväntas . deltar i vägavgiftssamarbetet Eurovinjett tillsammans med , , , och (prop. 1997/98:12, bet. 1997/98:SkU7). Avgiften tas ut för tunga lastbilar eller lastbilskombinationer med en totalvikt på och gäller för . Betald vägavgift ger rätt att trafikera vägarna i anslutna länder. För dessa fordon har fordonsskatten sänkts. beslöt (bet. 2000/01:SkU11 och 2000/01:SkU13) att vägavgiften i enlighet med rådets direktiv /62/EG skall differentieras efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller. har upphört med att ta ut vägavgift och i stället börjat ta ut en kilometeravgift. Övriga samarbetsländer fortsätter att ta ut vägavgift, med som ansvarigt för den centrala administrationen. För att kompensera effekterna av kilometeravgiften för åkarna kommer att återbetala en del av avgiften mot uppvisande av bevis för att punktskatt på bränsle betalats i . Motioner från den allmänna motionstiden I motion Sk511 av () anförs att ett sätt att skapa rättvisa konkurrensförhållanden för den tunga trafiken vore att lägga om beskattningen så att den delvis baseras på körsträcka. Enligt motionären skulle beskattningen bestå av en koldioxidskatt som är proportionerlig mot bränsleförbrukningen och en kilometerskatt som beror på fordonets körsträcka kopplad till miljöklass och vikt hos fordonet. För den konkurrensutsatta skogsnäringen kan det, enligt motionen, eventuellt krävas speciallösningar. I kommittémotion MJ440 yrkande 4 av m.fl. (m) sägs att den omläggning av vägtrafikskatten som finns på förslag riskerar att ytterligare minska området där avverkning av skog är lönsamt. Det går inte, enligt motionären, att genomföra skattehöjningar på svenska transporter utan starkt negativa konsekvenser för skogsindustrin. I kommittémotion T610 yrkande 6 av () begärs ett tillkännagivande om vissa faktorer som man måste ta hänsyn till vid införandet av kilometerskatt. Motionären anför att kilometerskatt torde vara ett sätt att någorlunda rättvist beskatta tunga vägtransporter men att varje extra beskattning på godset innebär en prishöjning som konsumenten får betala. Nivån på kilometerskatten måste därför noga avvägas mot befintliga skatter som fordonsskatt och dieselskatt. I motion Sk332 av och () föreslås att utländska lastbilar skall betala vägavgift vid transporter i . Enligt motionen skulle vägavgiften kunna tas ut efter antalet kilometer de utländska lastbilarna kör i landet eller de vistas här. I motion Sk412 av och () anser motionärerna att förslag om kilometerskatt inte bör genomföras. Införs den föreslagna kilometerskatten för tunga fordon drabbas landsbygden särskilt hårt. Enligt motionen kommer mycket skog inte att kunna avverkas då transportkostnaderna äter upp hela vinsten. har i sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) lämnat vissa överväganden om huvuddragen kring utformningen av ett svenskt kilometerskattesystem för tunga lastfordon. Utredningens förslag utvärderas i . Beskattningen av den tunga trafiken styrs av det s.k. Eurovinjettdirektivet, vilket är föremål för revision och där ett beslut om direktiv kan förväntas . Utskottet anser inte att bör föregripa regeringens arbete med frågan och avstyrker därför samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att införa en registreringsskatt på personbilar. Jämför särskilt yttrande 2 (mp). Kommissionen har som framgått ovan lämnat ett förslag till direktiv om beskattningen av personbilar, KOM(2005) 261 slutlig. Förslaget innebär att uttag av registreringsskatt inte längre skall vara tillåtet och att de medlemsstater som tar ut registreringsskatt successivt skall avveckla skatten. som krävs för ett avskaffande föreslås att ett gemensamt system för återbetalning av registreringsskatt införs samt att skatten helt eller delvis differentieras. Vid möte i rådets arbetsgrupp för skattefrågor ifrågasatte ett flertal länder förslaget att avveckla registreringsskatten inom EU. har tidigare haft en försäljningsskatt (den s.k. bilaccisen) på motorfordon som avskaffades . Personbilar undantogs från accisen fr.o.m. i syfte att stimulera en förnyelse av bilparken och miljövänligare bilar (prop. 1996/97:14, bet. 1996/97:SkU8). Frågan om en försäljningsskatt togs upp av men inget konkret förslag presenterades (SOU 2004:63). En försäljningsskatt föreslogs i klimatstrategi för transportsektorn men inga konkreta förslag gavs där heller (VV Publikation 2004:102). Motion från den allmänna motionstiden I motion N338 yrkande 8 av m.fl. (mp) föreslås att det införs en koldioxidrelaterad registreringsskatt för bilar.