bet · GT01MJU16 · 2006-04-06 00:00:00 — Den svenska björnstammen har visat sig vara betydligt större än vad man trott, och uppskattades till mellan 1 600 och 2 800 individer. Den princip för tilldelning av kvoter för björn som tillämpas är att ett län tilldelas en kvot på ett visst antal björnar. bör få befogenhet att inom länet, genom lokalt förankrade förvaltningsplaner, fördela beviljad kvot till länets jaktvårdskretsar. Det kan i praktiken innebära kommunala björnkvoter inom respektive län. Detta bör ges regeringen till känna. Subsidiaritetsprincipens tillämpning på jakt- och rovdjursfrågor, punkt 6 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att subsidiaritetsprincipen skall gälla för rovdjurspolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ487 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:MJ305 yrkande 1 och 2005/06:MJ450 yrkande 1. bör i EU på ett bättre sätt hävda subsidiaritetsprincipen när det gäller jakt- och rovdjurspolitiken. Förhållandena inom olika EU-länder är alltför olika för att man skall kunna ha en gemensam rovdjurspolitik. Särskilt skiljer sig och från de övriga EU-länderna. I artikel 2 i art- och habitatdirektivet (92/43/EEG) anges att hänsyn skall tas till regionala och lokala särdrag, och motsvarande anges i fågeldirektivet (79/49/EEG). Det finns därför utrymme att hävda nationella särdrag inom jaktens och rovdjurspolitikens område. Regeringen har inte lagt sig tillräckligt vinn om att driva svenska intressen. Detta bör ges regeringen till känna. Dubbelregistrering av älgjakt m.m., punkt 8 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om undanröjande av dubbelregistreringen av älgjakt och om jakttider för älg. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ287, 2005/06:MJ305 yrkande 5 och 2005/06:MJ487 yrkande 8. Samebyarna äger rätt att inom ramen för renskötselrätten jaga och fiska. Detta gäller också licensjakt på älg, både på statens mark och på privat mark. Denna s.k. dubbelregistrering är i lagens mening i sin ordning, även om tolkningen inte accepteras av alla. Dubbelregistreringen innebär en källa till konflikter mellan ortsbojaktlag och samebyns jägare. Den dubbla jakträtten utgör farliga inslag i jakten och reser frågan om sedvanerätten och markägares rätt till egen mark. Det finns goda skäl att undanröja denna källa till konflikt. Staten har att ta ansvaret i denna fråga och undanröja möjligheten till dubbelregistrering. I de fall där anspråk på kompensation framförs har staten att i görligaste mån finna lösningar för detta. Dagens förvaltning av älgstammen bygger till stor del på lokalt och regionalt inflytande. Registrering av jaktområden hanteras av länsstyrelserna. Även tilldelningen av älg beslutas huvudsakligen av länsstyrelserna. Även jakttiden beslutas av länsstyrelserna, i så måtto att de får besluta om avslutning av jakten samt eventuellt jaktuppehåll för de nordliga länen där älgjakten startar . Trots de alltmer uttalade intentionerna att förvaltningen skall ske lokalt och regionalt så har regeringen, med något undantag, ändå begränsat möjligheterna för länsstyrelserna att besluta om jakttider för älg som understiger . Detta utan hänsyn till klimat, dagslängd eller problem med älgförvaltningen i områden med stora årstidsvandringar. Denna möjlighet att själva besluta om lämpliga jakttider borde vara fri för länsstyrelserna över hela länsområdet om det finns en uttalad vilja för detta från de lokala samråden av jägare och markägare och efter hörande med viltvårdsnämnden i länet. Det finns anledning att ta bort de sista resterna av en central styrning över älgjakten, eftersom denna inte tar hänsyn till de regionala skillnader som finns i landet. Eftersom är den myndighet som har ansvaret för älgförvaltningen i övriga frågor bör också frågan om jakttidens längd vara en fråga som har att besluta om. Det anförda bör ges regeringen till känna. Allmän jakt på skarv m.m., punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), von der Esch (kd) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om allmän jakt på skarv. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ228 yrkande 2, 2005/06:MJ269 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ272 yrkande 2 i denna del, 2005/06:MJ328 yrkande 5, 2005/06:MJ409, 2005/06:MJ446 yrkande 40 i denna del, 2005/06:MJ450 yrkande 4 och 2005/06:MJ487 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:MJ228 yrkande 1, 2005/06:MJ293 i denna del, 2005/06:MJ305 yrkande 4 i denna del, 2005/06:MJ313, 2005/06:MJ373, 2005/06:MJ389, 2005/06:MJ451 yrkande 2 i denna del, 2005/06:MJ470 och 2005/06:MJ585 yrkande 14 i denna del. Regeringen bör tillåta allmän jakt på skarv. Skarvbeståndet bör då regleras genom traditionell viltförvaltning utifrån jaktetiska principer och med tydliga regler i form av tider och andra villkor. Eftersom skarven inte finns med på EU:s lista över jaktbart vilt kan inget enskilt land i unionen besluta om allmän jakttid. måste således få kommissionen att ändra detta så att allmän jakt på skarv blir möjlig. Dagens situation kan också uppfattas som förvirrande, framför allt för dem som har sin näring i skärgården. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt och friluftsliv ovanför odlingsgränsen, punkt 10 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lokal förvaltning av vilt ovanför odlingsgränsen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ487 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:MJ529 yrkande 3 och 2005/06:MJ555. Småviltsjakten ovan odlingsgränsen har sedan nuvarande system infördes fått en explosionsartad utveckling, och jakten innebär därmed ett icke oväsentligt tillskott för turistnäringen. Denna småviltsjakt, framför allt ripjakten, innehåller en stor utvecklingsbar ekonomisk potential som kan utnyttjas ytterligare. Mot bakgrund av den stora potential småviltsjakten har anser vi att regeringen bör utreda ett system med lokal förvaltning, i samförstånd mellan lokala turistföretagare och rennäringen. I en eventuell utredning bör dessutom lokalt beslutande, av lokala företrädare för turistföretagare och renägande företag i förening, om avlysning av renbetesområden, storlek på området och tidpunkter, aktuella jaktområden och prissättning av jakten prövas. Detta bör ges regeringen till känna. Jaktgäst vid lodjursjakt, punkt 13 (kd) av von der Esch (kd). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jaktgäst vid lodjursjakt. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ529 yrkande 9. Den som är mark- eller jakträttsinnehavare får inte ta med sig en jaktgäst för att jaga lodjur såvitt denne inte är folkbokförd i samma län som jaktmarkens belägenhet. Det är visserligen angeläget att jakten på lodjur har en tydlig status som skyddsjakt och inte orienteras mot jaktturism, men kravet på folkbokföring i länet är ett alltför stort ingrepp i jakträttsinnehavarens beslutanderätt. Det torde ligga inom ramen för jaktledarens kompetens att avgöra huruvida en jaktgäst är lämplig att delta i lodjursjakt, och i inget avseende kan denna lämplighet hänga samman med folkbokföring. Jag anser därför att jaktgäst vid lodjursjakt inte skall behöva vara folkbokförd i samma län som jaktmarkens belägenhet. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa övriga rovdjursfrågor m.m., punkt 14 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att ge i uppgift att minska antalet rovdjursdödade tamdjur. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ296 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:MJ305 yrkande 3 och 2005/06:MJ517 yrkandena 3 och 4. Ett av problemen som finns gällande varg - och andra rovdjur - är den bristande acceptansen hos många människor för ett ökat antal rovdjur. Man känner oro och osäkerhet för hur farliga rovdjuren är för människor och tamdjur. Denna bristande acceptans är ett hinder för en fortsatt lyckad expansion av rovdjursstammarna. Det blir svårt att uppnå mål när det gäller både antal rovdjur och var i landet de skall finnas. Ett av de största bekymren är att skydda hundar mot rovdjuren. Detta gäller nästan helt de frigående jakthundarna vid jakt. dödades tolv hundar av varg i och dödades åtta hundar, nästan samtliga i samband med jakt. De andra rovdjuren dödade ett mindre antal hundar. Det är följaktligen inte ett stort allmänt problem, men för den drabbade kan det vara en stor förlust. och Jägarförebundet skall - inom ramen för sitt allmänna uppdrag - få i uppdrag att utreda möjligheterna att minska antalet rovdjursdödade hundar. Det kan handla om andra jaktmetoder, jakt utan frigående hund, jakttider, speciella jaktregler i rovdjurstäta områden, metoder att skrämma bort rovdjur i stället för att döda dem, etc. När det gäller övriga tamdjur handlar det bl.a. om angrepp på ren och får. Rovdjursstängsel har visat sig vara effektiva för att hindra angrepp från rovdjur men går ej att använda i alla sammanhang, som t.ex. när det gäller ren. Även här skall se över möjligheterna till fler åtgärder för att minska antalet rovdjursdödade tamdjur. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa övriga rovdjursfrågor m.m., punkt 14 (m, kd, c) av (), (), (), () och von der Esch (kd). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning för personskador och sakskador till följd av rovdjursangrepp. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ305 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:MJ296 yrkande 1 och 2005/06:MJ517 yrkandena 3 och 4. Alla skador på tamdjur som orsakas av rovdjur bör ersättas, även de som drabbar exempelvis jakthundar och hästar. En hobbybiodlare som får sina kupor förstörda av björn skall också kunna kräva ersättning för skadorna som uppstår, eftersom detta är statens vilt. Även personskador skall kunna ersättas. För dem som valt att leva och bo på landsbygden ter det sig allt absurdare att rovdjurens liv värderas högre än tamboskapens. Detta bör ges regeringen till känna. Klövvilt m.m., punkt 15 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att skogsproduktionen skall vägas mot jaktintresset. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 8 och avslår motion 2005/06:MJ449 yrkande 23. Viltskador på växande skog är ett allvarligt hot mot kommande skogsproduktion. I delar av landet är vilttrycket så stort att de trädslag som kan odlas i stort sett inskränker sig till gran. Lövskog, i synnerhet ädellövskog, kräver oftast inhägnader för att alls kunna etablera sig. Det krävs att viltstammarna hålls i balans så att värdet av skogsproduktion vägs mot jaktintresset, vilket kräver ökad samverkan mellan skogsägare och jägare. Detta bör ges regeringen till känna. Klövvilt m.m., punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om minskade klövviltstammar och säkra rovdjursstammar. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ449 yrkande 23 och avslår motion 2005/06:MJ440 yrkande 8. Stora klövviltstammar kostar skogsbruket stora summor i form av sämre virkeskvalitet och dålig återväxt, vilket inte alls kan jämställas med de ekonomiska vinster jakten inbringar. Då lövträd normalt betas hårdare än barrträd innebär det nuvarande alltför hårda betestrycket att möjligheten att öka lövandelen i skogarna försvåras. I en rapport från Skogforsk anges potential till en årlig värdeökning om om klövviltstammarna minskas. Underlag om betesskadornas omfattning måste tas fram och följas av riktade informationsinsatser till såväl skogsägare som jägare. Jag anser att arbetet med att minska viltbetesskadorna skall kunna finansieras via Viltvårdsfonden. Vidare skall de stora rovdjuren som hör skogen till kunna finna sin hemvist där såväl som skogens andra arter. , järv och lo måste tillåtas öka till nivåer där deras långsiktiga överlevnad är säkrad. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt på gäss, punkt 16 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jakttid på grågäss och kanadagäss. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ310. I landets södra delar beviljas schablonmässigt en omfattande skyddsjakt på bl.a. grågäss och kanadagäss. Jägare i norra har däremot i praktiken mycket små möjligheter att jaga gäss. Jakten på kanadagäss inleds där , att jämföra med i de södra delarna av landet. Detta trots att kanadagässen är väl utvecklade och börjat samlas för flytten söderut. De har då redan lämnat många områden i norr. Jakt på grågäss är i norra endast tillåten längs , inom från havet, med start . I får grågäss däremot jagas från . Grågässen i norr flyttar ännu tidigare än kanadagässen och kan i praktiken knappast jagas alls i uppväxtområdena i norr, för att senare utsättas för en mer eller mindre obegränsad skyddsjakt på övervintringsmarkerna, där de stämplas som ett problem. En tidigare jaktstart på gäss i hela norra skulle ge lokalbefolkningen där en möjlighet att skatta gässen innan de flyttar. Dessutom skulle den medge jakt i ett område där gässen betraktas som ett värdefullt vilt och inte ett problem, vilket är jaktetiskt mera tilltalande. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt på morkulla, punkt 17 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jakttid på morkulla. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ487 yrkande 19 och avslår motion 2005/06:MJ561. Regeringen har med hänvisning till EU förbjudit den svenska jakten på morkulla. Vi menar att den svenska morkullejakten med gamla anor visst kan bedrivas med beaktande av gemenskapsbestämmelserna inom EU. Vi anser därför att regeringen skall återinföra möjligheten att bedriva jakten på morkulla på tider då den traditionellt jagats i . Detta bör ges regeringen till känna. Jakt på säl, punkt 18 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att tillåta skyddsjakt på vikaresäl i dess nordligaste utbredningsområde. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ285 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:MJ585 yrkande 14 i denna del. I är gråsälen bara en av två vanliga och ökande sälarter. Den andra är vikaresälen. Den senare är enligt många kustbor den som orsakar fisket störst problem. Det är en spridd uppfattning att vikaresälen har en numerär som gör att stammen skulle tåla en omfattande skyddsjakt, men att jakten hindras av en omfattande byråkrati kring vikaresälens skyddsstatus. Skall fiskets problem med sälskador kunna kontrolleras genom skyddsjakt på säl måste även jakt på vikaresäl tillåtas. Enskilda skadegörande sälar kan då fällas, övriga sälar kommer att bli skyggare och mindre benägna att angripa fiskeredskap. Beroende på tilldelningens storlek kan även stammens storlek kontrolleras och vid behov begränsas. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt och viltvård m.m., punkt 19 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jakt och viltvård. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ487 yrkandena 1 och 4 samt avslår motion 2005/06:MJ345. Jakten har stor betydelse för befolkningen eftersom den ger jägaren avkoppling, rekreation och även motion. Vidare ger jakten utövaren en förbättrad kunskap om vilt och natur, vilket inte minst har betydelse i ljuset av den ökade urbaniseringen. Jakten är också nödvändig för att skapa balans genom viltstammarnas storlek och de skador de orsakar på t.ex. skog och genom bilolyckor. Rekryteringen av nya jägare är väsentlig för framtiden. Jägarens roll och betydelse i viltförvaltningen behöver därför förtydligas och legitimeras i allmänhetens ögon. Den växande opinionen mot jakt kan få förödande effekter i ett längre perspektiv. Vi anser att rätt utförd jakt och viltvård är det ojämförligt bästa sättet att kunna hålla den svenska viltstammen frisk och livskraftig. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser också att det bör finnas möjlighet för människor som är rörelsehindrade att jaga från motordrivet fordon. Kravet på uppgift om vilket vilt som planeras jagas eller hur många djur som planeras fällas bör tas bort. Jaktförordningen bör därför ändras så att människor med permanenta rörelsehinder undantas från bestämmelsen. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:MJ206 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt. 2005/06:MJ228 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddsjakten av storskarv bör utvidgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allmän jakttid på storskarv bör återinföras. 2005/06:MJ238 av de och (båda m): begär att regeringen ändrar 28 § jaktförordningen så att varg inte skall omfattas av denna paragraf i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:MJ251 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om licensjakt/allmän jakt på varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om 28 § jaktstadgan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta ned beslutsnivån. 2005/06:MJ263 av och (kd, fp): begär att regeringen återkommer med ett lagförslag som tillåter skyddsjakt på rovdjur inom ett avstånd av 200 m från bostadshus samt inom inhängnad betesmark och vilthägn om hot mot människor eller tamdjur föreligger. 2005/06:MJ265 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att harmonisera den svenska och norska lagstiftningen vad gäller tillgänglighet, jakt, friluftsliv och turism. 2005/06:MJ269 av och (kd, m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att skarven skall tas upp på listan för jaktbart vilt inom Europeiska unionen. begär att regeringen lägger fram förslag om allmän jakt på skarv. 2005/06:MJ270 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurägares rätt att skydda sina tamdjur från rovdjursangrepp. 2005/06:MJ272 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelförändringar angående jakt på gråsäl och skarv. 2005/06:MJ275 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra 28 § jaktförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jakt bör delegeras till regional nivå. 2005/06:MJ285 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta skyddsjakt på vikaresäl i dess nordliga utbredningsområde. 2005/06:MJ287 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort regleringen som förhindrar länsstyrelserna att besluta om jakttider för älg som understiger . 2005/06:MJ293 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl och skarv. 2005/06:MJ296 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppgift att vidta åtgärder för att minska antalet rovdjursdödade tamdjur. 2005/06:MJ305 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subsidiaritetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rovdjursangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för skador som vållats av statens vilt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på korp och skarv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dubbelregistrering av älgjakt. 2005/06:MJ310 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hela skall ha allmän jakttid på grågäss och kanadagäss och att samma datum för jaktstart skall gälla i hela landet. 2005/06:MJ311 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utländska jägare inte kan beredas möjlighet att jaga på egen hand inom ramen för småviltsjakt i fjällvärlden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utländska jägare kan tillåtas att jaga tillsammans med en auktoriserad jaktguide eller alternativt som gäst tillsammans med en svensk jägare. 2005/06:MJ313 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta allmän jakt på skarv i hela landet. 2005/06:MJ314 av (): begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i 28 § jaktförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vargstammen skall förvaltas av jägarorganisationerna. 2005/06:MJ325 av och (mp, v): tillkännager för regeringen som sin mening att 27 § jaktförordningen bör ändras i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:MJ328 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på skarv. 2005/06:MJ345 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt- och fiskeupplåtelse på statens marker och om ansvar. 2005/06:MJ350 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av 28 § jaktlagen måste genomföras. 2005/06:MJ363 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att vidta de åtgärder som behövs för att en begränsad jakt på lodjur åter skall medgivas utanför renskötselområdet. 2005/06:MJ365 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyndsam ändring i de paragrafer i jaktförordningen som gör det möjligt att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. 2005/06:MJ373 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta allmän jakt på skarv i . 2005/06:MJ389 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad jakt på skarv. 2005/06:MJ394 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i 28 § jaktförordningen. 2005/06:MJ406 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att djurägare ges rätt att försvara sin boskap och sina husdjur både i och utanför stängslat område. 2005/06:MJ407 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en rovdjurspolitik som tar hänsyn till människor och näringar samt behovet av en förändring av 28 § jaktförordningen. 2005/06:MJ409 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa allmän jakttid på skarv. 2005/06:MJ440 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skogsproduktion vägs mot jaktintresset. 2005/06:MJ446 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säl- och skarvbestånden skall regleras genom ansvarsfull viltförvaltning utifrån jaktetiska principer och med tydliga regler i form av tider och andra villkor. 2005/06:MJ449 av m.fl. (mp, -):