bet · GT01FiU25 · 2006-05-04 00:00:00 — årsredovisning (redog. årsredovisning har överlämnats till i form av en redogörelse (redog. Utskottet föreslår efter genomförd revision att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet föreslår också att anslagssparande av den totala anslagsnivån dras in för ramanslagen 90:1 och 8:6 : Internationella uppdrag. Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande från om revision av programbolagen. I betänkandet finns en reservation (kd). Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger årsredovisning (redog. 2005/06:RRS10) till handlingarna. beslutar att det anslagssparande på ramanslagen 90:1 och 8:6 : Internationella uppdrag, som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet, ska föras bort som indragning av anslagsbelopp. 2005/06:Kr35 av m.fl. (kd) yrkande 6. Reservation (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska myndigheten lämna årsredovisning för det senaste budgetåret till . Enligt samma lag beslutar om årsredovisning. Styrelsen har överlämnat årsredovisningen till i form av en redogörelse (redog. 2005/06:RRS10). Styrelsen har även överlämnat en skrivelse med förslag till hantering av anslagssparande (dnr 060-2718-05/06). har yttrat sig med anledning av styrelsens beslut i fråga om anslagssparandet (dnr 250-2692-05/06). Vidare har utrikesutskottet lämnat ett yttrande i form av ett protokollsutdrag med anledning av anslagssparandet på ramanslag 8:6 : Internationella uppdrag. Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. I betänkandet behandlas dock ett motionsyrkande från om revision av programbolagen. ansvarar för att revision görs av . För den uppgiften har utskottet anlitat . Revisionsberättelsen och revisionspromemorian finns tillgängliga hos finansutskottet (dnr 060-2632-05/06). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår efter avslutad revision att lägger årsredovisning till handlingarna Årsredovisningen fastställdes av styrelsen vid ett sammanträde . har två huvuduppgifter: att granska myndigheternas årsredovisning (årlig revision) och att granska om staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. Verksamheten finansieras i huvudsak med anslag. En mindre del av den internationella verksamheten finansieras med avgifter. Verksamhetsgren: Årlig revision har enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. utfört årlig revision av 257 revisionsobjekt . Därutöver genomförde , i enlighet med annan lagstiftning, årlig revision av ett 60-tal bolag och stiftelser, ett 25-tal övriga organisationer samt 4 nordiska institutioner med säte i . Granskningen har genomförts enligt god revisionssed, och revisionsberättelser för samtliga revisionsobjekt har lämnats inom utsatt tid. Den samlade bedömningen av den årliga revisionen av myndigheterna var att den finansiella redovisningen i stort fungerar väl inom statsförvaltningen. Av totalt 278 revisionsberättelser lämnades 12 med invändning, vilket är färre än föregående år. Effektivitetsrevisionen ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet samt åtaganden i övrigt. Effektivitetsrevisionen granskar hela verkställighetskedjan inom statlig förvaltning. genomfördes 31 effektivitetsgranskningar. Det innebar att målet, som var satt till 30 granskningar, nåddes. Ny modell för kvalitetssäkring inom effektivitetsrevision begärde i samband med sin behandling av årsredovisning en redogörelse för arbetet med kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionen (bet. 2004/05:FiU31 s. 7). införde en gemensam och enhetlig modell för kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionens granskning. Kvalitetssäkring utförs löpande under granskningen i syfte att ge en kontinuerlig återkoppling av utfört arbete. Respektive avdelningschef ansvarar för kvalitetssäkringen, med stöd av ett kvalitetssäkringsråd (med personer som inte tillhör projektet eller den ansvariga avdelningen). Kvalitetssäkring sker vid fem tillfällen under respektive granskning. Syftet med modellen är dels att fånga upp och åtgärda eventuella brister under granskningens gång, dels att bidra till verksamhetens utveckling. Generella erfarenheter från kvalitetssäkringen redovisas . Förutom de åtgärder som vidtas i de enskilda granskningarna med anledning av kvalitetssäkringen ska även en vägledning för effektivitetsrevision utarbetas. Indikatorer på vilka effekter granskningarna leder till Enligt är det svårt att entydigt härleda och isolera effekterna av en viss granskning. Två indikatorer i sammanhanget är dock hur granskningarna tas emot och behandlas av samt vilka åtgärder som regeringen redovisar. Fram t.o.m. utgången av 2005 har slutbehandlat totalt 19 framställningar från . Av dessa ledde 5 till bifall eller delvis bifall. I budgetpropositionen omnämns samtliga rapporter från effektivitetsrevisionen som publicerats sedan föregående års budgetproposition. I de flesta fall kommenteras också de förslag som lämnas i rapporterna. Någon uppföljning av rekommendationer som getts i tidigare års granskningsrapporter görs dock inte. Verksamhetsgren: Internationell verksamhet Enligt instruktion får myndigheten inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. har tilldelat ett anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget uppgick till , varav utnyttjades. är () och företräder internationellt inom området statlig revision. Enligt lag (2002:1023) med instruktion för svarar finansutskottet för att det görs en revision av myndigheten. För detta anlitar utskottet revisionsfirman . Revisionsberättelse samt revisionspromemoria inkom till finansutskottet . I revisionsberättelsen konstateras att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning m.m., anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen bedöms vara i allt väsentligt rättvisande. Av revisionspromemorian framgår att arbetet med att upprätta och kvalitetssäkra bokslut och årsredovisning fungerat bra när det gäller den finansiella delen av årsredovisningen. Dock kan de informativa delarna av årsredovisningen förbättras vad avser de krav som ställs i anslagsdirektivet. Enligt externrevisorerna kan analysen av hur uppsatta mål har uppfyllts utvecklas och göras tydligare. Vidare påpekas att rutinerna för fördelning av overheadkostnader har förbättrats väsentligt i samband med att en ny ekonomistyrningsmodell införts. Externrevisorn har även synpunkter på det höga anslagssparandet, vilka redovisas nedan i avsnittet "anslagssparande". Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Revisionsberättelsen är således ren. Nya modellen för kvalitetssäkring I enlighet med vad utskottet tidigare efterfrågat presenterar i årsredovisningen sin införda modell för kvalitetssäkring. Utskottet anser det värdefullt att en sådan modell nu införts. Konstruktionen med ett kvalitetssäkringsråd med personer som inte tillhör projektet bör kunna bidra till att avstämningarna under arbetets gång görs på ett objektivt sätt. Utskottet har tidigare påpekat vikten av att effekterna av granskningar närmare analyseras (bet. 2005/06:FiU2). Har staten fått ett mer effektivt utbyte av sina insatser tack vare verksamhet? anger i årsredovisningen att relevanta indikatorer på effekter kan vara hur granskningarna tas emot och behandlas av samt vilka åtgärder regeringen redovisar med anledning av rapporterna. Beträffande förstnämnda indikator är utskottet tveksamt till om riksdagsbehandlingen av styrelsens framställningar säger något om effekterna. Tvärtom kan en sådan indikator bli missvisande. Att exempelvis lägger en granskningsrapport till handlingarna eller avslår densamma kan ibland bero på att regeringen redan vidtagit relevanta åtgärder, dvs. att granskningen fått avsedd effekt och att några ytterligare åtgärder från sida inte är nödvändiga. Skälet till avslaget kan också vara mer riksdagsinternt t.ex. att frågan har varit föremål för riksdagsbehandling. Den andra indikatorn - regeringens åtgärder med anledning av rapporterna - är enligt utskottet mer intressant. Här anser dock utskottet att redogörelsen borde vara mer djupgående, och även omfatta egen utvärdering av vilka effekter deras granskningar fått. En lämplig ordning skulle kunna vara att avvaktar med att försöka bedöma resultatet av sin granskning till dess att regeringen redovisat vilka åtgärder man vidtagit med anledning av granskningen. Granskningsrapporterna ska ju lämnas till regeringen oavsett om de går via eller inte. Regeringen redovisar i budgetpropositionen vilka åtgärder man avser att vidta eller har vidtagit med anledning av de olika granskningarna. kommenterar i sitt betänkande med anledning av årliga rapport (senast i bet. 2005/06:FiU15) de åtgärder regeringen redovisat. En naturlig ordning vore enligt utskottets mening att riksrevisorerna därefter, i årsredovisningen eller i annat sammanhang, bedömde vilka effekter deras granskning lett till. Utskottet noterar att även externrevisorn efterfrågar en tydligare och mer kvalitativ återrapportering till i fråga om i vilken utsträckning uppställda mål nåtts. Utskottet anser att det är tillfredsställande att, som externrevisorn konstaterar, rutinerna för fördelning av overheadkostnader (OH-kostnader) har förbättrats i och med en ny ekonomistyrningsmodell. Utskottet noterar vidare att nivån på gemensamma OH-kostnader var av de totala kostnaderna (enligt en sammanställning från ekonomienhet). Detta kan jämföras med ESV:s undersökning av myndigheternas OH-kostnader (Nyckeltal för OH-kostnader 2005:3), där genomsnittet för staten hamnade på . Skillnaden i förhållande till genomsnittet förklaras framför allt av högre kostnader för IT. Utskottet föreslår att med det anförda lägger redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anslagssparande av det totala anslaget 2005 dras in för ramanslagen 90:1Riksrevisionen och 8:6 : Internationella uppdrag. Av tabell 1 framgår att det utgående totala anslagssparandet var ca . Särskilt högt är anslagssparandet för den internationella verksamheten. Av i anslag utnyttjades . Det omställningsarbete som är följden av övergången 2004 från biståndsinsatser finansierade av Sida till en verksamhet som bedrivs med eget anslag har fortsatt . Arbetet med att skapa stabila rutiner för verksamheten har enligt bidragit till att verksamhetsvolymen inte svarat mot anvisat anslag. anger i redogörelsen att man ska återkomma till frågan om hanteringen av anslagssparande. Styrelsen beslutade vid sammanträdet att föreslå att anslagssparande på båda anslag dras in. Externrevisorerna konstaterar att i förra årets årsredovisning uppgav att anslagssparandet till stor del berodde på att myndigheten var under uppbyggnad och att en verksamhetsnivå i överensstämmelse med anslagstilldelningen skulles uppnås 2005. Så har inte blivit fallet. Externrevisorerna efterlyser en kommentar och analys av hur det höga anslagssparandet påverkat myndighetens förmåga att nå uppställda mål. För den internationella verksamheten är anslagssparandet av anslagsramen, vilket kan indikera att tilldelat anslag är överdimensionerat. har lämnat ett yttrande i form av ett protokollsutdrag om anslagssparandet på anslag 8:6 : Internationella uppdrag. tillstyrker den föreslagna indragningen av anslagssparande utöver av anslagsnivån. anger i redogörelsen att man ska återkomma till frågan om hanteringen av anslagssparande. Styrelsen beslutade vid sammanträdet att föreslå att anslagssparande på båda anslag dras in. har yttrat sig över styrelsens beslut i denna fråga och hade inget att erinra mot förslaget. Utskottet noterar också att utrikesutskottet i sitt yttrande förordar att anslagssparande på anslag 8:6 : Internationella uppdrag dras in. anser att motsvarande indragning bör göras även på anslag 90:1 . Det betyder sammantaget att av det totala utgående anslagssparandet på 34 575 tkr (se tabell 1) får behålla 9 724 tkr. Resterande belopp, dvs. 24 851 tkr, dras in. Fördelat per anslag blir indragningarna för anslag 90:1 10 950 tkr och för anslag 8:6 : Internationella uppdrag 13 901 tkr. Vidare kan utskottet konstatera att anslagssparande var marginellt lägre än . uppgavs i fjolårets årsredovisning att anslagssparandet till stor del berodde på att myndigheten var under uppbyggnad, men att en verksamhetsnivå i överensstämmelse med anslagstilldelningen skulle uppnås 2005. Så har alltså inte blivit fallet. När det gäller den internationella verksamheten är anslagssparandet särskilt högt, av anslagsramen. I sistnämnda fall anser utskottet att frågan om anslagets storlek bör omprövas i samband med höstens anslagsberedning. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion från som handlar om programbolagens självständighet och revision. Utskottet anser att den revision svarar för är en viktig del av kontrollmakt. Jämför reservation (kd). I motion Kr35 yrkande 6 av m.fl. (kd) behandlas ägandet och revisionen av de statliga programbolagen (, och ). Enligt motionärerna har programbolagen genom att ägas av en särskild stiftelse en friare ställning jämfört med andra statliga bolag. Dock har det fattats beslut och lagts förslag som kan rubba tilltron till att programbolagen bedriver sin verksamhet på ett självständigt sätt och i allmänhetens tjänst. har beslutat att utse revisorer i programbolagen, något som stiftelsen menar är felaktigt då man anser att programbolagen inte omfattas av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Programbolagen bör därför inte ingå i det revisionsuppdrag som har utan behandlas som privata aktiebolag. Motionärerna anser också att det är tveksamt om den effektivitetsrevision som utför är förenlig med det oberoende som programbolagen ska ha. Vidare betonar motionärerna att avkastningen på förvaltningsstiftelsens kapital varierar med börsutveckling och ränteläge. Detta i förening med ökade kostnader för revision och uppföljning innebär att förvaltningsstiftelsen behöver ett kapitaltillskott. Med anledning av vad som framförs i motionen vill utskottet först klarlägga att syftet med att utser revisor i programbolagen naturligtvis inte är att minska tilltron till bolagens självständighet utan snarare tvärtom. är en del av kontrollmakt. kontroll ska bidra till att regeringen och myndigheterna följer lagarna, arbetar effektivt och att medborgarna känner förtroende för den offentliga makten. Grunden till att granskar programbolagen finns i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt denna får granska den verksamhet som bedrivs av staten i form av aktiebolag, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Utskottet anser att staten har ett bestämmande inflytande över programbolagen genom den omfattande reglering som sker av verksamheten t.ex. i bolagsordning, anslagsvillkor och beslut om årliga anslag. Därmed får granska verksamheten samt förorda revisorer enligt 9 kap. 8 § aktiebolagslagen (2005:551). Motionärerna tar även upp frågan om kostnaderna för revisionen. I det sammanhanget kan utskottet konstatera att kostnaden för den revision som bedrivs av de av förordade revisorerna uppgick till för . Detta ska ställas i relation till programbolagens redovisade omsättning på . Det är inte heller fråga om någon "dubbel" revision. Den i respektive programföretag av förordnade revisorn arbetar tillsammans med den bolagsstämmovalde revisorn och den av regeringen utsedde revisorn. Man arbetar utifrån en revisionsplan där en arbetsfördelning görs i syfte att få en kostnadseffektiv revision där de olika revisorernas kompetens på bästa sätt tillvaratas. Utskottet avstyrker motion Kr35 (kd) yrkande 6. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Revision av programbolagen, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om revision av programbolagen. 2005/06:Kr35 av m.fl. (kd) yrkande 6. anser att public service, eller radio och tv i allmänhetens tjänst som det också kallas, har en mycket viktig uppgift att fylla. Genom att överlämna ägandet till en särskild förvaltningsstiftelse har visat viljan och värdet i att programbolagen är självständiga och ägarmässigt så långt borta från staten som möjligt. Jag anser att det är fel att ska utse revisorer i programbolagen, då programbolagen enligt min mening inte omfattas av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. , och bör därför inte ingå i det revisionsuppdrag som har utan behandlas som ett privat aktiebolag. Det är vidare tveksamt om den effektivitetsrevision som utför är förenlig med det oberoende som programbolagen ska ha. Jag tillstyrker därmed motion Kr35 (kd) yrkande 6. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /06:RRS10 årsredovisning . Motion väckt med anledning av prop. 2005/06:Kr35 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det självständiga ägandet och revisionen.