bet · GT01UbU6 · 2006-02-09 00:00:00 — Betänkandet behandlar 52 motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör forskning och forskarutbildning. Yrkandena handlar om övergripande forskningspolitiska frågor, EU-forskning, utbildningsvetenskap, genusperspektiv, forskarstudier, etik m.m. Därtill behandlar betänkandet fyra yrkanden som väckts med anledning av propositionen Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) bl.a. om att sammanfattningar av avhandlingar skall skrivas på svenska. Betänkandet behandlar också ett yrkande som väckts med anledning av propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (2004/05:175) om att kommersialiseringen av forskningsresultat behöver stimuleras. Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden. I huvudsak hänvisar utskottet till befintliga regelverk, tidigare ställningstaganden, pågående insatser samt utrednings- och beredningsarbeten. Reservationer finns från Moderata samlingspartiet, liberalerna, , . Därtill finns två särskilda yttranden från Moderata samlingspartiet respektive . Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motion 2005/06:Ub346 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub346 yrkande 2. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub346 yrkande 3. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering avslår motionerna 2005/06:Ub346 yrkande 7 och 2005/06:Ub490 yrkande 5. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Reservation 5 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Ub211, 2005/06:Ub346 yrkande 14 och 2005/06:Ub364 yrkandena 1 och 3. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Fristående forskarnämnder för den europeiska forskningen avslår motion 2005/06:U290 yrkande 11. Reservation 7 (m) Excellenskrav för europeisk forskning avslår motion 2005/06:U290 yrkande 12. Reservation 8 (m, fp) Inriktningen på EU:s forskningsprojekt avslår motionerna 2005/06:U290 yrkande 13 och 2005/06:Ub364 yrkande 2. Reservation 9 (m) avslår motion 2005/06:Ub534 yrkande 13. Reservation 10 (kd) avslår motion 2005/06:Ub490 yrkande 4. Reservation 11 (v) avslår motionerna 2005/06:Ub220 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Ub222 yrkande 1, 2005/06:Ub374 yrkande 1 och 2005/06:Ub390 yrkande 1. Forskning om engelska som undervisningsspråk avslår motion 2005/06:Kr4 yrkande 5. Reservation 12 (c) Forskning om kultur och hälsa avslår motion 2005/06:Kr334 yrkande 21. Reservation 13 (c) Forskning för global utveckling och rättvisa avslår motion 2005/06:U288 yrkandena 3-5. Reservation 14 (v) Forskning om villkor för funktionshindrade avslår motion 2005/06:So364 yrkande 23. Reservation 15 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sf250 yrkande 1, 2005/06:Kr281 yrkande 8, 2005/06:Ub221, 2005/06:Ub271, 2005/06:Ub320 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ub361 yrkande 2, 2005/06:Ub433, 2005/06:Ub437 yrkande 2 och 2005/06:T500 yrkande 17. Reservation 16 (m, fp, kd, c) - motiveringen avslår motionerna 2005/06:Ub346 yrkande 12, 2005/06:Ub367 och 2005/06:Ub427 yrkande 16. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Reservation 18 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ub427 yrkande 17 och 2005/06:Ub588 yrkande 13. Reservation 19 (kd) avslår motion 2005/06:A370 yrkande 24. Reservation 20 (kd) avslår motion 2005/06:Ub382 yrkande 4. Reservation 21 (v) avslår motion 2005/06:Ub382 yrkande 5. Reservation 22 (v) avslår motion 2005/06:Ub592 yrkande 4. Reservation 23 (c) avslår motion 2005/06:Ub569. avslår motion 2005/06:Ub589 yrkande 6. Reservation 24 (kd) Instans för granskning av forskningsfusk avslår motion 2005/06:Ub589 yrkande 7. Reservation 25 (kd) Regionala nämnder för etikprövning avslår motion 2005/06:Ub589 yrkande 8. Reservation 26 (kd) avslår motion 2005/06:T1 yrkande 3. Reservation 27 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub589 yrkande 3. Reservation 28 (kd) Sammanfattningar på svenska av avhandlingar avslår motionerna 2005/06:Kr4 yrkande 4 och 2005/06:Kr8 yrkandena 9 och 10. Reservation 29 (fp, c) avslår motion 2005/06:Ub293. Reservation 30 (c) avslår motionerna 2005/06:Sk345 yrkande 2 och 2005/06:Ub276. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om forskningspolitikens övergripande förutsättningar. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, fp, kd, c) och 3 (m, fp, kd, c). , skriver i motion Ub346 yrkande 1 att de förordar en forskningspolitik som garanterar förutsättningar för forskningsmiljöer i världsklass, som garanterar forskningens frihet och som skapar förutsättningar för starka och självständiga forskningsinstitutioner. Partierna vill fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdoktoral verksamhet samt satsa extra på de allra mest framstående forskarna. Staten skall ta ansvar för forskning av betydelse för den egna verksamheten, och det internationella forskningssamarbetet betonas. , menar i samma motions yrkande 2 att det behövs ett bättre beslutsunderlag för fördelningen av resurserna för forskning. Det handlar bl.a. om underlag för att avgöra medelsfördelning mellan lärosäten och forskningsfinansierande myndigheter. , anser vidare (yrkande 3) att forskningens frihet måste säkras. Forskningsfinansiärernas styrelser bör därför utses av vetenskapssamhället och inte av regeringen. Även regeringens direkta inflytande över högskolestyrelserna bör upphävas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet noterar att de målsättningar som uttrycks i motion Ub346 yrkande 1 till stora delar överensstämmer med den forskningspolitik som regeringen bedriver. Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Den forskningsproposition som behandlat (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:80) innehåller bl.a. medelssatsningar på grundforskning, starka forskningsmiljöer och forskartjänster. Av samma proposition framgår också att staten tar ansvar för forskning av betydelse för den egna verksamheten. Utskottet avstyrker därför ett tillkännagivande om inriktningen på svensk forskningspolitik. Inför arbetet med den forskningspolitiska proposition som läggs fram en gång per mandatperiod ger regeringen i uppdrag till de forskningsfinansierande myndigheterna, lärosätena och till ett stort antal andra myndigheter att ta fram s.k. kunskaps- och forskningsstrategier. Även andra intressenter inbjuds att inkomma med strategier. Inför arbetet med den senaste propositionen utarbetades ett hundratal sådana strategier. Därtill kommer att andra utredningar och rapporter också brukar ingå i regeringens bedömningsunderlag. Utskottet anser därför att det beslutsunderlag som ligger till grund för regeringens forskningspolitik är tillräckligt. I propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9) framhålls att staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet. Frågan om forskningsrådens och forskningsstiftelsernas styrelser har behandlats av utskottet vid de tre senaste riksmötena (bet. 2002/03:UbU14, bet. 2003/04:UbU17, bet. 2004/05:UbU15). liksom då hänvisar utskottet till att ordningen att forskningsrådens styrelser består av dels ledamöter utsedda av regeringen, dels ledamöter utsedda genom elektorsval inom forskarsamhället har gällt och att de senare alltid har varit i majoritet. Att styrelseledamöterna i forskningsstiftelserna utses av regeringen utgör enligt utskottets mening inget hinder för att stiftelserna är fristående, självständigt arbetande organ. Utskottet anser det vara väsentligt att öppenhet och insyn i forskningsstiftelsernas beslutsprocess består. Ett bra sätt att garantera detta är att regeringen utser ledamöterna. Som utskottet har framhållit tidigare bereds regeringens beslut om ledamöter till dessa styrelser i kontakt med lärosäten, myndigheter m.m. De kriterier man utgår från är framför allt kompetens men också geografisk spridning och rimlig fördelning mellan kvinnor och män. Även frågan om lärosätenas styrelser har behandlats av utskottet under flera av de senaste riksmötena, senast i betänkande 2004/05:UbU12. Utskottet menar att det är befogat att dessa styrelser består både av ledamöter utsedda av lärare och av studenter inom lärosätet samt ledamöter utsedda av regeringen. Utskottet menar vidare att högskolelagen och högskoleförordningen lämnar ett stort utrymme för varje lärosäte att självt bestämma verksamhetens övergripande inriktning och lärosätets organisation. Utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om en utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering. Jämför reservationerna 4 (m, fp, kd, c) och 5 (v, mp). , anför i motion Ub346 yrkande 7 att det skall tillsättas en oberoende utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering. Den bör klarlägga i vilken grad den nuvarande organisationen bidragit till att stärka svensk forskning och utveckling. menar i motion Ub490 yrkande 5 att den planerade utredningen om myndighetsstrukturen för forskningsfinansiering bör tillsättas omgående. Den bör ges i uppdrag att i en delrapport utreda finansieringen av den utbildningsvetenskapliga forskningen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen skriver i propositionen Forskning för ett bättre liv (2004/05:80) att man avser att genomföra en utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering. Utvärderingen bör bl.a. relatera utvecklingen till de mål och riktlinjer som angivits för organisationen samt till de allmänna forskningspolitiska målsättningarna. Regeringen menar att utvärderingen skall genomföras före nästa forskningspolitiska proposition. Enligt vad utskottet erfarit kommer Utbildnings- och att påbörja arbetet med direktiven för utvärderingen . Forskningssamarbetet inom Europeiska unionen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena rörande forskningssamarbetet inom EU. Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd, c), 7 (m), 8 (m, fp) och 9 (m). , menar i motion Ub346 yrkande 14 att forskningssamarbetet inom EU bör utvecklas genom att ett eller flera forskningsråd inrättas. Man vill också att driver frågan om att minska den byråkratiska hanteringen inom EU:s forskningsfinansiering samt att EU:s prioriteringar bör vara grundforskning och projekt som är för stora för enskilda länder att genomföra. skriver i motion U290 yrkandena 11-13 att EU:s forskningsprojekt bör kanaliseras av friståendeforskarnämnder till den avancerade forskning som bedrivs vid europeiska universitet. Man menar att den gemensamma forskningspolitiken skall syfta till att europeisk forskning blir världsledande. Att excellenskrav tillämpas i medelsfördelningen är därför en viktig förutsättning. Därtill är det viktigt att EU:s forskningsprojekt ger stöd till forskning som har betydelse för konkurrenskraft och som kan ge europeiska universitet en världsledande ställning. I motion Ub211 (fp) anförs att den finansiella expansionen av EU:s forskningspolitik bör hållas tillbaka. I stället bör medlemsstaterna själva ges större utrymme att göra forskningssatsningar. Unionen bör huvudsakligen stödja och underlätta samverkan mellan europeiska forskare och europeiska forskningsprojekt. I motion Ub364 (fp) yrkandena 1-3 anförs att EU bör göra långsiktiga satsningar på olika forskarmiljöer, särskilt satsningar som är för stora för enskilda länder. EU bör också införa särskilda EU-professurer. Dessa skall sökas i konkurrens mellan forskare med möjlighet för den som får tjänsten att förlägga den till vilket universitet inom EU som vederbörande själv önskar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet behandlade även förra ett yrkande om europeiska forskningsråd (bet. 2004/05:UbU15). Utskottet erinrade då om att initiativet till att skapa ett europeiskt forskningsråd för att stödja grundforskning av högsta vetenskapliga kvalitet togs av under det svenska ordförandeskapet i EU och att detta nu har blivit en del av kommissionens förslag till det sjunde ramprogrammet. Enligt information från utbildnings- och kulturministern vid utskottets sammanträde har den i förhandlingarna om det sjunde ramprogrammet argumenterat för att ett europeiskt forskningsråd skall vara forskarstyrt och självständigt i förhållande till kommissionen. Frågan om att minska den byråkratiska hanteringen inom EU:s ramprogram utgör redan en viktig komponent i kommissionens förslag till sjunde ramprogram. Vad gäller EU:s prioriteringar erinrar utskottet om att det sjätte ramprogrammets nya instrument har skapats med syftet att stödja transnationellt forskningssamarbete och projekt med fler deltagande parter och större ekonomi. När det gäller valet av tematiska prioriteringar i det sjunde ramprogrammet har kommissionen i sitt arbete utgått ifrån att prioriteringarna skall bidra till EU:s politiska målsättningar, att de skall ske på områden där har stor vetenskaplig potential samt att de skall skapa europeiskt mervärde. Angående att prioritera grundforskning har , som nämnts ovan, drivit frågan om ett europeiskt forskningsråd med ansvar för långsiktig grundforskning. Kommissionen har i sitt förslag till ett europeiskt forskningsråd meddelat att man anser att vetenskapliga excellenskrav bör ligga till grund för medelsfördelningen. Det sjunde ramprogrammet tar sin utgångspunkt i mål att göra till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi och syftar följaktligen till att stärka såväl konkurrenskraft som verksamheten vid europeiska universitet. Vad gäller den finansiella expansionen av EU:s satsningar på forskning menar utskottet att ökade satsningar på forskning är önskvärda för att bidra till europeisk konkurrenskraft och utveckling. Angående förslaget om EU-professurer konstaterar utskottet att det inom ramen för det sjätte ramprogrammet finns ett stöd kallat . Detta är tjänster avsedda för världsledande forskare inom EU som vill bedriva forskning och utbildning i ett annat europeiskt land. Tjänsterna kan sökas av forskare från alla vetenskapsområden. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om och om utbildningsvetenskaplig forskning. Jämför reservationerna 10 (kd) och 11 (v) samt särskilt yttrande 1 (m). skriver i motion Ub534 yrkande 13 att inom bör bli ett permanent ämnesråd. Kommittén startades för att stärka den vetenskapliga förankringen i lärarnas grundutbildning och för att klara behovet av ökad kunskap om lärande. Den utvärdering som gjorts av kommitténs funktion talar enligt partiet för att ett permanent ämnesråd inrättas. menar i motion Ub490 yrkande 4 att ämnesråden inom och de andra statliga forskningsråden måste ta ansvar för finansieringen av utbildningsvetenskaplig forskning inom sina respektive ansvarsområden. har inte ett ensamt finansieringsansvar för all forskning som rör utbildning. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen beslöt att tillkalla en utredare för att utvärdera hur stöd till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet samt utreda om systemet för forskningsfinansiering av utbildningsvetenskap bör ändras och lämna förslag till den eventuellt nya ordning som bör gälla (dir. 2004:48). Utredaren har redovisat sitt uppdrag i rapporten till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU 2005:31). Utredaren föreslår att under skall fortleva som ett eget ansvarsområde inom och därefter få status som ett permanent ämnesråd. Utredaren konstaterar att finansieringen av utbildningsvetenskaplig forskning hos övriga forskningsfinansiärer verkar ha minskat. Utredningen har remissbehandlats och bereds nu i . Utskottet anser inte att skall föregripa regeringens hantering. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om genusperspektiv i forskningen. I motion U220 (fp) yrkande 1 anförs att forskning om människokroppen inte annat än undantagsvis skall få baseras på populationer bestående av av vartdera könet för att få statliga anslag beviljade. Orsaken är att dagens forskningsresultat ofta inte är tillämpliga på kvinnor eftersom dessa ofta saknas i försökspopulationerna. Enligt yrkande 3, samma motion, bör det tillsättas en särskild grupp med uppdrag att se över att den forskning som ges anslag tillvaratar könsperspektiv. Enligt motion Ub222 (c) yrkande 1 behövs en kraftfull satsning för att den medicinska forskningen skall få ett klart genusperspektiv. Varje kvinna och man skall ha rätt till behandling och medicinering som är baserad på kön. Även i motion Ub390 (s) yrkande 1 anförs att forskning kring kvinnors kroppar, symtom och sjukdomar bör uppmuntras för att därmed förhindra sämre medicinska behandlingar av kvinnor. Att bägge könen skall vara norm i medicinsk forskning, utbildning och teknikutveckling framförs i motion Ub374 (-) yrkande 1. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet vill inte förorda någon regel om att forskning om människokroppen skall baseras på populationer där är kvinnor respektive män. Enligt utskottet avgör forskarna själva bäst sammansättningen på olika försökspopulationer. Angående att granska huruvida forskning som ges anslag tillvaratar könsperspektiv konstaterar utskottet att för medicin inom , som är den statliga huvudfinansiären av medicinsk forskning, antog en jämställdhetsplan som specificerar mål och åtgärder för . Ett av målen är att den forskning som ämnesrådet stöder skall generera kunskap för att förbättra hälsan hos alla delar av befolkningen. För att kontrollera detta avser man att undersöka vilka sjukdomsproblem som forskarna avser att studera i de ansökningar om projektbidrag som lämnas till rådet samt hur studiepopulationerna redovisas i dessa. Regeringen har markerat betydelsen av genusperspektiv genom att alla de statliga forskningsråden och enligt regleringsbrev skall verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen. har även en särskild resurs på avsatt för genusforskning. I forskningspropositionen (2004/05:80) aviserar regeringen att denna resurs skall öka till . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om forskning inom vissa områden. Jämför reservationerna 12 (c), 13 (c), 14 (v), 15 (mp) och 16 (m, fp, kd, c). Forskningen om ungdomars självskadebeteende behöver öka enligt motion Ub221 (m). Studier behöver också i större utsträckning utgå från flickors situation. Enligt motion Kr281 (m) yrkande 8 är forskning en förutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Enligt motionen bör idrottsrörelsen ha ett stort inflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet. I motion Sf250 (fp) yrkande 1 anförs att det behövs mer kunskap om livsvillkoren för lesbiska och bisexuella invandrarkvinnor. Kunskap sägs vara en förutsättning för bra insatser för dessa kvinnor. I motion Ub271 (fp) anförs att en utredning bör tillsättas för att skall kunna satsa på ett utvecklat rymdforskningsprogram. För att behålla en tätposition krävs, enligt motionären, att staten tar sitt ansvar och ökar satsningarna på området. Enligt motion Ub361 (fp) yrkande 2 bör regeringen utreda möjligheten att tillsätta medel för ett center för professionsforskning vid . I motion T500 (fp) yrkande 17 anförs att väl fungerande forskningsmiljöer och forskning på internationell framkant är helt avgörande för möjligheter att fortsatt hävda sin roll som ledande IT-nation. Offentligt stödd forskning och utveckling på IT-området bör därför kartläggas och utvecklas. Enligt motion Kr4 (c) yrkande 5 finns det ett behov av forskning om vad övergången till enbart engelska som undervisningsspråk i vissa grundskolor innebär. Att kopplingen mellan kultur och hälsa måste utvecklas inom forskningen anförs i motion Kr334 (c) yrkande 21. Den grundläggande frågeställningen är vilken betydelse kulturen har för människors hälsa. I motion Ub437 (s) yrkande 2 anförs att de resurser som finns till förfogande för forskning om turism måste utnyttjas optimalt. Det är också viktigt att den forskning som utförs på området görs i samklang med branschens behov. Enligt motion Ub433 (s) bör regeringen överväga möjligheten till ett framtida forskningsanslag för en fri och oberoende medicinsk forskning om elöverkänslighet och konsekvenser av den ökande mobiltelefonanvändningen. I motion Ub320 (mp) yrkandena 1-2 anförs att en utredning bör tillsättas för inrättande av ett nationellt forskningsprogram och en forskarskola avseende biologiska effekter av elektromagnetisk strålning. skriver i motion U288 yrkandena 3-5 att det bör inrättas ett nytt ämnesområde inom för forskning om global utveckling och rättvisa. Partiet menar att detta skulle stimulera och legitimera forskningen på området och garantera forskning av högsta kvalitet. påpekar att ansvar att behandla tvärgående frågor har utvecklats genom kommittéer, t.ex. . Man menar därför att en sådan lösning är lämplig även för forskning om global utveckling och rättvisa. För att förbereda för ovanstående lösningar föreslår att en utredning tillsätts. Forskning om livsvillkoren för människor med funktionshinder bör ges hög prioritet enligt motion So364 (mp, -) yrkande 23. Det är även viktigt med en etisk diskussion om den medicinska forskningens nya möjligheter. Frågor om selektiva aborter, dödshjälp, stamcellsforskning och genkloning innebär svåra etiska avvägningar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I den forskningspolitiska proposition som regeringen lade fram (prop. 2004/05:80) aviserade regeringen satsningar på totalt , varav avser lärosätenas egna resurser för forskning och forskarutbildning. Utskottet erinrar om att statsmakterna vad gäller resurserna till grundforskning endast fattar övergripande beslut om fördelningen av de statliga forskningsmedlen. Den närmare fördelningen av de statliga forskningsresurserna ankommer på forskningsfinansierande myndigheter och på universitet och högskolor. Angående kunskap om ungdomars självskadebeteende och psykiska hälsa så har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). Utredaren skall sammanställa kunskap om vilka faktorer i ungdomars livssituation som orsakar stress och föreslå metoder och tillvägagångssätt för att bidra till att minska orsakerna till stress. Utskottet hänvisar också till att regeringen i forskningspropositionen (2004/05:80) aviserat att resurserna för forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv bör öka med . Angående idrottsforskningen noterade utskottet i betänkande 2004/05:UbU15 att idrottsrörelsen har en betydande representation i styrelsen för . Regeringen har i forskningspropositionen meddelat sin avsikt att uppdra åt och Rymdstyrelsen att i samarbete med rymdindustrin analysera möjligheterna att starta ett nationellt rymdforskningsprogram. I fråga om forskning inom IT-området presenterade regeringen, näringslivet och de fackliga organisationerna sitt gemensamma strategiprogram för IT- och telekombranschens framtida utveckling i . I programmet meddelas bl.a. att tillsammans med andra aktörer skall ta fram ett FoU-program inom området mobilitet och mobil kommunikation. skall även genomföra en analys av möjliga forskningsinsatser rörande tillämpningar av ny mikro- och nanoelektronik. Vad gäller engelska som undervisningsspråk så tillåter nuvarande regelverk att grundskolor och gymnasieskolor i begränsad omfattning genomför undervisning på främmande språk i andra ämnen. Regeringen har även beslutat om försöksverksamhet med engelskspråkig undervisning för . har fått i uppdrag att följa försöksverksamheten och rapportera vilka effekter engelskspråkig undervisning får för elevernas språkutveckling och studieresultat. Regeringen skriver i forskningspropositionen (2004/05:80) att man vill stärka forskningen om kultur och hälsa. har tilldelats för området. har på regeringens uppdrag utrett och utvärderat svensk forskning om hälsoeffekter på grund av elektromagnetisk strålning.