bet · GT01KrU12 · 2006-04-20 00:00:00 — Teater, dans och musik Utskottet avstyrker i betänkande 2005/06:KrU21 ett antal motionsyrkanden om teater, dans och musik med hänvisning till att samma eller snarlika frågor har behandlats av utskottet. I detta betänkande behandlar utskottet 30 motionsyrkanden med förslag som inte har prövats av utskottet. Samtliga yrkanden avstyrks. - en tydlig organisatorisk struktur för dansen, - en styrgrupp för dansen samt scenkonstens möjligheter, - dans för barn och unga, - dokumentation av danskonsten, - informationscentrum för danskonsten, - dansens år, - jämställdhet på dans- och musikområdet, - scener för musikarrangemang samt betydelsen av arrangörsstödet, - repetitionslokaler och utrustning för musicerande ungdomar, - Opera på Skäret samt . I betänkandet finns åtta reservationer och fyra särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En tydlig organisatorisk struktur för dansen avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkandena 4 och 12 samt 2005/06:Kr398 yrkandena 17 och 18. Reservation 1 (v) En styrgrupp för dansen samt scenkonstens turnémöjligheter avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 8 och 2005/06:Kr398 yrkandena 4 och 23. för barn och unga avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 14 och 2005/06:Kr398 yrkandena 13 och 24. Reservation 2 (v) avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 3 och 2005/06:Kr398 yrkande 20. Reservation 3 (v) avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 5 och 2005/06:Kr398 yrkande 21. avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 6 och 2005/06:Kr398 yrkande 22. Reservation 4 (v) Jämställdhet på dans- och musikområdet avslår motionerna 2004/05:Kr286 yrkande 7, 2004/05:Kr290 yrkande 1 och 2005/06:Kr398 yrkandena 1 och 19. Reservation 5 (v) Scener för musikarrangemang samt arrangörsstödets betydelse avslår motionerna 2004/05:Kr286 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Kr361 yrkande 7, 2005/06:Kr382 yrkande 8 och 2005/06:Kr417 yrkande 11. Reservation 6 (kd) Reservation 7 (v) Repetitionslokaler och utrustning för musicerande ungdomar avslår motion 2004/05:Kr286 yrkandena 5 och 6. avslår motion 2005/06:Kr367 yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (v) Opera på Skäret samt avslår motionerna 2004/05:Kr403 och 2005/06:Kr340. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), () och (). En tydlig organisatorisk struktur för dansen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra motionsyrkanden om - en tydlig organisatorisk struktur för dansen, - terminologin inom dansen, - villkorade statliga bidrag med krav på att arbetsrättsliga avtal följs. Utskottet hänvisar till att det har genomförts flera åtgärder för att underlätta för danskonsten i , både vad gäller anslag och organisatoriska förändringar. Jämför reservation 1 (v). I motion Kr398 anför att regeringen efter en föreslagen utredning ska skapa en tydlig organisatorisk struktur för dansen och därigenom göra dansen till ett tillväxtområde (yrkande 18). Dessutom anser i motionerna2004/05:Kr290 yrkande 4 och Kr398 yrkande 17 att terminologin beträffande den fria scenkonsten inte är rättvisande. menar att anslagsfördelningen försvåras av att de termer som används för att beskriva danskonstens struktur inte är korrekt. Vid anslagstilldelningen används termen fria dansgrupper, trots att inga egentliga grupper finns. I stället bildas olika ensembler för varje enskild produktion eller föreställning. En förutsättning för att den fria scenkonstens problem och ekonomi ska kunna behandlas på ett adekvat sätt är att en rättvisande terminologi används. föreslår dessutom i motion 2004/05:Kr290 yrkande 12 att anslagen till institutioner med statliga anslag ska villkoras med att gällande arbetsrättsliga avtal ska följas. I () rapport /06:RFR5 Statsbidrag till teater och dans redovisas bl.a. följande långsiktiga åtgärder och reformer som fattat beslut om (s. 30): - Verksamhetsbidragen till regionala och lokala teaterinstitutioner har förstärkts. Vidare har sju regionala teater-, dans- och musikinstitutioner införlivats i det regionala stödsystemet . - Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper har förstärkts. - Dansområdet har tillförts medel för utökad verksamhet vid bl.a. och för ökat verksamhetsbidrag till regionala dansinstitutioner. - Statens verkliga kostnader för pensioner för anställda inom teater- och danssektorn har synliggjorts . Institutionerna har tillförts som kompensation för höjda pensionspremier. Av RUT:s rapport framgår vidare att följande förändringar har gjorts vad gäller statsbidragen till fria teater- och dansgrupper på anslagsnivå : - 1997: Anslaget ökades med för att stödja de fria teater- och dansgruppernas marknadsföring och turnerande. - 1998 och 1999: Anslaget ökade med 3,8 respektive för att stärka musiklivets arrangörsled. - 1999: Bidraget till de fria grupperna ökades med . - 2002: Stödet till de fria grupperna ökades med med hänvisning till att den ekonomiska situationen för många fria teater-, dans- och musikgrupper var ansträngd. - 2003: Anslaget ökades med för arrangörs- och turnéstöd på dansområdet. I budgetunderlag för 2006-2008 anser att dansområdet befinner sig i ett expansivt skede såväl konstnärligt som publikt. föreslår att bidragen till dansområdet successivt ökas till att 2008 vara högre än vid periodens start. föreslår att höjningen finansieras med reformmedel eller genom en omprioritering av de anslag som disponerar. höjdes anslaget till vissa teater-, dans- och musikändamål med (bet. 2005/06:KrU1 s. 48 f.). Av ökningen är ett engångsbidrag. Förstärkningen är bl.a. avsedd att främja vidareutvecklingen av den professionella dansen, Dansnät och vissa musikgenrer. lämnade på regeringens uppdrag ett förslag till handlingsprogram för den professionella dansen (Får jag lov). Efter synpunkter från organisationer, institutioner och enskilda har 2006 publicerat ett reviderat handlingsprogram för den professionella dansen. Handlingsprogrammet innehåller prioriteringar för 2006-2008. I det reviderade handlingsprogrammet för den professionella dansen konstaterar att danskonsten är ett jämförelsevis litet konstområde. Till skillnad från teaterns och musikens områden finns det inte en utvecklad infrastruktur för den professionella dansen. anser vidare att en genomförd resursförstärkning har gjort det möjligt att höja produktionsbidragen till de fria dansgrupperna och koreograferna samt permanenta verksamheten för Dansnät . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att avsätts för att etablera en dansallians. Av regleringsbrevet framgår att dansalliansen ska verka för frilansande dansares trygghet och minskade beroende av arbetslöshetsförsäkringen samt stimulera till utveckling och rörlighet inom dansområdet. En utgångspunkt för verksamheten ska vara att arbetsmarknadens parter förutsätts träffa erforderliga överenskommelser, avtal, verksamhetsformer och anställningsvillkor i dansalliansen. Utskottet kan konstatera att det har gjorts betydande insatser för danskonsten i även om det återstår en del att göra. Utskottet anser att det finns anledning förvänta sig en tydligare organisatorisk struktur för dansen i samband med att Dansnät verksamhet blir permanent, det formulerade handlingsprogrammet för den professionella dansen och dansalliansens tillkomst. Med hänvisning till det avstyrks motion Kr398 (v) yrkande 18. har arbetat med att kartlägga situationen för danskonsten i bl.a. genom Får jag lov. har även bl.a. genom det reviderade handlingsprogrammet för den professionella dansen lämnat förslag på förändringar som syftar till en bättre situation för danskonstens utövare. Utskottet förutsätter att har en korrekt bild av danskonstens villkor och att det har genomslag i bidragsgivningen. Utskottet räknar med att inrättandet av en dansallians ska underlätta situationen för professionella dansare. Med anledning av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 4 och Kr398 (v) yrkande 17. fick regleringsbrev uppdraget att se över villkor och riktlinjer för bidragsgivningen till de fria teater- och dansgrupperna. En delrapport lämnades . Den slutliga redovisningen ska avges . Av delrapporten framgår att många fria grupper alltjämt uppges arbeta under villkor där anställningsperioder, lönenivåer och pensionsavsättningar inte alltid följer gällande avtal. uppger emellertid de grupper som får verksamhetsbidrag av att de följer gällande avtal. Av delrapporten framgår även att med anledning av detta har skärpt kraven på grupperna vad gäller redogörelserna för dessa poster. Det är naturligtvis oacceptabelt att det förekommer fall där gällande avtal inte följs. Att överenskommelser ska fullföljas är en självklarhet. Utskottet är positivt inställt till att har skärpt återrapporteringskraven för sina bidragstagare med anledning av den delrapport som har lämnats. Utskottet förväntar sig, liksom ovan, att tillkomsten av dansalliansen ska förbättra situationen för de professionella dansarna. Med anledning av de insatser som har gjorts och i avvaktan på den slutliga rapporten beträffande riktlinjer för bidragsgivningen på teater- och dansområdet avstyrker utskottet motion 2004/05:Kr290 (v) yrkande 12. En styrgrupp för dansen samt scenkonstens turnémöjligheter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden om att det bör tillsättas en gemensam styrgrupp för dansinstitutionerna samt att turnerandet för scenkonstens utövare bör underlättas genom samordning och ett särskilt turnéstöd. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till det arbete som pågår mellan berörda institutioner samt till det ökade anslaget till dansgrupper och deras turnerande. Jämför särskilt yttrande 1 (v). I två motioner, 2004/05:Kr290 yrkande 8 och Kr398 yrkande 23, föreslår att det bör tillsättas en gemensam styrgrupp för de olika dansinstitutionerna i . skriver att det finns flera nätverk för dansen, såsom Dansnät , Dansspridning - Nätverk i samt de fria scenernas nätverk Turnéslingan. Motionärerna menar att det behövs en samordning av nätverken för att sprida danskonsten till de platser som inte inkluderas. Dansnät bör få i uppgift att samarbeta med de andra nätverken genom att tillsätta en gemensam styrgrupp. anser att regeringen ska följa upp Dansnät verksamhet i detta syfte. skriver i motion Kr398 yrkande 4 att scenkonstens utövare tvingas använda sina verksamhetsmedel för att finansiera turnékostnader. Motionärerna anser att turnékostnader ska finansieras med ett särskilt turnéstöd. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att tillsammans med centrumbildningarna ta initiativ till en försöksverksamhet där samordning sker mellan t.ex. utövare/grupper och regioner samt arrangörer. Det finns tre dansnätverk som erhåller stöd från . De är Dansnät , Dansspridning - Nätverk i och Turnéslingan. har Dansnät innehaft ett nationellt uppdrag inom området samtida dans. Detta nationella uppdrag gick ut vid utgången av 2005, men Dansnät verksamhet som tidigare bedrivits som försök permanentades genom förslag i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. - Nätverk i består av 16 dans- och teaterkonsulenter på olika platser i samt en förmedlare vid i . Syftet med Dansspridning är att utveckla gemensamma strategier för professionella dansföreställningar. Turnéslingan är ett projekt som drivs av de tre fria scenerna Atalante i , Dansstationen i och i . Syftet är att ge svensk utominstitutionell dans möjlighet att turnera och möta ny publik. Projektet har funnits . Dessutom bedriver turnerande teaterverksamhet och är organiserad som en ideell förening med lokala och regionala arrangörsföreningar samt en central enhet med producerande, förmedlande och främjande uppgifter. Enligt uppgift från har de tre nätverken inlett en dialog där bl.a. arrangörsutbildningar diskuteras. ska ta initiativ till en dialog mellan , , Dansnät och de regionala danskonsulenterna angående ökad samordning. skriver i sitt budgetunderlag för 2006-2008 att fria dansscener som utvecklar dansen blir alltfler, vilket ökar tillgången till dans i hela landet. anser vidare att möjligheten att ge bidrag till nya nätverk är en viktig anledning till att öka anslaget till arrangörs- och turnéstöd. ökades arrangörs- och turnéstödet på dansområdet med . Bidraget till fria dansgrupper ökades med . Utskottet kan konstatera att en dialog redan har inletts mellan de olika nätverk som erhåller statligt stöd. Utskottet ser fram emot vad som kan komma ut av den dialog som ska ta initiativ till. Utskottet vill även poängtera att det finns ett egenvärde i en mångfald av olika nätverk. Det utesluter emellertid inte att de olika nätverken samarbetar i de fall det anses lämpligt. Med anledning av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 8 och Kr398 (v) yrkande 23. Utskottet konstaterar även att möjligheterna till turnerande för dansgrupper torde ha förbättrats i och med de ökade anslagen. Med anledning av det och vad som anförts ovan beträffande samordning av nätverken inom dansområdet avstyrks motion Kr398 (v) yrkande 4. för barn och unga Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden med förslag om ökade insatser i syfte att tillgängliggöra danskonsten för barn och ungdomar. Utskottet hänvisar till att det görs en översyn på området samt till att det pågår projekt i linje med motionärernas förslag. Jämför reservation 2 (v) och särskilt yttrande 2 (m, fp, kd, c). menar i två motioner, 2004/05:Kr290 yrkande 14 och Kr398 yrkande 24, att det är viktigt att se till att satsningar som görs på dansområdet kommer barn och unga till del. skriver att det i huvudsak är frilansande koreografer och dansare som turnerar med produktioner som når barn och unga. Sådana produktioner borde särskilt uppmärksammas, eftersom de ofta utgör den enda kontakt med danskonsten som unga erbjuds. I motion Kr398 yrkande 13 föreslår att anslagen för utveckling av teater och dans till barn och ungdomar ska stärkas. menar att dans och teater borde vara en självklar del i skolans arbete. Ett samarbete mellan professionella konstnärer och skolan skapar mötespunkter och ger positiva arbetsmarknadspolitiska effekter genom att ge arbete åt konstnärer. anser vidare att färre elever får uppleva en dansföreställning än en teaterföreställning. Det räcker inte att utövarna av den fria scenkonsten satsar på skolungdomar om inte skolan och förskolan har råd att använda sig av dessa grupper. ska verka för att barn och unga får möjlighet att delta i det konstnärliga och kulturella livet, att de får uppleva kultur och att de själva får skapa. Det sker till stor del genom den reguljära bidragsgivningen till kulturinstitutioner och fria grupper. Det görs också genom att i bidragsgivningen särskilt prioriterar verksamheter som rör barn och unga. ska redovisa resultatet av en översyn av bidragen till de fria teater- och dansgrupperna, där frågan om hur bidragen främjar tillgången till teater och dans för barn och unga är en av utgångspunkterna. Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom (NCFF), och Myndigheten för skolutveckling har tagit initiativ till ett gemensamt utvecklingsprogram för dans i skolan. Målsättningen för utvecklingsprogrammet är att främja fysisk aktivitet i skolan genom att ge alla barn tillgång till dans samt att utnyttja dansen för att främja lärandet. Programmet startade och ska pågå till 2009. Utskottet vill instämma i motionärernas önskan att danskonsten ska komma unga till del. Som anförts ovan görs mycket för att tillgängliggöra dansen för unga genom den reguljära bidragsgivningen. Utskottet ser fram emot översynen där bl.a. frågan om tillgång till teater och dans för barn och unga behandlas. vill utskottet framhålla att , Myndigheten för skolutveckling och NCFF på eget initiativ redan arbetar med den här frågan i det nystartade projektet för att aktivera skolungdom genom dans. Utskottet vill inte föregripa redovisningen av nämnda översyn och ser positivt på de insatser som genomförs. Således avstyrks motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 14 och Kr398 (v) yrkandena 13 och 24. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden med krav på en dokumentation av den moderna dansen. Utskottet hänvisar till att frågan utreds. Jämför reservation 3 (v). anser i motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 3 och Kr398 yrkande 20 att det saknas dokumentation och forskning kring den moderna dansen. anser att regeringen ska ge förslag på hur en dokumentation av dansen kan organiseras. svarade för en viktig del av dokumentationen av den svenska scenkonsten genom att ge ut . Därefter har ingen samlad dokumentation av den svenska teaterproduktionen genomförts. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2005:111) som ska göra en översyn över scenkonstens dokumentation. Utredningen ska vara klar . Utskottet anser att det är angeläget att det finns en dokumentation av dansen för att framtida generationer ska kunna ta del av de erfarenheter och kunskaper som finns i vår samtid. Utan en sådan dokumentation uppstår ett irreparabelt kulturhistoriskt tomrum. Det är tillfredsställande att frågan utreds och ska redovisas. Utskottet anser att inte bör föregripa utredningen och avstyrker motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 3 och Kr398 yrkande 20. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om att inrätta ett nationellt informationscentrum för dansen. Utskottet hänvisar till att på försök ska starta ett informationskontor med den inriktning som motionärerna föreslår. Jämför särskilt yttrande 3 (v). skriver i två motioner, 2004/05:Kr290 yrkande 5 och Kr398 yrkande 21 att det behövs ett nationellt informationscentrum för danskonsten. Det nationella informationscentret ska kopplas till de regionala informationscentrum och regionala danskonsulenter som finns. fanns en organisation som hette Dansproduktion (DPS). Organisationen bestod av en grupp svenska koreografer som ville hitta kontinuitet i en frilansande arbetssituation. Organisationen tillhandahöll information om de olika koreografernas verksamhet, arbetssätt, turnémöjligheter, etc. DPS existerade . planerar att på försök starta ett informationskontor för dans. Kontoret ska tillhandahålla kontakter och information om svensk dans och svenska koreografer. Informationskontoret är tänkt att fungera med en finsk motsvarighet som förebild och ska ha nationell spännvidd. Verksamheten ska löpa och finansieras av Stiftelsen . Utskottet konstaterar att har tagit initiativ till ett informationskontor för dansen. I avvaktan på de erfarenheter detta försök kan ge avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 5 och Kr398 (v) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om ett dansens år. Utskottet hänvisar till att de insatser som görs är tillräckliga samt att dansprojekt kan ingå i de teman som har bestämts för innevarande och kommande år. Jämför reservation 4 (v). föreslår i motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 6 och Kr398 yrkande 22 att regeringen ska se över möjligheterna att genomföra ett dansens år. menar att ett sådant år skulle uppmärksamma och utveckla danskonsten. Regeringen har utlyst till mångkulturår. Syftet med mångkulturåret är enligt regleringsbrevet att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Offentligt finansierade kulturverksamheter ska på ett tydligt sätt spegla och införliva den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . En redovisning av hela uppdraget i form av ett slutbetänkande ska redovisas . Regeringen har utlyst till ett särskilt barnkulturår. var det designår. Utskottet anser att de insatser som har gjorts och som görs är tillräckliga för att danskonsten i ska uppmärksammas och utvecklas. Utskottet vill även framhålla att dansprojekt mycket väl kan ingå som del i både mångkulturåret och barnkulturåret. Ett tillkännagivande från om ett dansens år är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 6 och Kr398 (v) yrkande 22. Jämställdhet på dans- och musikområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra motionsyrkanden som syftar till att öka jämställdheten på dans- eller musikområdet. Utskottet hänvisar till att jämställdheten inom dansområdet är under utredning samt att staten inte bör påtvinga självständiga aktörer de krav som föreslås. Jämför reservation 5 (v). framför tre olika förslag för att uppnå jämställdhet på dans- och musikområdet. I motion Kr398 föreslås att institutioner som erhåller mer än i offentligt stöd ska redovisa i sin återrapportering vilka åtgärder som har vidtagits för att motverka diskriminering. Regeringen bör se över möjligheterna för en sådan lagstiftning (yrkande 1). I motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 1 och Kr398 yrkande 19 begär partiet att danskonsten och dess finansiering ska analyseras utifrån ett feministiskt perspektiv. Motionärerna är medvetna om att regeringen har tillsatt en kommitté med uppgift att se över jämställdheten inom scenkonstområdet. Enligt deras mening saknar kommittén emellertid uppdrag att analysera konstarternas strukturer och deras orsaker ur ett jämställdhetsperspektiv. I motion 2004/05:Kr286 yrkande 7 begär slutligen att det ska ordnas ett seminarium i syfte att åstadkomma jämlika möjligheter för kvinnor inom musiksektorn. Motionärerna menar att musikområdet och musikbranschen hör till de områden som är särskilt mansdominerade. Av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet framgår att kulturinstitutionerna ska rapportera till hur de statliga medlen har använts. Teater-, dans- och musikinstitutionernas årliga redogörelse för verksamheten ska innehålla avsnitt om vad som görs för att skapa lika förutsättningar för kvinnor och män på respektive institution i hela verksamheten. ska ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv integreras i hela verksamhet. Institutioner och organisationer som erhåller statsbidrag har ett särskilt uppdrag att verka för att målen ska uppnås. Bidragsmottagarna ska redovisa hur de arbetar för att uppfylla målen. för jämställdhet inom scenkonstområdet (dir. 2004:39) ska lämna sitt slutbetänkande . Kommitténs huvuduppgift är att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en påverkande kraft inom scenkonsten. I uppdraget ingår att analysera könsmaktsordningen inom scenkonstområdet och att lämna förslag till hur dessa strukturer kan förändras. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att har krav på återrapportering beträffande jämställdhet och mångfald från sina bidragsmottagare. Vad gäller ändrade direktiv för för jämställdhet inom scenkonstområdet anser utskottet att de direktiv som fastställts ger tillräckliga instruktioner. Dessutom kan utskottet konstatera att den tidsram som utredningen ska följa rimligtvis inte ger utrymme för några tilläggsdirektiv. Beträffande ett seminarium för ökad jämställdhet inom musiksektorn vill utskottet framhålla att det bör ankomma på musikbranschen att ta ett sådant initiativ. För det första bör inte staten påtvinga självständiga aktörer krav om att anordna dylika aktiviteter. För det andra anser utskottet att trovärdigheten och resultaten av ett sådant seminarium blir mer betydelsefullt om initiativet till ett sådant arrangemang kommer från musikbranschen. Med anledning av det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr398 (v) yrkandena 1 och 19, 2004/05:Kr290 (v) yrkande 1 och 2004/05:Kr286 (v) yrkande 7. Scener för musikarrangemang samt arrangörsstödets betydelse Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fem motionsyrkanden om scener för musikarrangemang samt arrangörsstödets betydelse. Utskottet anser att de resurser som tilldelas arrangörsverksamhet för musik är tillräckliga . Jämför reservationerna 6 (kd) och 7 (v). föreslår i motionerna 2004/05:Kr361 yrkande 7 och 2005/06:Kr417 yrkande 11 att bör få i uppdrag att se över vad som krävs för att rådet ska ha möjlighet att stödja en utveckling av scener för populärmusik.