bet · GT01BoU7 · 2006-02-09 00:00:00 — De tidigare reglerna för brandskydd i byggnader avsedda för alternativt boende har ersatts med regler för byggnader avsedda för särskilt boende för personer med vårdbehov. Däremot har översynen inte inneburit att några krav införts på att sprinklersystem skall vara en obligatorisk brandskyddsåtgärd i vissa typer av byggnader. Motionsförslag om krav på sprinkleranläggningar i olika typer av byggnader har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen. Utskottet har kunnat konstatera att diskussioner har förts mellan berörda myndigheter om behovet av skärpta krav på brandsäkerhet i vissa typer av byggnader, exempelvis genom sprinklersystem. Det får också förutsättas att denna fråga har beaktats i samband med den genomförda översynen av brandskyddsbestämmelserna i byggregler. Utskottet anser sig inte ha underlag för att nu förorda en ytterligare revidering av dessa regler enligt motionärernas förslag. Motion 2005/06:Bo307 (s) avstyrks mot denna bakgrund. Barnsäkerhet i äldre byggnader Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om barnsäkerhet i äldre byggnader. Jämför reservation 19 (kd, v, c, mp). Särskilda barnsäkerhetskrav i byggnadslagstiftningen infördes först . Det innebär att för hus byggda eller ombyggda har sådana krav inte ställts upp. Vissa förbättringar av barnsäkerheten kan ha skett i samband med underhåll eller ombyggnad, men till stor del har sannolikt detta äldre byggnadsbestånd fortfarande delvis en sämre standard i fråga om barnsäkerhet än vad som krävs vid ny- och ombyggnad enligt dagens regler. I motion 2005/06:Bo338 (kd) framhålls att det inträffar ett stort antal olycksfall i bostäder där barn omkommer eller skadas svårt och att berörda myndigheter tidigare föreslagit att reglerna för barnsäkerhet i äldre hus skall skärpas. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 19 att begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som för hus byggda föreskriver att samma krav på barnsäkerhet skall uppfyllas som gäller för nybyggda hus. Motionsförslag med motsvarande inriktning har behandlats av utskottet under en följd av år. I samband med föregående års motionsbehandling redogjorde utskottet mer ingående för sin syn på frågan (bet. 2004/05:BoU5 s. 22-24). Till grund för utskottets överväganden låg då också en redogörelse från för vilka överväganden om barnsäkerhetsåtgärder som varit aktuella . Utskottet redovisade i detta sammanhang som sin bedömning att ett intensifierat arbete med att höja barnsäkerheten i den aktuella delen av bostadsbeståndet bör kunna komma till stånd även utan den typ av lagändring som föreslås i motionen. gäller nämligen vid tillbyggnad eller ändring av byggnad på annat sätt att dagens krav på bl.a. barnsäkerhet skall uppfyllas. Det torde innebära att dessa krav ofta kan bli tillämpliga vid de ombyggnadsåtgärder i det äldre bostadsbeståndet som är aktuella, inte minst i miljonprogrammets bostadsområden. Det blir då en angelägen uppgift att se till att kraven verkligen efterlevs. Erfarenheter visar att det ibland finns brister när det gäller att tillgodose vissa egenskapskrav även i helt nybyggda bostadsområden. som vidhåller sitt tidigare ställningstagande anser att frågor barnsäkerhet i bostäder bör ägnas fortsatt stor uppmärksamhet i olika sammanhang. Däremot anser utskottet att lösningar med den typ av retroaktivt verkande regeländringar som föreslås i den aktuella motionen bör tillämpas med stor försiktighet och i möjligaste mån undvikas. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom den förslagna lagregleringen. Motion 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 19 avstyrks med hänvisning till det anförda. Skötbord på offentliga toaletter Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om skötbord på offentliga toaletter. Motion 2005/06:Bo236 (s) tar upp de problem som följer av att samhället i vissa avseenden inte är anpassat för pappor som tar hand om sina barn. Ett exempel på en sådan brist är avsaknaden av skötbord på herrtoaletter i offentliga miljöer. Alltför ofta finns skötbord endast på damtoaletten. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att bör uttala sig för att det skall finnas samma tillgång till skötbord på offentliga toaletter för såväl män som kvinnor. instämmer givetvis i motionärernas syn på att den fysiska miljön bör vara så utformad att jämställdheten inte motverkas, exempelvis i fråga om mäns och kvinnors möjlighet att ta hand om sina barn. När det gäller den aktuella frågan förefaller det vara lämpligt att skötbord installeras både på herr- och damtoaletten. Ett bra alternativ är om det finns utrymme för ett särskilt skötrum. En vanlig lösning är annars att skötbordet installeras på en könsneutral toalett för rörelsehindrade. Om en sådan lösning väljs är det emellertid viktigt att inte skötbordet inskränker på det nödvändiga rörelseutrymmet för rullstolsburna personer. Vid nybyggnad av offentliga lokaler gäller att minst en toalett som är avsedd för allmänheten skall kunna användas av en person som sitter i rullstol. Varken byggnadslagstiftningen eller byggregler innehåller några bestämmelser om skötbord. Detta ligger i linje med en strävan att undvika mycket detaljerade krav på byggnadernas utformning. är inte heller berett att förorda att sådana krav utarbetas i det aktuella avseendet. Däremot är det väl motiverat att i alla sammanhang där den fysiska utformningen av byggnader och offentliga miljöer diskuteras erinra om de jämställdhetsaspekter som kan finnas. Åtminstone i samband med ny- och ombyggnad får det förutsättas att sådana brister som föranlett den aktuella motionen kan undvikas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:Bo236 (s). Lokaler för religiöst ändamål Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om lokaler för religiöst ändamål. I motion 2005/06:Bo254 (s) föreslås att det införs bestämmelser i i syfte att öka jämställdheten i religiösa samlingslokaler. Enligt motionären är det inte acceptabelt att det byggs samlingslokaler som är utformade så att män och kvinnor skiljs åt i byggnaden. Motioner med motsvarande förslag har behandlats av bostadsutskottet , senast i betänkande 2001/02:BoU8. Utskottet har gjort bedömningen att det saknas bärande skäl att gå motionären till mötes. Denna bedömning kvarstår. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om cykelparkeringar. Jämför reservation 20 (mp). I motion 2005/06:T612 (mp, c, fp, kd, -) läggs ett antal förslag fram om åtgärder för att förbättra förutsättningarna för cykling. Tre av dessa förslag, gällande normer för cykelparkeringar, har hänvisats till bostadsutskottet. Motionärerna anser att det bör införas tvingande normer som garanterar att det finns tillfredsställande cykelparkeringar vid resecentrum (yrkande 4). Vidare föreslås att det bör införas normer om cykelparkeringar och cykelvägar vid köpcentrum (yrkande 5) samt att bör ges i uppdrag att se över normer för dimensionering av cykelparkeringar vid bostäder (yrkande 6). Bestämmelser om placering och utformning av parkeringsplatser får meddelas i detaljplan (5 kap. 7 § PBL). Enligt 3 kap. 15 § PBL skall det för tomter som tas i anspråk för bebyggelse tillses att lämpligt utrymme för parkering i skälig utsträckning anordnas på tomten eller i närheten av denna. Några statliga parkeringsnormer utfärdade med stöd av byggnadslagstiftningen finns inte, varken för cyklar eller för andra fordon. Däremot har vissa kommuner som stöd för sin planering och bygglovshantering utformat riktlinjer för anordnande av cykelparkeringar med bl.a. cykelparkeringsnormer för nybyggda bostäder (antal platser/lägenhet), handel och arbetsplatser. anser att bedömningar av vilka närmare krav som skall ställas på dimensionering och utformning av parkeringsplatser för cyklar bäst sker på den kommunala nivån. De lokala förhållandena påverkar sannolikt i hög grad behovet av sådana uppställningsplatser. Däremot är givetvis och andra berörda statliga myndigheter oförhindrade att presentera underlag och råd för den kommunala planering som berör olika former av trafikplanering m.m. när sådana frågor aktualiseras. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2005/06:T612 yrkandena 4, 5 och 6. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om byggfelsförsäkring för självbyggare. Jämför reservation 21 (m, c). I samband med att tog ställning till en proposition om stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande (prop. 2003/04:45, bet. 2003/04:LU25, yttr. 2003/04:BoU4y) ändrades lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring i vissa avseenden. De nya reglerna, som trädde i kraft , innebär att försäkring, med vissa undantag, skall finnas när ett småhus uppförs eller byggs till. Riksdagsbeslutet innebar även att bestämmelser i syfte att garantera att kravet på byggfelsförsäkring uppfylls infördes i (9 kap. 7, 12 §§ PBL). Tre motioner behandlar frågan om kravet på byggfelsförsäkring i samband självbygge av småhus. Gemensamt för de tre motionerna är att de har utgångspunkten att byggfelsförsäkringen saknar värde för dem som själva bygger sitt småhus eftersom försäkringen inte omfattar de åtgärder som ägaren själv har utfört. Mot denna bakgrund föreslås i motion 2005/06:Bo211 (m) att kravet på byggfelsförsäkring helt avskaffas alternativt att åtgärder vidtas så att byggfelsförsäkringen kommer att ge ersättning för alla byggfel, dvs. även i fråga om självbyggda småhus. I motion 2005/06:Bo288 (c) föreslås i stället att undantag från kravet på byggfelsförsäkring skall medges vid självbygge av småhus. Enligt motion 2005/06:Bo289 (s) bör det påtalade förhållandet leda till att lagen om byggfelsförsäkring utvärderas och eventuellt ändras i det aktuella avseendet. Bakgrunden till det förhållande som motionärerna påtalat är i korthet följande. Enligt lagen om byggfelsförsäkring skall den som för egen räkning utför eller låter utföra ett byggnadsarbete (byggherren) se till att det finns en byggfelsförsäkring, om det krävs en sådan enligt lagen. I fråga om en- och tvåbostadshus (småhus) gäller att en byggfelsförsäkring skall finnas när ett småhus uppförs. Om ett småhus inte skall användas för permanent bruk, får kommunens byggnadsnämnd besluta att någon byggfelsförsäkring inte behövs. Någon motsvarande möjlighet för byggnadsnämnd att besluta om undantag från kravet på byggfelsförsäkring anges emellertid inte när det gäller uppförande av småhus för permanent bruk. En byggfelsförsäkring skall i princip kunna ersätta kostnaderna för avhjälpandet av alla fel i byggnadens konstruktion, i byggnadsmaterialet och i utförda byggnadsarbeten. Den skall också omfatta skador som uppkommer till följd av sådana fel. Det är emellertid tillåtet med försäkringsvillkor som innebär att kostnader för fel som har vållats av byggnadens ägare ersätts enbart om felet har vållats även av någon annan eller om det annars finns särskilda skäl för det (se 6 § första stycket 1 lagen om byggfelsförsäkring). Denna fråga uppmärksammades i Lagrådets yttrande över förslagen om ändringar i byggfelsförsäkringen m.fl. lagar i fråga om stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande. Lagrådet ifrågasatte i vad mån det finns behov av en byggfelsförsäkring i fall då byggherren avser att utföra arbetet själv. Detta skedde mot bakgrund av att lagrådsremissens förslag innebar att den som bygger sitt småhus och därvid vållar fel kan komma i en situation som innebär att han eller hon inte har någon nytta av försäkringen eftersom den inte gäller för de åtgärder som ägaren själv utfört. Lagrådets yttrande i frågan behandlades i propositionen där det bl.a. anförs att det torde vara ovanligt att konsumenten själv, när det gäller uppförande av småhus, utför arbeten i någon större utsträckning utöver tapetsering m.m. Det anförs också att försäkringen fortfarande kommer att ge ett skydd när det gäller fel och skador, hänförliga till material som har använts i byggnadsarbetet eller till byggnadens konstruktion (i den mån inte byggherren själv har stått för den). Vidare framhålls att om kravet på byggfelsförsäkring inte skulle gälla för självbyggeri, skulle en möjlighet att kringgå lagstiftningen öppnas. I propositionen påpekas också att försäkringsbeloppet kan bestämmas till en lägre nivå om byggherren själv utför vissa arbeten och att kostnaden för byggfelsförsäkringen därmed regelmässigt blir lägre. Sammantaget ansåg regeringen att det inte fanns tillräckligt starka skäl att undanta självbyggerifallen från kravet på byggfelsförsäkring. kan således konstatera att det förhållande som föranlett de aktuella motionerna delvis förutsågs i samband med förarbetena till de ändringar av lagen om byggfelsförsäkring som trädde i kraft . Regeringen ansåg emellertid att behovet av stärkt konsumentskydd även i detta fall förutsatte ett krav på obligatorisk försäkring. Utskottet har förståelse för att kravet på byggfelsförsäkring i vissa situationer har kommit att upplevas som mindre befogat av dem som själva till stora delar bygger sitt småhus. Till detta bidrar sannolikt att kostnaden för försäkringen i samband med självbygge inte kommit att utvecklas på det sätt som förutsattes i propositionen. Enligt vad utskottet erfarit erbjuds såldes inte regelmässigt lägre kostnader för byggfelsförsäkring vid självbygge. Även regeringen har uppmärksammat den kritik som riktats mot lagen i det aktuella avseendet. Justitieministern besvarade en fråga i (fråga 2004/05:1733) med motsvarande inriktning som de nu aktuella motionerna. Ministern hänvisade i sitt svar till de överväganden som finns i propositionen men framhöll att han mot bakgrund av den framförda kritiken givetvis noga följer utvecklingen. Enligt vad utskottet erfarit har också diskuterat frågan med olika berörda parter och avser under början av detta år att ta ytterligare kontakter. Det bör i sammanhanget också erinras om att en utvärdering av lagen om byggfelsförsäkring har genomförts av . Förslag till vissa ändringar i lagen har presenterats i utredningens slutbetänkande (SOU 2005:30). Denna utvärdering avser förhållandena före lagändringen , och den nu aktuella frågan om försäkringskravet vid självbygge berörs således inte. Däremot ger den nu pågående beredningen inom av utredningsförslaget ett naturligt sammanhang att beakta även andra frågor om lagens utformning. De ändringar i lagen om byggfelsförsäkring som föranlett motionerna har endast varit i kraft . Det innebär att de försäkringsprodukter som erbjuds på marknaden sannolikt ännu inte funnit sin slutliga form. Vidare kan utskottet konstatera att regeringen redan uppmärksammat den kritik som riktats mot lagens utformning och att frågan nu diskuteras med olika berörda parter. anser mot denna bakgrund att ett tillkännagivande i frågan kan undvaras. Motionerna 2005/06:Bo211 (m), 2005/06:Bo288 (c) och 2005/06:Bo289 (s) avstyrks med hänvisning till det anförda. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om byggforskning. Jämför reservationerna 22 (fp), 23 (kd), 24 (v) och 25 (c). Ett antal motioner tar upp frågeställningar som gäller forskningen inom bygg- och bostadssektorn, både vad avser villkoren för forskningen och behovet av satsningar på forskning med viss bestämd inriktning. Utskottet redovisar först innehållet i samtliga dessa motioner och sedan sin syn på de aktualiserade frågorna i ett sammanhang. I motion 2005/06:Bo256 (fp) yrkande 18 föreslås att i ett tillkännagivande framhåller behovet av forskning inom bostadssektorn. Motionärerna lyfter fram ett antal forskningsområden med inriktning mot boende och boendemiljö som särskilt angelägna. Vidare föreslås att en forskareskola bör inrättas inom området god boendemiljö. Avslutningsvis erinrar motionärerna om sin uppfattning att Formas bör avvecklas, dock utan att de externa forskningsmedlen för bostadssektorn minskar. I motion 2005/06:Bo263 (kd) hävdas att den andel av statens anslag för forskningsändamål som går till byggmaterial- och byggforskning är mycket blygsam. För att främja ett hållbart byggande föreslås anslagen för forskning inom byggsektorn öka. Enligt partimotion 2005/06:Bo298 har regeringen uppdragit åt att bedriva forskning och utveckling inom ramen för myndighetens arbete. I motionens yrkande 23 föreslås i ett tillkännagivande framhålla att detta inte bör vara en uppgift för statliga myndigheter utan att huvudansvaret för forskning och utveckling skall ligga hos universitet, näringsliv och de organ som har till syfte att stimulera forskning. Motion 2005/06:Bo316 (kd) tar sin utgångspunkt i en beskrivning av samhällsbyggnads- och byggsektorns komplexitet och statens ansvar för denna sektor. De statliga anslagen till forskning och utveckling inom sektorn uppges dock ha minskat . Vidare framhålls att forskare i samhällsbyggnadsfrågor i alltför hög grad är hänvisade till forskningsfinansiären och har svårt att få stöd från , även för projekt som borde falla inom ansvarsområden. Ett ytterligare problem som beskrivs i motionen är en otydlighet i finansieringssystemet vad gäller anslag från EU och villkoren för s.k. medfinansiering av EU-projekt. Mot denna bakgrund läggs fyra förslag fram om tillkännagivanden från . Det gäller behovet av att stärka samverkan mellan de forskningsfinansierande organen och samhällsbyggnadssektorn (yrkande 1), att byggsektorn måste ges likvärdig status och likvärdiga möjligheter till innovationsinriktad forskning och utveckling som andra industrisektorer (yrkande 2), behovet av bättre förutsättningar för svenska forskares medverkan i EU-program och andra internationella forum (yrkande 3) samt behovet av en förbättrad koordinering av svenska forsknings- och finansieringsprogram med för forskning (yrkande 4). Betydelsen av att utveckla den beteendevetenskapliga forskningen bör enligt motion 2005/06:Bo335 (c) yrkande 21 framhållas av . Motionärerna anser att mer beteendevetenskaplig forskning inom byggsektorn skulle kunna bidra till ett helhetsperspektiv när det gäller boendemiljö och resursanvändning. I motion 2005/06:Bo234 (kd) föreslås att ett uppdrag ges till att inom Bygga-bo-dialogen verka för forskning och utveckling för en ökad användning av växtfibrer i byggproduktionen. Motionären framhåller fördelarna med bl.a. växtfiberarmerade kompositmaterial. Vidare anförs att det inom landet finns en betydande kunskap på detta område som bör tas till vara. Motion 2005/06:Ub311 (c) framhåller ett behov av grundforskning för att nå det nationella naturgrusmålet. Mot bakgrund av en ökad beskattning av naturgrusanvändning anser motionärerna att staten bör ge ökade resurser till forskning om användning av krossmaterial i betong. Avslutningsvis tas här upp två motioner med förslag om forskning och utveckling om slutna va-system. föreslår i sin partimotion 2005/06:MJ443 yrkande 4 att bör framhålla behovet av en fortsatt och förnyad forskning om och utveckling av slutna, kretsloppsbaserade va-system. Staten bör speciellt uppmärksamma behovet av att sluta kretsloppet av fosfor. Även i motion 2005/06:MJ439 (v) yrkande 1 framhålls behovet av utveckling av slutna va-system och att regionala och nationella myndigheter skall verka för att förbättra reningseffekten om slamhanteringen vid reningsverken. anför följande med anledning av motionerna om byggforskning m.m. Flera av de aktuella motionerna understryker vikten av att en forskning av tillräcklig omfattning kommer till stånd med inriktning på bygg- och bostadssektorn. Detta är givetvis också utskottets uppfattning. lät utskottet genomföra en uppföljning avseende forskningsläget inom bygg- och bostadsforskningen. Utskottet önskade framför allt orientera sig om konsekvenserna av den omläggning av den statliga forskningsfinansierande organisation som beslutades av , bl.a. med avseende på hur den totala omfattningen av den statligt finansierade forskningen inom området utvecklats. De uppgifter och synpunkter som redovisades under bostadsutskottets relativt begränsade uppföljningsinsats gav inte någon helt entydig bild av hur förutsättningarna för att bedriva en effektiv och relevant forskning inom utskottets ansvarsområde förändrats . I fråga om forskningens totala omfattning inom sektorn framkom emellertid inte några tecken på att omläggningen i den forskningsfinansierande organisationen inneburit att resurserna minskat. När det sedan gäller fördelningen av resurserna mellan olika forskningsinriktningar togs denna fråga upp i en intern utfrågning som utskottet anordnade i samband med sin uppföljning. Det kunde då konstateras att det inom forskarsamhället rådde delvis olika uppfattningar om vilka forskningsinriktningar som borde ges utökat stöd. berörde frågan i sitt yttrande (yttr. 2004/05:BoU4y) till utbildningsutskottet över den forskningspolitiska propositionen (prop. 2004/05:80). Utskottet ansåg sig inte ha tillräckligt underlag att klart uttrycka en uppfattning i frågan men framhöll att det finns ett klart samband mellan den tekniska och samhällsvetenskapliga inriktningen av kunskapsuppbyggnaden inom bygg- och bostadssektorn. I yttrandet framhöll utskottet också att det får förutsättas att bredare uppföljningar av utvecklingen inom bygg- och bostadsforskningen kommer till stånd i andra sammanhang, exempelvis i frågan om hur olika forskningsfinansiärer har engagerat sig i detta forskningsfält. Vad gäller frågan om vilka organ som bör bedriva bygg- och bostadsforskning finns det anledning att kommentera förslaget i partimotion om roll i detta sammanhang. Det bör framhållas att inte har något uppdrag att vare sig bedriva eller finansiera forskningsarbete i egentlig bemärkelse. Däremot finns knutet till ett forskarråd som tillsammans med verket skall fungera som en länk mellan praxis och forskning, underlätta överblicken av relevanta forskningsfronter samt delta i formulering av forskningsbara framtidsfrågor. Vidare ges visst stöd till utvecklingsarbetet inom byggsektorn genom den verksamhet som bedrivs vid Byggkostnadsforum som organisatoriskt är en enhet inom . Även motion 2005/06:Bo316 (kd) kommer in på ansvarsfördelningen för bygg- och bostadsforskningen mellan olika forskningsfinansierande organ. Vidare behandlas frågor om svenska forskares möjligheter att medverka i olika EU-program. När bl.a. motsvarande motion föregående år behandlades i betänkande /06:BoU5 anförde utskottet att man på ett övergripande plan kunde instämma i flera av de synpunkter som framkommit i motionerna. Det gällde bl.a. behovet av samverkan mellan de forskningsfinansierande organen och samhällsbyggnadssektorn samt behovet av samverkan mellan olika forskningsfinansierande organ. Utskottet ansåg emellertid inte att motionsförslagen behövde föranleda något tillkännagivande från sida. Några av motionerna förordar ökade satsningar inom mycket avgränsade forskningsområden. Det gäller bl.a. forskning om användningen av krossmaterial i betong och om växtfiberarmerade kompositmaterial. ifrågasätter inte att flera forskningsområden inom bygg- och bostadssektorn kan behöva ägnas större uppmärksamhet. Det sker också en kontinuerlig förskjutning av forskningsfokus inom sektorn. Utskottet och kan givetvis ha en allmän uppfattning om behovet av en kunskapsuppbyggnad genom bl.a. forskningsinsatser i frågor som är angelägna sett ur ett samhällsperspektiv. När det däremot gäller direkta ställningstaganden till snäva forskningsområden eller till enskilda forskningsprojekt är det avgöranden som bör överlåtas till de forskningsfinansierande organen. Förslagen om ökade satsningar på forskning om och utveckling av va-system berör ett område där insatser har gjorts såväl genom forskningsinsatser som av olika myndigheter och inom ramen för vissa särskilda satsningar. (Mistra) har bedrivit ett omfattande program - - med inriktning mot hur hållbara va-system bör utformas. Programmet har utvecklat metodik, verktyg och erfarenheter för bedömning och strategisk planering av framtida hållbara va-system. När det gäller utveckling av kretsloppsanpassade avloppsanläggningar gavs ett flertal projekt stöd inom ramen för det s.k. LIP-programmet (lokala investeringsprogram).