bet · GT01FiU26 · 2006-06-01 00:00:00 — Därmed bifaller delvis motion Fi16 (c) yrkande 4. Kommunala skattebaser, punkt 7 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunala skattebaser. 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 1 och 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 6 och 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 2. I regeringens skrivelse målas en ljus bild av den kommunala sektorns ekonomiska utveckling. Denna positiva utveckling kan i första hand tillskrivas en god konjunktur och kan därför vara av tillfällig karaktär. Vid ett flertal tillfällen har det pekats på en rad underliggande problem när det gäller den framtida ekonomiska utvecklingen inom den kommunala sektorn. Demografiska faktorer, ett allt senare inträde på arbetsmarknaden, en fortsatt låg reell pensionsålder, alltför många personer som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden och ett stort antal långtidssjukskrivna innebär ett minskat skatteunderlag och i många fall också ökade utgifter för landsting och kommuner. Skattehöjningar är inte en möjlig väg ur situationen. Kraftiga skattehöjningar skulle minska den ekonomiska tillväxten och därmed också försämra den kommunala sektorns ekonomiska förutsättningar. Alltför kraftiga skattehöjningar riskerar att urholka stödet för de offentligt finansierade och gemensamma välfärdstjänsterna som kommuner och landsting ansvarar för. Det är vår övertygelse att det ytterst är en växande skattebas som långsiktigt garanterar den kommunala sektorn en ekonomi som gör det möjligt att lösa det kommunala uppdraget. Vi har i motioner redovisat en politik som innebär förbättrade villkor för företagande och sysselsättning. I denna politik ingår förslag om att skatter som är skadliga för näringsliv och företagare sänks eller avskaffas. Där finns också förslag om reformering av krångliga regelverk och särskilda satsningar på landets småföretagare. Vad vi här anfört om kommunala skattebaser bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Fi17 (fp) yrkande 1 och avslår motionerna Fi15 (kd) yrkande 6 och Fi16 (c) yrkande 2. Kommunala skattebaser, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunala skattebaser. 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 6 och 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 2 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 1. Vi kristdemokrater anser att kommunernas beroende av omfördelning av statliga medel på bör minska. Förutom att ge grogrund för verklig tillväxt i skatteunderlaget kan detta ske genom att staten i större mån än tidigare låter kommunerna själva disponera över de skattemedel som deras invånare genererar. I detta avseende spelar förstås det kommunala utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Kommunernas självständighet kan också stärkas genom att de kommunala skattebaserna breddas. Förslaget att införa en allmän fastighetsavgift, som står i relation till de kostnader kommunerna har för att ge service till fastighetsägarna, är ett sådant förslag som stärker den kommunala självfinansieringen. Det ger också möjlighet åt staten att minska anslagen till kommunerna i motsvarande mån, utan att det hotar kvaliteten i vården, skolan eller omsorgen om våra barn och gamla. Detta förslag går också helt i linje med vad kommunerna själva har uttryckt önskemål om, bl.a. i den skattebasutredning som presenterade för , nämligen att få växla bort delar av statsbidragen mot att de själva får förfoga över en ökad andel av inkomster och avgifter. Vad jag här anfört om kommunala skattebaser bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Fi15 (kd) yrkande 6 och avslår motionerna Fi16 (c) yrkande 2 och Fi17 (fp) yrkande 1. Kommunala skattebaser, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunala skattebaser. 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 2 och 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 6 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 1. Kommunerna har det största ansvaret för åtaganden och tar ut en väsentlig andel av människors inkomster för detta - skatteintäkter som mer än väl borde betala de kostnader som kommunerna har. Problemet är att framför allt grundavdrag men även andra avdrag räknas bort från den kommunala skattebasen. Kommunerna kompenseras, men eftersom statsbidragen är i nominella termer och räknas upp i takt med lönesummorna sker en urgröpning av kommunernas ekonomi. Vi i vill bredda kommunernas skattebas och göra dem mer självständiga gentemot staten. En inkomstskattereform bör genomföras för att främst öka konsumtionsutrymmet för låg- och medelinkomsttagarna och undanröja marginaleffekter för dessa inkomstgrupper. Med utformningen av jobbavdraget i form av en skatterabatt som grundavdraget omvandlas till en skatterabatt får kommunerna behålla en väsentligt större andel av sina skatteinkomster och kan dessutom tillgodoräkna sig skatteintäkter av den ökande lönesumman. När grundavdraget omvandlas till en skatterabatt minskas också belastningen på det kommunala utjämningssystemet. Med vårt inkomstskatteförslag skulle kommuner och landsting med en skattekraft som överskrider den garanterade få betala en lägre avgift, och kompensationsgraden kan således sänkas för den överskjutande delen. Vad jag här anfört om kommunala skattebaser bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Fi16 (c) yrkande 2 och avslår motionerna Fi15 (kd) yrkande 6 och Fi17 (fp) yrkande 1. Kommunernas pensionsåtaganden, punkt 8 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunernas pensionsåtaganden. 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 2. Den kommunala sektorns oredovisade pensionsskulder eller ansvarsförbindelser uppgick till sammanlagt och räknas successivt upp eftersom de är värdesäkrade. Någon risk att inte få ut sin kommunala pension föreligger egentligen inte. Risken är i stället att kommunernas pensionsutbetalningar till följd av den kommunala sektorns oredovisade pensionsskuld och åtaganden kan riskera att tränga undan de ekonomiska förutsättningarna att bedriva kärnverksamhet. För en del kommuner utgör inte de oredovisade pensionsskulderna något större problem. Andra kommuner har på olika sätt redan nu vidtagit åtgärder för att komma till rätta med sina oredovisade pensionsskulder. Det kan ske genom att man redan nu löser in delar av pensionsskulden, väljer försäkringslösningar och satsar på extern kapitalförvaltning. Alltför många politiker inom kommun och landsting har dock svårt att hantera den kommunala oredovisade pensionsskulden. Det är lätt att avstå från att ta itu med problem som inte kräver en omedelbar lösning. De kommuner som redovisar högst pensionsskuld per invånare är ofta utflyttningskommuner med en allt högre medelålder bland sina invånare. Dessa kommuner riskerar att få än större problem då allt färre yrkesverksamma ska försörja de kommunala välfärdstjänsterna. Inom inte alltför kan en rad kommuner och landsting stå inför djupa ekonomiska problem till följd av de oredovisade pensionsåtagandena. Det är därför enligt vår mening nödvändigt att redan nu börja se på hur den kommunala sektorns oredovisade pensionsåtaganden ska av om inte hela pensionsskulden ska föras över till kommande generationer och hota kommunala kärnverksamheter. Vi anser att kommuner och landsting ska stimuleras att vidta åtgärder som så långt det är möjligt innebär att man kan finansiera sina pensionsåtaganden utan att det går ut över kärnverksamhet. Trots detta är det rimligt att anta att ett antal kommuner och landsting inte fullt ut lyckas med att finansiera sina oredovisade pensionsåtaganden. avvisar att dessa åtaganden vältras över på andra kommuner genom någon form av utjämning eller på annat sätt. Skälet är dels att det inte i tillräcklig utsträckning stimulerar kommuner att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med sina pensionsåtaganden, dels att det är orättvist gentemot de kommuner som vidtagit sådana åtgärder. Vår uppfattning är att kommuner som inte fullt ut klarar av att åtgärda sina pensionsåtaganden på lämpliga sätt ska ges möjligheter och villkor att göra detta inom ramen för den egna ekonomin. Regeringen bör återkomma med förslag till om hur kommunernas oredovisade pensionsåtaganden långsiktigt ska lösas i enlighet med vad som anförts ovan. Vad vi här anfört om kommunernas pensionsåtaganden bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion Fi17 (fp) yrkande 2. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 9 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av effekterna av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 10 och 2005/06:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 5 och 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 5. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) reglerar samhällets skyldigheter att ge olika former av stöd till psykiskt och fysiskt funktionshindrade. Denna lagstiftning är helt avgörande för många funktionshindrade personers möjligheter till självständighet, livskvalitet och inflytande i samhället. Vi kan dock konstatera att alltsedan lagen trädde i kraft har många invändningar framförts gällande lagens utformning och tillämpning. Brister i LSS har påtalats av både brukare och huvudmän. Erfarenheterna har visat på otydligheter i definitioner av såväl personkretsen som vissa insatser. Därutöver finns andra tydliga brister i regelverket som behöver åtgärdas. Vi anser att det , efter det att lagen trädde i kraft, är viktigt att analysera och utvärdera effekterna av lagstiftningen. Den pågående översynen inom ramen för ska enligt vår uppfattning genomföras utan att själva rättighetslagstiftningen som sådan ifrågasätts. Man bör i stället eftersträva att hanteringen av LSS blir acceptabel för de berörda personerna ur ett kvalitets-, valfrihets- och integritetsperspektiv. Vi kan konstatera att kostnaderna för LSS-verksamheten kraftigt skjutit i höjden. Detta har inneburit en orimlig ekonomisk belastning för vissa kommuner medan andra fått väsentligt mer resurser än det reella behovet. Det ekonomiska utfallet av utjämningssystemet styrker enligt vår mening behovet av en översyn av finansieringssystemet i LSS-utjämningen. Översynens utgångspunkt bör vara att staten ska ta över kostnadsansvaret för LSS. Det som vi har anfört om översynen av LSS bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller delvis motionerna Fi15 (kd) yrkande 10, Fi16 (c) yrkande 5 samt avslår motion Fi17 (fp) yrkande 5. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2005/06:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2005/06:Fi15 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka de generella statsbidragen till den kommunala sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett ökat självbestämmande över riktade anslag till kommunsektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en särskild satsning på psykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en höjning av maxtaxan och satsning på barnomsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avskaffa den statliga fastighetsskatten och införa en fastighetsavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uppföljning och kontroll av tillförda medel till sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en breddad rekrytering av vårdpersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om anhörigvårdares rätt till praktisk och ekonomisk hjälp, information och handledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att pröva frågan att låta staten ta över kostnaden för LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillföra medel till frivilligorganisationer verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka valfriheten och föräldrarnas inflytande över barnomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka mångfalden i skolutbildningen så att den bättre svarar mot elevernas behov och önskemål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en gymnasieexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka de fristående skolornas ställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om långsiktighet i vuxenutbildningen. 2005/06:Fi16 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om finansieringsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bredda kommunernas skattebas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ungdomsarbetslösheten och dess påverkan på den kommunala ekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om det kommunala skatteutjämningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om valfrihet i vården och mångfald i utförandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett stärkt tvärsektoriellt och regionalt och lokalt inflytande. 2005/06:Fi17 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av en politik som stärker kommunernas och landstingens skattebas. begär att regeringen återkommer med förslag till om åtgärder rörande kommunernas oredovisade pensionsskulder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om löneskillnader mellan kvinnor och män anställda inom kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillsättande av en utredning om effekterna av riktade statsbidrag till kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utvidgat uppdrag att föreslå ett system med helstatlig finansiering av LSS-verksamheten till regeringens särskilda utredare för att följa upp och se över utjämningssystemet avseende verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boende på behandlingshem och vårdboenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en jobb- och utvecklingsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av insatser på kulturområdet. yttrande 2005/06:SoU8y yttrande 2005/06:UbU2y