bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — I motion 2005/06:Ub258 (fp) yrkande 2 anförs att fler hörselskadade elever måste tillförsäkras utbildning i särskilda undervisningsgrupper. I samma motions yrkande 3 begärs att hörselskadade elevers rätt till teckenspråksundervisning inom både habiliteringen, förskolan och skolan fastslås. I motion 2005/06:Ub310 (s) framhålls behovet av att överväga en satsning på en ny och bättre skola för hörselskadade barn. begär i motion 2005/06:Ub593 yrkande 13 en utredning rörande utbildningen för de s.k. bokstavsbarnen. understryker också i motion 2005/06:Ub587 yrkande 35 vikten av att utveckla metoder för att möta de s.k. bokstavsbarnens behov. I motionerna framförs bl.a. att saknar alternativ för de barn som har brister i sin förmåga till kommunikation och samspel med andra. Vi måste därför utveckla metoder och former för att möta även dessa barns individuella behov. Det kan t.ex. behövas satsningar på små undervisningsgrupper inom ram, skriver . I motion 2005/06:Ub264 (fp) föreslås en utredning om hur kunskapen om barn med Aspergers syndrom kan öka bland dem som kommer i kontakt med barnen och ungdomarna och att man eventuellt inrättar ett nationellt , som kan ha en samlande funktion. Också i motion 2005/06:Ub277 (kd, m) understryks behovet av en utredning om skolgången för barn med svårigheter i det sociala samspelet. begär i motion 2005/06:Ub593 yrkande 2 rätt att överklaga beslut om särskilt stöd. anser att rätten att överklaga även måste gälla innehållet i besluten eftersom det är där de stora problemen ligger . anser att beslut om åtgärdsprogram skall kunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Även begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 14 ändring i skollagen så att elever ges rätt att överklaga åtgärdsprogram. anför i motionen att elevernas rättssäkerhet måste stärkas genom att en möjlighet till överklagande av åtgärdsprogram införs. Eleverna har enligt lag rätt att få kvalitativt extra stöd, men denna rätt berövas dem alltför ofta, menar motionärerna. Dessa elever, som utgör de som har givits sämst förutsättningar för att uppfylla målen för utbildningen, måste kunna få den hjälp de behöver. Det anförs också att den ständigt ökande skara elever som söker individuella programmet till gymnasiet är ett bevis för att åtgärdsprogrammen inte har fungerat. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Barns rätt till utbildning kommer till uttryck i olika internationella dokument som har förbundit sig att följa. föreskriver en rätt till utbildning, som skall ges på grundval av lika möjligheter för alla. Detta omfattar bl.a. en rätt till individuellt anpassad undervisning för barn med särskilda behov. I Salamancadeklarationen om principer, inriktning och praxis vid undervisning av elever i behov av särskilt stöd, som antogs 1994 av den internationella konferensen om specialundervisning arrangerad av och utbildnings- och vetenskapsministerium, betonas att skolorna skall ge plats för alla barn oavsett deras fysiska, intellektuella, sociala, emotionella, språkliga och andra förutsättningar. Bestämmelser om att elever får det stöd och den hjälp de behöver i skolan finns bl.a. i skollagen. Enligt 1 kap. 2 § och 4 kap. 1 § skollagen skall hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. För finns bestämmelser om olika former av stödinsatser i 5 kap. grundskoleförordningen, bl.a. studiehandledning på modersmålet, stödundervisning, specialpedagogiska insatser inom elevens klass eller i särskild undervisningsgrupp samt anpassad studiegång. Enligt 5 kap. 4 § grundskoleförordningen skall en elev ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Ytterligare bestämmelser finns i de övriga skolformsförordningarna samt i läroplanerna. Det är huvudmannens ansvar att undervisningen i skolan anpassas till varje elevs förutsättningar och behov och att tillgängliga resurser fördelas på ett rimligt sätt. I Lpo 94 fastslås följande: En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen skall utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser skall fördelas lika. Hänsyn skall tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns också olika vägar att nå målet. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig göras lika för alla. Många barn i skolan har behov av särskilt stöd och kan behöva en individualiserad undervisning, särskilt tillrättalagda undervisningssituationer eller andra åtgärder. Det är också möjligt att inom ramar skapa utrymme för särskilda kursplaner med alternativa kunskapsmål för de elever som så behöver. Utskottet anser att gällande bestämmelser och de förslag som är under beredning i arbetet med en ny skollag väl tillgodoser motionsyrkandenas intentioner. Det finns goda möjligheter att anpassa undervisningen till olika elevers behov, och utskottet förutsätter att så även sker. Genom det särskilda statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem har kommunerna fått ökat utrymme att välja den organisation som de anser är bäst. Regeringen har beslutat om skärpta regler i skolformsförordningarna om att de elever som behöver extra hjälp i skolarbetet också skall få det. Ändringarna innebär att rektorerna blir skyldiga att utreda stödbehovet om en lärare eller förälder begär det. Ett åtgärdsprogram skall därefter upprättas. Av åtgärdsprogrammet skall framgå vilka behoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna kan följas upp och utvärderas. Förordningsändringarna gäller fr.o.m. . Information om elevens utveckling och bedömning av studieresultat Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande skriftliga omdömen, betygens utformning, alternativ till betyg samt rätt att få betyg omprövade. Jämför reservationerna 53 (fp), 54 (fp), 55 (m, fp, kd, c), 56 (v), 57 (mp) och 58 (m, kd, c, mp). Om betygssystemet i finns bestämmelser i 7 kap. grundskoleförordningen (1994:1194). Ämnesbetyg ges i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 8 i tre steg, nämligen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Om en elev inte nått upp till de mål som bestämts för ämnet eller ämnesblocket får eleven inget betyg. I stället skall på begäran av eleven eller elevens vårdnadshavare ett skriftligt omdöme ges om elevens kunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket. Slutbetyget från årskurs 9 sätts med hjälp av kursplanernas mål samt nationella betygskriterier som utfärdats i anslutning till kursplanerna i varje ämne. Till stöd för en enhetlig bedömning i hela landet finns obligatoriska nationella ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Ämnesprov i samma ämnen kan också användas i slutet av årskurs 5 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling. Minst en gång varje termin skall läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling samt sociala utveckling bäst kan stödjas. På begäran av elevens vårdnadshavare skall läraren som ett komplement till utvecklingssamtalet lämna skriftlig information om elevens skolgång. Sådan information får dock inte ha karaktären av betyg. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 15 att alla föräldrar skall erbjudas regelbundna utvecklingssamtal. I motionen framförs att föräldrarna skall erbjudas utvecklingssamtal för att bl.a. följa upp och diskutera det skriftliga omdömet. Det är viktigt att kombinationen av tydlig skriftlig information och den dialog som utvecklingssamtalet ger utvecklas till en fungerande helhet. understryker i detta sammanhang också betydelsen av överenskommelser mellan hem och skola. I motion 2005/06:Ub279 (m) yrkande 2 anförs att IT är ett effektivt dokumentationsredskap för elever, lärare och föräldrar. I samma motions yrkande 7 föreslås att föräldrar skall garanteras rätten att få löpande och uppdaterad information om de egna barnens skolgång och kunskapsutveckling distribuerad elektroniskt. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Av bl.a. regeringens utvecklingsplan Utbildning för kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) framgår tydligt utvecklingssamtalets framåtsyftande karaktär. I ett väl fungerande utvecklingssamtal får eleven och föräldrarna klara besked om elevens studieresultat och utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna. Läraren skall allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling och muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och föräldrarna. Av 7 kap. 2 § grundskoleförordningen framgår att vårdnadshavaren har rätt att begära skriftlig information som ett komplement till utvecklingssamtalet. Denna får dock inte ha karaktären av betyg. Informationen får således ej vara formaliserad eller standardiserad, och den får inte heller lämnas utan att detta överenskommits i det enskilda fallet. I utvecklingsplanen betonas att de överenskommelser som görs under ett utvecklingssamtal regelmässigt bör leda till en framåtsyftande och individuell utvecklingsplan som skall stödja elevens kunskapsutveckling men inte användas för att bedöma den. Regeringen anser att betyg ger en ofullständig information om elevens väg mot målen och riskerar att formalisera synen på elevernas utveckling. Dokumentationen av utvecklingssamtalen får av dessa skäl inte vara betygsliknande eller användas som omdöme om elevens resultat. Utskottet delar regeringens syn på utvecklingssamtalets innebörd och syfte. Betyg och skriftliga omdömen anser i motion 2005/06:Ub344 yrkande 14 att skriftliga och betygsliknande omdömen skall vara obligatoriska från årskurs 1. I motion 2005/06:Ub444 (kd) yrkande 1 föreslås att det som ett komplement till utvecklingssamtalet vore värdefullt om lärarna fick tillåtelse att ge skriftliga omdömen utan att föräldrarna begärt det. I flera motioner anförs behov av förändringar av betygssystemet, antingen betyg tidigare, betyg med flera betygssteg eller avskaffande av betyg. begär i motion 2005/06:Ub238 yrkande 15 att beslut tas för att göra betyg obligatoriskt 5. Det ger, enligt motionärerna, en tydlig signal om vikten av att elever och föräldrar i ett tidigt skede ges tydlig information om var eleven befinner sig i förhållande till målen i alla ämnen. I motionen föreslås även fler betygssteg. Dagens tre betygssteg Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd upplevs av många elever som alltför få steg. Fler betygssteg kan bidra till att eleverna i högre grad upplever sig rättvist bedömda och också öka motivationen för många elever. framhåller i motion 2005/06:Ub344 yrkande 16 att en sexgradig målrelaterad betygsskala skall införas i . I samma motions yrkande 17 anförs att betyg obligatoriskt skall sättas från årskurs 6. I motionens yrkande 18 anför att de skolor som vill skall kunna sätta betyg från årskurs 3. I motionen anförs att betygen är den sammanhållande strukturen för kunskapsskolan och utgör skolans signalspråk. I motionen anförs också att det först är med de högre betygsstegen som kvaliteten i kunskapen definieras och mäts. Ett målrelaterat betygssystem med flera steg är därför något som vill värna om och utveckla. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 18 om betygssystemets utformning att en sexgradig skala bör införas fr.o.m. årskurs 6. vill behålla det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. Att betygen ges i en sexgradig skala fr.o.m. årskurs 6 gör betygen mer rättvisande, och eleverna hinner vänja sig vid att få betyg före slutbetyget i årskurs 9. Fler betygssteg förespråkas också i motion 2005/06:Ub397 (kd). anför i motion 2005/06:Ub426 yrkande 4 att skolor med såväl offentlig som fristående huvudman efter prövning av skall kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg. tycker att det är viktigt att även kommunala skolor kan profilera sig och arbeta efter olika pedagogiska metoder. Det skall t.ex. vara fullt möjligt att anordna en waldorfklass, med ett bedömningssystem som väsentligen skiljer sig från det nationella bedömningssystemet, i en skola. I samma motions yrkande 23 anförs att dagens betygssystem skall avskaffas. I motionens yrkande 24 anförs att regeringen bör låta utreda alternativ till dagens betygssystem. menar att vilket betyg en elev får är beroende av en mängd omständigheter som har alltför lite att göra med om eleven uppfyller kunskapsmålen eller ej. Vidare anförs att dagens betyg fungerar mycket dåligt som pedagogiskt instrument, eftersom de säger för lite om vad eleverna kan och vilka utvecklingsmöjligheter de har. föreslår därför ett nytt system i tre steg med stegvis ökad konkretionsgrad. begär i motion 2005/06:Ub354 yrkande 14 att regeringen skall initiera och genomföra en försöksverksamhet med en betygsfri skola samt forskning och utvärdering för att följa försöksverksamheten. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Motsvarande motionsyrkanden med förslag om flera betygssteg och betyg från tidigare årskurs än i dagens betygssystem har avslagits av på förslag av utbildningsutskottet (senast i bet. 2004/05:UbU7). Utskottet har ingen annan uppfattning . I syfte att stödja en rättvis och likvärdig betygssättning har utarbetat Allmänna råd med kommentarer (2004). begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 25 att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att elever får rätt att få sina betyg omprövade. anför att betygssättning är myndighetsutövning och bör självklart liksom andra myndighetsbeslut kunna omprövas. I motionen anförs också att det är en grundläggande fråga om elevernas rättssäkerhet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Enligt 7 kap. 16 § grundskoleförordningen (1994:1194) finns möjlighet till prövning. Den som vill ha betyg från har rätt att gå igenom prövning. Denna kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera ämnen eller ämnesblock som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som har fått betyg i avslutat ämne eller slutbetyg från . I allmänna råd (2004) finns närmare anvisningar om prövning. Rätten att pröva gäller gentemot målen i årskurs 9. Kommunen har rätt att ta ut en avgift på högst från den som vill genomgå prövning. Avgift får dock inte tas ut för den som gått ut och inte uppnått kursplanens mål för det nionde skolåret i det ämne prövningen gäller. En elev som kompletterar sina grundskolebetyg har rätt att tillgodoräkna sig dessa vid intagningen till gymnasieskolan enligt 6 kap. 4 § gymnasieförordningen. Skolplikt och rätt till utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden rörande skolplikt, flexibel skolstart, flexibel skolgång, förlängd skolgång, möjlighet till studieuppehåll samt skolpliktens efterlevnad. Jämför reservationerna 59 (kd), 60 (m, fp), 61 (m, fp, kd, c, mp), 62 (m, fp, kd, c), 63 (kd) och 64 (fp). Skolplikt och flexibel skolstart understryker i motion 2005/06:Ub590 yrkande 23 att meningen med förskoleklassen var att skapa en smidigare övergång mellan förskola och skola. Förskolans pedagogik med mer lek, skapande och utforskande arbetssätt skulle följa med förskoleklassen in i skolan. I motionen anförs att det i stället för att skolan påverkats av förskolans pedagogik är förskolan som påverkats av skolan. Sexåringarna får i hög grad följa skolans riktlinjer med ämnesindelning, lektioner och raster. begär i motion 2005/06:Ub238 yrkande 5 förändringar i skollagen angående skolplikten. I samma motions yrkande 6 anförs att förskoleklassen bör övergå till att bli ett obligatoriskt år i . I motionen anförs att skollagen bör ändras så att skolplikten tidigareläggs och infaller fr.o.m. det år barnet fyller , med rätt att påbörjas fr.o.m. det år barnet fyller . Det skall vidare framgå att skolstart under såväl höst som vår är tillåtet. Förskoleklassen övergår därmed till att bli ett nytt obligatoriskt år i , som stort utrymme för flexibel skolstart ges. Genom denna förändring får det som är förskoleklass ett tydligare kunskapsuppdrag, och skolans resurser kan utnyttjas mer effektivt. blir därmed, enligt motionens förslag, tioårig. begär i motion 2005/06:Ub255 yrkande 16 att förskoleklassen organisatoriskt skall tillhöra . En sådan förändring skulle tydliggöra sambandet mellan förskoleklassens och verksamhet, skriver . förespråkar i motion 2005/06:Ub233 yrkande 8 flexibel start på förskoleklassen. vill att förskoleklassen blir ett nytt obligatoriskt första grundskoleår. Det nya skolåret påbörjas det år barnet fyller , men med rätt att påbörjas fr.o.m. det år barnet fyller . Stora möjligheter skall ges för flexibel övergång. I flera motioner anförs att skolstarten skall vara flexibel, dels att skolstarten skall kunna ske tidigare, eller senare, än , dels att skolstarten skall kunna ske kontinuerligt . anför i motion 2005/06:Ub238 yrkande 4 att det finns ett behov av flexibel skolstart. I motionen skriver att , eller t.o.m. , är en mycket för en sex- eller sjuåring. Skillnaden i mognad mellan ett barn fött respektive december kan vara mycket stor. Skolstart kan föra med sig att elever får svårt att ta till sig undervisningen och kan gå hela skoltiden med en ständig känsla av att ligga efter. anför därför att det bör finnas möjlighet till flexibel skolstart, med såväl höst- som vårintagning. anför också i motion 2005/06:Ub233 yrkande 9 att skolstarten bör vara flexibel. Grundregeln skall vara att barnet börjar när hon eller han är mogen och slutar när målen har uppnåtts. begär i motion 2005/06:Ub587 yrkande 5 att regeringen skall återkomma till med förslag om hur möjligheten till flexibel skolstart skall utnyttjas i högre grad. I motionen anförs att ett sätt att öka flexibiliteten och bättre anpassa sig efter varje elevs förutsättningar är att ha skolstart varje termin. anför också att även skolgången bör vara flexibel. Elever får inte, enligt mening, slussas vidare genom utan att de nått målen för varje årskurs. En förlängning av skolgången bör därför vara möjlig så snart det blir tydligt att eleven behöver ytterligare tid. kräver i motion 2005/06:Ub428 yrkande 7 införande av flexibel skolstart mellan sex och ålder. anser det vara självklart att det skall vara barnens utvecklingsnivå som är avgörande för när de skall börja skolan, inte den fysiska åldern. I motion 2005/06:Ub209 (m) föreslås att skolstarten för ett barn skall vara individuellt anpassad och styras av kunskaps- och mognadsgrad. begär i motion 2005/06:Ub426 yrkande 15 en översyn och ändring av terminssystemet. För att flexibel skolgång skall vara möjlig måste, anser , elever ges möjlighet att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara på höstterminen. anser i motion 2005/06:Ub428 yrkande 8 att flexibel skolstart med möjlighet att börja skolan vid såväl höst- som vårterminens början bör införas. begär i motion 2005/06:Ub516 yrkande 5 flexibel skolgång. Tidpunkten för skolstart, undervisningstidens omfattning och skoltidens längd kan därmed anpassas utifrån vad som ger eleven bäst förutsättningar att uppnå kunskapsmålen. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 23 att det skall finnas möjlighet att byta stadium när målen är uppnådda, oavsett vad timplanen anger. anför i motion 2005/06:Ub426 yrkande 16 att elevernas skolgång bör vara flexibel. I motionen anförs att flexibel skolgång innebär att vi går från dagens skola, där elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på, till en individanpassad skola. Flexibel skolgång innebär att barnets egen utvecklingsnivå blir avgörande för skolstarten. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2002/03:UbU11, behandlat och avstyrkt yrkanden om ändrad skolstartsålder med hänvisning till att ett betydande mått av flexibilitet redan finns i det nuvarande systemet. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. är kommunerna skyldiga att erbjuda barn plats i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då barnet fyller till dess barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Förskoleklassen skall omfatta minst . Enligt 3 kap. 8 § skollagen (1985:1100) skall barnet, om vårdnadshavaren så begär, redan höstterminen det kalenderår det fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Om uppskjuten skolplikt till det år barnet fyller stadgas i 3 kap. 7 § skollagen. Den kommun där barnet är bosatt skall, enligt 2 b kap. 2 § första stycket, anvisa barnet plats i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då barnet fyller . Enligt andra stycket samma paragraf får barnet tas emot i förskoleklass före höstterminen det år då barnet fyller . har på uppdrag av regeringen utrett konsekvenserna av flexibel skolstart i . avrådde regeringen att starta en försöksverksamhet med flexibel skolstart. Det viktigaste skälet är att konsekvenserna för elevernas övergång till gymnasieskolan inte är tillräckligt utredda. Ett annat skäl är det låga intresset för en mer flexibel skolstart från föräldrar, elever och skolpersonal. utredning konstaterar att det är få elever som börjar det år de fyller . Andelen som gör det har också minskat. Året innan förskoleklassen introducerades, dvs. 1996/97, var det som började , medan det /03 bara var . Det är också ytterst få elever som går om eller hoppar över årskurser. Förlängd skolgång och skolpliktens upphörande I flera motioner anförs att det måste finnas möjlighet till förlängd skolgång om eleverna inte uppnår skolans mål. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 25 att skolplikten skall kunna förlängas till maximalt eller till dess eleven fyller . skriver i motion 2005/06:Ub587 yrkande 6 att en förlängning av skolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöver ytterligare tid. Även sommarläsning bör kunna övervägas som ett alternativ till förlängd skolgång. understryker i motion 2005/06:Ub426 yrkande 11 vikten av en skola där elever uppnår kunskapsmålen efter den enskilde elevens förutsättningar. anser i motion 2005/06:Ub587 yrkande 7 att det skall vara möjligt att göra ett studieuppehåll eller en terminföre årskurs åtta eller nio. I stället för att gå i skolan eller varvat med skolundervisningen skall eleverna då ha möjlighet att gå en lärlingsutbildning inom ett område som de är intresserade av. Detta skulle, menar , vara en möjlighet dels för skoltrötta elever, dels för elever som tidigt vill pröva en särskild yrkesinriktning. I motion 2005/06:Ub344 yrkande 21 anför att elever som behöver undervisning utanför ordinarie skoltid skall ha rätt till det. De elever som inte lyckas nå målen inom befintlig skoltid skall ha rätt till intensivundervisning utanför terminstid om det anses lämpligt, anför . anser också i motion 2005/06:Ub344 yrkande 4 att undervisning utan lärare inte skall kunna räknas av från den garanterade undervisningstiden. I motion 2005/06:Ub411 (kd) föreslås att undervisningsplikt i stället för skolplikt införs i den svenska skolan. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Skolplikten upphör enligt 3 kap. 10 § första stycket skollagen i regel vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten motsvaras av en rätt till utbildning. Denna rätt upphör således enligt huvudregeln vid skolpliktens upphörande, dvs. vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Bestämmelserna i 4 kap. 10 § skollagen ger dock en elev möjlighet att beredas tillfälle att fullfölja sista årskursen i högst efter det att skolplikten upphörde. Enligt andra stycket samma paragraf upphör skolplikten om barnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i eller motsvarande. Utskottet har tidigare (bl.a. i bet. 2001/02:UbU10) framhållit vikten av att alla elever ges möjlighet att nå målen för . Alla elever når dock inte målen och på samma sätt. Undervisningen i skolan måste därför anpassas till varje elevs förutsättningar och behov, vilket tydligt framgår av både skollagen (1 kap. 2 §) och läroplanen (Lpo 94). För de elever som behöver extra tid i finns möjlighet till detta enligt gällande bestämmelser.