bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Ofta blir bristerna åtgärdade redan under utredningens gång, annars som en följd av kritiken. Skolhuvudmannen är, oavsett vilka sanktionsmöjligheter staten har, alltid skyldig att följa gällande bestämmelser. Redan förekomsten av en sådan regel torde i de flesta fall vara ett tillräckligt påtryckningsmedel för att förmå den som omfattas av tillsynen att rätta till de missförhållanden som tillsynsmyndigheten funnit och begärt åtgärdade. Rätt att förelägga vite förutsätter lagstöd. Närmare bestämmelser finns i lagen (1985:206) om viten. Föreläggandet bör riktas mot huvudmannen som varande ytterst ansvarig för utbildningen. Utgångspunkten bör vara en generell rätt till vitesföreläggande. Ett föreläggande blir bindande för huvudmannen. Föreläggandet får förenas med vite, som utgör själva sanktionsmedlet. I vissa fall kan det vara aktuellt med föreläggande som inte är förenat med vite. Möjligheten att tillgripa föreläggande som kan förenas med vite tar i första hand sikte på att säkerställa att huvudmannen fullgör sitt ansvar för utbildningen som helhet och eleverna som kollektiv. Avsikten är alltså inte att förelägganden skall tillämpas i elevärenden där lagstiftningen anvisat en särskild överklagandemöjlighet. Denna bestämmelse är inte unik för att den innebär att en del av det offentliga böteslägger en annan del. Två andra myndigheter som också bedriver tillsyn inom skolans område - , som utövar tillsyn över arbetsmiljölagens efterlevnad och , som har tillsyn över skolhälsovården - kan meddela föreläggande och förbud och förena dessa med vite. Likt den här föreslagna lagregleringen görs inte heller någon åtskillnad när det gäller sanktionsinstrumenten mellan offentligt och enskilt bedriven verksamhet i de lagar som styr och tillsynsverksamhet. En regel om vite har i första hand till uppgift att vara förebyggande. Redan förekomsten av en sådan regel torde i de flesta fall vara ett tillräckligt påtryckningsmedel för att förmå den som omfattas av tillsynen att rätta till de missförhållanden som tillsynsmyndigheten funnit och begärt åtgärdade. Förelägganden med vitessanktioner torde därför behöva tillgripas endast i undantagsfall. Av rättssäkerhetsskäl bör beslut om föreläggande kunna överklagas till förvaltningsdomstol. Ett föreläggande skall endast tillgripas om andra medel för att få huvudmannen att åtgärda bristerna har prövats eller bedöms som verkningslösa. Det är därför viktigt att ärendet inte fördröjs genom att föreläggandet överklagas. Ett föreläggande bör därför kunna gälla även om det överklagas. Så är fallet även inom hälso- och sjukvården samt arbetsmiljöområdet. I slutbetänkande lämnas förslag angående rätt för att förelägga huvudmän för såväl offentliga som fristående skolor med föreläggande om att fullgöra sina åligganden. Föreläggandet skall kunna förenas med vite, enligt förslaget. lämnar även förslag för att införa överklagandemöjligheter, så som beskrivits ovan. Myndigheten för skolutveckling, punkt 105 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 105 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om myndigheten för skolutveckling. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 59, 2005/06:Ub344 yrkande 71 och 2005/06:Ub587 yrkande 23 och avslår motion 2005/06:Ub354 yrkande 16. Myndigheten för skolutveckling bör läggas ned eftersom staten inte skall lägga sig i den lokala verksamhetsutvecklingen. Skolutvecklingen kan bedrivas mycket bättre i ett lokalt samarbete med högskolorna och lärarutbildningen. Det skulle bidra till att höja kvaliteten på utvecklingsarbetet och öka lärarhögskolornas kontakt med den dagliga verksamheten. De delar av verksamheten som är av nödvändig servicekaraktär, skall läggas över på . Myndigheten för skolutveckling, punkt 105 - motiveringen (m) av (), () och (). Myndigheten för skolutveckling bör avvecklas och ersättas av ett "forskning". Myndigheten för skolutveckling, punkt 105 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 105 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om myndigheten för skolutveckling. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 16 och avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 59, 2005/06:Ub344 yrkande 71 och 2005/06:Ub587 yrkande 23. Det är viktigt att finna en balans mellan demokrati- och kunskapsmål snarare än att de som ofta ställs mot varandra. Detta kräver ett ständigt pågående samtal om skolans mål, undervisningens innehåll och andra pedagogiska frågor. Samtalet måste pågå vid varje skolenhet, men den enskilda skolan och läraren behöver också stöd, något som staten erbjuder genom Myndigheten för skolutveckling. anser att detta stöd behöver finnas närmare verksamheten och föreslår därför att dagens verksamhet utvecklas genom att delas upp i regionala enheter där verksamheten kommer närmare den pedagogiska verksamheten. Det är viktigt att lärarna där kan få stöd av personer med ämnesspecifik kunskap, inte enbart i utvecklingen av generella frågor. Regeringen bör därför omorganisera Myndigheten för skolutveckling och i stället utöka, utveckla och förstärka en regional verksamhetsform. Skolans finansiering, punkt 12 (m) (), () och () anför: Satsningarna på skolan skiljer sig mellan olika kommuner. Skillnaderna är så stora att det inte längre går att tala om en likvärdig skola eftersom detta får tydliga återverkningar på hur väl eleverna når målen. Vi anser därför att staten skall ta över ansvaret för skolans resurser. En nationell finansiering skulle öka likvärdigheten. Skolans finansiering, punkt 12 (fp) () och () anför: Satsningarna på skolan skiljer sig mellan olika kommuner. Skillnaderna är så stora att det inte längre går att tala om en likvärdig skola eftersom detta får tydliga återverkningar på hur väl eleverna når målen. anser därför att staten tar över ansvaret för skolans resurser. En nationell finansiering av skolan skulle öka likvärdigheten, och vi anser därför att en nationell skolpeng bör införas . Den nationella skolpengen skall ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd genom att en fjärdedel av resurserna för undervisning skall öronmärkas till detta ändamål. Avgiftsfrihet i skolan, punkt 15 (v) () anför: Det svenska utbildningssystemet bygger på principen avgiftsfrihet. Detta fastslås för del i skollagen. Syftet med lagen är att markera att offentlig och obligatorisk verksamhet skall finansieras med offentliga medel och att skolor varken skall känna sig tvungna eller ges möjlighet att överlåta en del av finansieringen av vardagliga skolaktiviteter till föräldrarna. Principen om avgiftsfrihet är bra genom att den både minskar skillnaderna i förutsättningar för barn och unga i skolor i olika delar av landet och minskar riskerna för att enskilda elever stigmatiseras om de ej kan medverka i skolaktivitet av ekonomiska skäl. Även en liten utgift som kaffe på föräldramöte eller en entrébiljett till ett museum kan vara betydande om man har svårt att få pengarna att räcka till boende och mat för dagen. Rapporten utsatta barn (Ds 2004:41) presenterar siffror som visar att det finns omkring 155 000 fattiga barn i . Måttet på fattigdom är att familjen hör till de av samtliga hushåll som har lägst inkomst och inte har några marginaler för oförutsedda utgifter. Dessa barn drabbas hårt av de avgifter som förekommer i många skolor.Utflykter, studiebesök och skolresor är positiva inslag i skolans verksamhet. Men sker verksamheten inom skolans ram skall den också finansieras inom skolans ram. Professionens roll i skolan, punkt 20 (m) (), () och () anför: har i budgetmotion avsatt en årlig lärarmiljard för akademisk lärarfortbildning och för skolnära forskning. Studie- och yrkesvägledare, punkt 21 (v) () anför: Skolans elever har ett stort behov av stöd och vägledning inför fortsatta studier och framtida yrkesval. Skolans studie- och yrkesvägledare har ett särskilt ansvar för detta, vilket ställer krav på att de har lämplig kompetens. Det bör därför finnas ett fortsatt krav på att studie- och yrkesvägledare har utbildning för att tillsvidareanställas i skolan. Skriftliga omdömen i ordning och uppförande, punkt 33 (m, c) (), (), () och () anför: Betygssystemet skall relatera till kunskapsmålen. Skolans huvuduppgift skall vara kunskap. Staten skall inte betygssätta barns personliga egenskaper eller sociala kompetens, utan kunskap och kunskapsutveckling. Intagningsprov, punkt 43 (v) () anför: På många håll startas klasser och skolor med speciella inriktningar, med t.ex. dans och fotboll på schemat. Det är bra att skolan utvecklas och att eleverna kan bejaka sina intressen. Däremot är det inte bra att man använder tester och prov för att välja ut elever till dessa klasser och skolor. Skolan måste vara öppen för alla elever och det gäller också skolor med specialinriktning. Elever och föräldrar kan själva bestämma vilken inriktning som passar bäst. Tanken med dessa skolor måste vara att eleverna skall kunna utveckla sina intressen och färdigheter, inte att de skall ingå i en elitsatsning. EU-kunskap, punkt 80 (m) (), () och () anför: Vid senaste valet till valde alltför många medborgare att inte utnyttja sin rösträtt. Valdeltagande i allmänna val och vid folkomröstningen om euro visade även på en vikande trend. Det är oroväckande ur flera aspekter, och åtgärder behöver vidtas. En av dessa är att öka kunskap och kompetens om vad medlemskap i unionen egentligen innebär. Många skolungdomar har, liksom många vuxna, mycket bristfälliga kunskaper i detta avseende. I debatten kring framkom tydligt att mycket av kritiken bottnade i okunskap och oförståelse kring EU:s roll och mandat. Detta är mycket olyckligt, eftersom en förutsättning för att EU skall göra det vi förväntar oss, är just att systemet har legitimitet bland medborgarna och till det fordras kunskap. Vad är , , , ? Varför är med i EU? Hur fattas beslut? Vad är medbestämmande? Hur är förhållandet mellan vår svenska riksdag och ? Hur påverkar den gemensamma marknaden och valutan oss i ? Listan över frågor som de flesta ungdomar inte vet svaret på kan göras lång. Detta förhållande är inte ungdomarnas fel. Om vi inte ger redskap till lärare och skola kommer intresset att bli än lägre. Musik- och kulturskolor, punkt 95 (v) () anför: Trots att musik- och kulturskolorna har en mycket viktig uppgift lever de under knappa ekonomiska omständigheter. menar att det borde finnas en minimistandard för musik- och kulturskolorna och att denna bör lagfästas. Ett avgiftstak bör också införas som gör musik- och kulturskolorna tillgängliga även för barn från hushåll med låga inkomster. Utökade sanktionsmöjligheter för , punkt 104 (v) () anför: En likvärdig utbildning över hela landet förutsätter en kraftfull nationell uppföljning, utvärdering och granskning av skolans resultat, liksom en skarp tillsyn för att värna elevernas rätt. Dessutom krävs att staten följer upp och granskar verksamheten med utgångspunkt från författningar och nationella mål. menar att om med kraft skall kunna genomföra sitt uppdrag bör ges sanktionsmöjligheter i någon form, exempelvis rätt att utfärda vite, gentemot de kommuner som inte uppfyller de uppställda kvalitetskraven. Vi väljer dock att avvakta kommande utredningar. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av prop. 2005/06:Ju40 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjlighet till frivilliga drogtester i skolan. Motioner väckta med anledning av prop. 2005/06:Kr2 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grunderna för språkpolitiken. 2005/06:Kr3 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läroböckernas betydelse för att främja läsande och språkutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av situationen för skolbiblioteken. 2005/06:Kr4 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den förstärkta rätten till modersmålsundervisning i skolan bör gälla alla elever. 2005/06:Kr7 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingen av kunskap om olika europeiska språk. 2005/06:Kr8 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare mål i ämnet svenska i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stimulans av läsning i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en "läsa-skriva-räkna-garanti" för de tre första årskurserna i (lågstadiet). Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:K341 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att hitta former som medger att alla tjejer på högstadiet och gymnasiet som så önskar ges möjlighet att träna feministiskt självförsvar i skolan. 2005/06:K473 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av utökad och förbättrad utbildning om mänskliga rättigheter inom utbildningsväsendet. 2005/06:Fi220 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de skolkvalitetsdata som finns tillgängliga publiceras för varje skola på ett användarvänligt sätt. 2005/06:Sk496 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka skolans roll i det brottsförebyggande arbetet. 2005/06:L291 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga skrivningar om sexuell läggning och könsidentitetsuttryck i skolans kursplaner. 2005/06:L307 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan skola och kronofogdemyndighet. 2005/06:L341 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att och tillsyn av utbildningsverksamheten också bör innefatta förekomsten av fördomsfulla läromedel eller kurslitteratur. 2005/06:L375 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen vidtar åtgärder för att återkomma med förslag om hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet skall beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan. 2005/06:Sf282 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nivåanpassad svenskundervisning för nyanlända barn. 2005/06:Sf331 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans viktiga roll för en förbättrad integration. 2005/06:Sf336 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i lokala skolstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering ur såväl ett historiskt som ett sociologiskt perspektiv. 2005/06:Sf383 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolan som murbräcka mot utanförskapet. 2005/06:Sf389 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa rätten till modersmålsundervisning och en skyldighet för kommunen att erbjuda undervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta ett slags "kontrakt" mellan skola och föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra Sverigebilden genom att synliggöra minoriteternas roll i den svenska historien och det nutida samhället i historie-, litteratur- och samhällsundervisningen. 2005/06:So552 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skollagen. 2005/06:So556 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad utbildning för funktionshindrade. 2005/06:Kr253 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en intensiv utbildningssatsning i svenska skolor i alla stadier för att höja kunskapen om Förintelsen och på så sätt motverka antisemitism. 2005/06:Kr255 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bättre integration. 2005/06:Kr306 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör uppdra åt att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga att flytta paragrafen om skolbibliotek från bibliotekslagen till skollagen och införa kriterier för vad som är ett skolbibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i andra hand, om yrkande 4 avslås, och bör få i uppdrag att se till att skolledarnas utbildning kompletteras vad gäller skolbibliotekets funktion och ändamål. 2005/06:Kr336 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda frågan om att införa en minimistandard, inklusive avgiftstak, för kulturskolor, som är densamma för alla kommuner i landet. 2005/06:Kr376 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsningar bör göras på , för att tidigt fånga upp elever i behov av extra stöd och hjälp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svaga elever mer kvalificerad hjälp av utbildade speciallärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge betyg och nationella prov tidigare för att uppmärksamma stödbehov vid ett tidigt stadium. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha ansvaret för att elever når målen i de viktiga basämnena svenska, engelska och matematik. 2005/06:Kr381 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kommunalt stöd till musik- och kulturskolornas verksamhet. 2005/06:Kr412 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå av elevinflytande i skolan. 2005/06:Kr416 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolbiblioteken. 2005/06:Kr417 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målsättningen en musik- och kulturskola i varje kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det gemensamma ansvaret för utbildningen av unga musiker. 2005/06:Ub202 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om striktare regler vid skolk. 2005/06:Ub206 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten för alla elever att ta examen. 2005/06:Ub209 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidpunkten för skolstart. 2005/06:Ub233 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel start på förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel skolstart. 2005/06:Ub238 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tydligare kunskapsuppdrag för skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målen i kursplaner, programmål och andra styrdokument. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i skollagen angående skolplikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskoleklassen bör övergå till att bli ett obligatoriskt år i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tydligare målstyrning av skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers rätt till stöd för att nå målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontrollstationer 2, 5 och 8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella utvecklingsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betyg och betygsliknande omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad frihet för skolor att utforma undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den nationella timplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta tidsstyrningen med målstyrning och utvärderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda insatser för att stärka kunskaperna i matematik och naturorienterande ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka elevers rätt att välja skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarsutkrävande när skolor inte uppnår kvalitetskraven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning om en nationell skolpeng. 2005/06:Ub240 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsinformation och politisk information till barn och ungdomar i skolan. 2005/06:Ub242 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till särskilt stöd för elever med funktionshinder. 2005/06:Ub243 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i skollagen. 2005/06:Ub245 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskap om EU måste öka inom grund- och gymnasieskolan. 2005/06:Ub249 av (): begär att regeringen skyndsamt lägger fram ett förslag gällande skolskjuts för elever vid växelvis boende. 2005/06:Ub255 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskoleklassen organisatoriskt skall tillhöra . 2005/06:Ub258 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler hörselskadade elever måste tillförsäkras utbildning i särskilda undervisningsgrupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastslå hörselskadade elevers rätt till teckenspråksundervisning inom både habiliteringen, förskolan och skolan. 2005/06:Ub260 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skriftliga omdömen måste kunna innehålla uppgifter om elevens uppförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att närvaron i skolan måste följas upp och kunna finnas med i det skriftliga omdömet eller på betyget. 2005/06:Ub261 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet inom utbildningsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pojkars sämre resultat i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontrollstationer i årskurs 2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad individualisering av undervisningen. 2005/06:Ub264 av och (båda fp):