bet · GT01UbU13 · 2006-04-20 00:00:00 — I betänkandet behandlas 86 yrkanden från allmänna motionstiden som gäller fristående skolor. Utskottet föreslår att , med delvis bifall till ett antal motionsyrkanden, beslutar om vissa ändringar i skollagen. Genom lagändringarna införs en möjlighet för fristående gymnasieskolor att inrätta individuella program. Lagändringarna träder i kraft . Utskottet föreslår att avslår övriga yrkanden som bl.a. rör fri etableringsrätt för förskolor och fritidshem, villkoren för fristående skolor, organisations-, ersättnings- och etableringsfrågor, konfessionella skolor och frågor som rör tillsyn av fristående skolor. Mot utskottets förslag att avslå motionsyrkanden om fri etableringsrätt för förskolor och fritidshem har fem partier - Moderata samlingspartiet, liberalerna, , de gröna - reserverat sig gemensamt. I reservationen föreslås att beslutar om ändringar i skollagen så att en kommun skall vara skyldig att lämna tillstånd att bedriva enskild förskola eller fritidshem om vissa angivna kvalitetskrav uppfylls. Kommunen skall också, om tillstånd finns och verksamheten är öppen för alla barn, lämna bidrag till verksamheten. Bidrag behöver inte lämnas om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för motsvarande kommunala verksamhet eller om verksamheten tar ut avgifter som är oskäligt höga. I betänkandet finns ytterligare tre gemensamma reservationer av de fem partierna (m, fp, kd, c, mp). Partierna har reserverat sig i fråga om ett tillkännagivande om att regeringen inför skall lägga fram förslag i fråga om hur kommunala beslut om bidrag till fristående skolor skall kunna överklagas genom s.k. förvaltningsbesvär av huvudmannen för den fristående skolan. Vidare avser reservationerna tillkännagivanden om dels att lika villkor för skolor oavsett driftsform skall gälla, dels att möjligheten för kommunerna att använda plan- och byggregler samt lokalfrågor för att hindra etableringar av fristående skolor skall tas bort. reserverar sig mot utskottets beslut att gymnasieskolor skall få möjlighet att inrätta individuella program. I övrigt finns reservationer från , . Särskilda yttranden har lämnats av , . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lika villkor för fristående och kommunala skolor avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 1, 2005/06:Ub343 yrkande 46, 2005/06:Ub344 yrkande 52 och 2005/06:Ub426 yrkande 37. Reservation 1 (m, fp, kd, c, mp) Friheten för fristående skolor avslår motion 2005/06:Ub342 yrkande 17. Reservation 2 (m) Ekonomiska villkor för fristående skolor avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 2 och 2005/06:Ub555 yrkande 20. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr376 yrkande 19. Betydelsen av fristående förskolor och skolor avslår motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 35, 2005/06:Ub474, 2005/06:Ub532 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkande 15. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Betyg i fristående skolor avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 36. avslår motion 2005/06:Ub342 yrkande 18. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub352 och 2005/06:Ub399. Etableringsfrihet för förskolor och fritidshem avslår motionerna 2005/06:Sf432 yrkande 13, 2005/06:Ub233 yrkande 12, 2005/06:Ub273, 2005/06:Ub319, 2005/06:Ub342 yrkande 19, 2005/06:Ub426 yrkande 8, 2005/06:Ub507 och 2005/06:Ub590 yrkandena 4 och 16. Reservation 6 (m, fp, kd, c, mp) Plan-, bygg- och lokalfrågor avslår motion 2005/06:Ub342 yrkande 6. Reservation 7 (m, fp, kd, c, mp) Övriga villkor för etablering av grund- och gymnasieskolor avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 29, 2005/06:Ub238 yrkande 26, 2005/06:Ub326 yrkande 5, 2005/06:Ub342 yrkandena 12 och 16, 2005/06:Ub343 yrkande 47, 2005/06:Ub344 yrkande 53, 2005/06:Ub398 yrkande 2, 2005/06:Ub532 yrkandena 2-4 och 2005/06:Ub542. Reservation 8 (m, fp, kd, c) Reservation 9 (v) avslår motionerna 2005/06:K398 yrkande 4, 2005/06:Sf336 yrkande 30, 2005/06:Ub312, 2005/06:Ub329, 2005/06:Ub398 yrkande 3, 2005/06:Ub449, 2005/06:Ub526, 2005/06:Ub532 yrkande 11 och 2005/06:Ub536. Reservation 10 (m) - motiveringen Reservation 11 (fp) - motiveringen Reservation 12 (kd) Reservation 13 (v) Beräkning av ersättningen till fristående skolor avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkandena 4, 5, 8 och 10, 2005/06:Ub353 och 2005/06:Ub524. Reservation 14 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 9, 2005/06:Ub343 yrkande 48 och 2005/06:Ub344 yrkande 54. Reservation 15 (m, fp) avslår motion 2005/06:Ub342 yrkande 3. Reservation 16 (m, fp, kd, c) Utredning om beräkning av ersättningen avslår motion 2005/06:Ub532 yrkande 6. Reservation 17 (kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub303, 2005/06:Ub317 yrkande 2, 2005/06:Ub342 yrkande 11, 2005/06:Ub343 yrkande 49, 2005/06:Ub344 yrkande 55 och 2005/06:Ub532 yrkande 7. Reservation 18 (m, fp, kd, c, mp) Tillsyn av fristående skolor avslår motionerna 2005/06:Ub203, 2005/06:Ub342 yrkandena 14 och 15, 2005/06:Ub421, 2005/06:Ub532 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Ub540 och 2005/06:Ub593 yrkande 18. Reservation 19 (m, fp, kd, c) Individuella program vid fristående skolor antar av utskottet i bilaga 2 framlagt lagförslag. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub283 yrkande 5, 2005/06:Ub317 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkande 39, 2005/06:Ub532 yrkande 13 och 2005/06:Ub555 yrkande 21. Reservation 20 (v) avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 13 och 2005/06:Ub532 yrkande 5. Reservation 21 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 20, 2005/06:Ub383 yrkande 9, 2005/06:Ub426 yrkande 40 och 2005/06:Ub532 yrkande 14. Reservation 22 (m, fp, kd, c) Lärare vid fristående skolor avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 11 och 2005/06:Ub532 yrkande 10. Reservation 23 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 38. Reservation 24 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub342 yrkande 7 och 2005/06:Ub532 yrkande 12. Reservation 25 (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Under allmänna motionstiden väcktes ett antal motioner som rör fristående förskolor och skolor. Yrkandena gäller bl.a. villkoren för fristående skolor, organisations-, ersättnings- och etableringsfrågor, konfessionella skolor och frågor som rör tillsyn av fristående skolor. Förslagen i motionerna, sammanlagt 86 stycken, återges i bilaga 1. Motionsyrkandena gällde även fri etableringsrätt för förskolor och skolbarnsomsorg samt rätt för fristående gymnasieskolor att driva individuella program. Med anledning av dessa yrkanden har yttrande inhämtats från Lagrådet över två reservationer med förslag om lag om ändring av skollagen (1985:1100) som väckts av , . De remitterade lagförslagen samt Lagrådets yttrande återfinns i bilaga4 respektive 5. Under beredningen av ärendet har utskottet hållit en utfrågning med företrädare för , Kommuner och Landsting, , , och angående de föreslagna lagändringarna. Vidare har utskottet begärt in ett yttrande från finansutskottet, bilaga 6. Villkor för fristående skolor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att villkoren skall vara lika för fristående och kommunala skolor och om fristående skolors frihet. Vidare bör yrkanden om förändrade ekonomiska villkor för fristående skolor avslås. I huvudsak hänvisas till tidigare behandling av motsvarande yrkanden. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c, mp), 2 (m) och 3 (m, fp, kd, c) samt särskilda yttrandena 1 (m) och 2 (fp). , understryker att villkoren skall vara lika för fristående och kommunala skolor. I motion 2005/06:Ub342 yrkande 1 menar att det, för att kunna ta till vara den positiva drivkraft som fristående skolor och elevers möjlighet att välja skola utgör, är viktigt att alla skolor - såväl fristående som kommunala - verkar under likvärdiga villkor. understryker i motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 52 och 2005/06:Ub343 yrkande 46 att kommunen varken skall gynna sina egna skolor eller friskolor, utan likvärdiga villkor skall råda. anser i motion 2005/06:Ub426 yrkande 37 att fristående skolor måste ha samma rättigheter och skyldigheter som den kommunala skolan. I motion 2005/06:Ub342 yrkande 17 begär ett tillkännagivande om fristående skolors frihet. Man menar att har lämnat en rad förslag för att inskränka denna frihet. anser att fokus skall läggas på skolors kvalitet och kunskapsförmedling, inte på huvudmannaskap eller driftsform. pekar i motion 2005/06:Ub342 yrkande 2 på att de ekonomiskavillkoren för fristående skolor successivt har försämrats. Sedan friskolereformen genomfördes har skollagen ändrats så att fristående skolors finansiella villkor successivt blivit mer beroende av kommunernas välvilja. De nya reglerna har lämnat ett stort utrymme för godtycke till kommunerna trots att dessa är konkurrenter till de fristående skolorna. Det kommunala bidraget kan användas för att underlätta eller försvåra för en redan etablerad verksamhet. Det kan också användas som ett sätt att uppmuntra etableringar eller omöjliggöra alternativ i den egna kommunen. framför i motion 2005/06:Ub555 yrkande 20 att man ser fram emot en utveckling med fler fristående skolor och att det i sammanhanget är av särskild vikt att lösa de ekonomiska ersättningsfrågorna mellan kommunerna och de fristående skolorna. menar i motion 2005/06:Kr376 yrkande 19 att de fristående skolornas villkor bör förbättras och en nationell skolpeng införas. Man menar att likvärdigheten mellan olika kommuner ökar genom skolpengen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet behandlade motsvarande yrkanden om likvärdigavillkor oavsett driftsform och fristående skolors frihet i motionsbetänkande 2004/05:UbU8. Utskottet hänvisade då till behandlingen av proposition 2001/02:35 Fristående skolor då utskottet uttalade (bet. 2001/02:UbU7) att en grundläggande förutsättning när det gäller att skapa en skola för alla är att villkoren för fristående skolor och offentliga skolor görs rättvisa och likvärdiga. Likvärdiga ekonomiska villkor är också en förutsättning för verklig valfrihet, särskilt för elever från ekonomiskt svaga grupper eller elever som är i behov av särskilt stöd. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet vill också peka på att i det utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. som utarbetats inom Utbildnings- och är ambitionen att så långt det är möjligt skapa likvärdiga villkor för fristående och kommunala skolor i den nya skollagen. Utskottet har också i betänkande 2004/05:UbU8 tagit ställning till liknande yrkanden om ekonomiska villkor för friskolor. Vad gäller bidrag till fristående skolor framhöll utskottet att likvärdiga och rättvisa villkor skall gälla för alla skolor oavsett huvudman och menade att det är viktigt att principen upprätthålls. Utskottet har fortfarande denna uppfattning. Vad gäller yrkandet om att införa nationell skolpeng har - på förslag av utskottet, senast i betänkande 2004/05:UbU1 - vid ett flertal tillfällen avslagit sådana yrkanden. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkanden som rör betydelsen av fristående skolor och förskolor, om begreppet fristående skolor samt yrkanden om kommunala fristående skolor. Jämför reservationerna 4 (m, fp, kd, c) och 5 (m, fp, kd, c) samt särskilt yttrande 3 (v). understryker i motion 2005/06:Ub532 yrkande 1 betydelsen av fristående skolor. Man menar att fristående skolor är en självklar och viktigt del av det svenska skolväsendet och menar att de inte är ett hot mot de kommunala skolorna utan en möjlighet för svenskt skolväsende. I motion 2005/06:Ub590 yrkande 15 vill också understryka betydelsen av fristående förskolor då man menar att de är ett viktigt alternativ till den kommunala barnomsorgen. framhåller i motion 2005/06:Ub426 yrkande 35 att fristående skolor har en betydelsefull roll i skolväsendet. Motionärerna pekar också, i yrkande 36, på att elever i friskolor får högre betyg än de som går i kommunala skolor, och man anser att det är viktigt att undersöka hur de elever som avslutar skolgång på friskola klarar sig. I motion 2005/06:Ub474 (s) anser motionärerna att skolan inte skall säljas ut till marknadskrafterna, och man vill ha en uppföljning om hur de fristående skolorna och den nationella antagningen påverkar segregationen i landets skolor. I motion 2005/06:Ub342 yrkande 18 framhåller att det vore olyckligt att ändra benämningen på fristående skolor till enskilda skolor. Man menar att begreppet enskilda skolor lätt kan förväxlas med privata skolor. I motion 2005/06:Ub352 (m) föreslås att en organisationsform skapas för kommunala friskolor. Motionären vill att kommunala fristående skolor skall kunna bildas lättare och att lagstiftningen skall anpassas till detta. I motion 2005/06:Ub399 (fp) föreslås att mellanformer skall tillåtas, där enskilda kommunala skolor kan få samma organisatoriska och pedagogiska manöverutrymme som fristående skolor. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Utskottet anser att enskilda förskolor och fristående skolor har en stor betydelse för förskolan och skolväsendet. Fristående skolor efterfrågas av alltfler föräldrar och har därför blivit en viktig och växande del av skolväsendet. Utskottet menar också att det är värdefullt att det genom friskolorna i större utsträckning blir möjligt att t.ex. välja skolor med olika pedagogik. När det gäller betydelsen av enskilda förskolor behandlades sådana yrkanden av i betänkande 2005/06:UbU12 Förskolan tidigare . Vad gäller de fristående alternativens betydelse för segregationen vill utskottet understryka att de utredningar som pekar på att fristående skolor bidrar till att öka segregationen bör tas på största allvar då en sådan utveckling enligt utskottets uppfattning inte är acceptabel. Utskottet utgår ifrån att regeringen följer utvecklingen. När det gäller betygssättningen vid fristående skolor, utgår utskottet ifrån att i sin ordinarie inspektionsverksamhet och tillsyn samt i sitt allmänna ansvar för att följa upp bl.a. frågor om betygens likvärdighet också granskar de fristående skolornas betygssättning. Utskottet behandlade yrkanden om begreppet fristående skolor i betänkande 2004/05:UbU8. Utskottet menade då att yrkandena borde avslås i avvaktan på regeringens förslag till ny skollag. Utskottet har ingen annan uppfattning , men vill ändå peka på att det i det utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. som utarbetats inom Utbildnings- och inte föreslås någon ändring av benämningen på fristående skolor. I betänkande Skola & Samhälle (SOU 2006:1) konstaterar utredaren att det finns behov av gymnasieutbildning i annan form än vad nuvarande regler tillåter. Därför föreslås att kommunala företag med inslag av privata ägarintressen under vissa förutsättningar skall kunna bedriva gymnasieutbildning inom ramen för den del av skolväsendet för barn och ungdom som anordnas av det allmänna. Utredningen kommer att remissbehandlas . Utskottet anser att beredningen bör avvaktas. Etableringsfrihet för förskolor och fritidshem Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena som rör etableringsfrihet för enskilda förskolor och fritidshem. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c, mp). föreslår i motion 2005/06:Ub233 yrkande 12 att fri etableringsrätt införs för förskolor. Man menar att alla kommuner skall vara skyldiga att - efter att har lämnat tillstånd - lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg om verksamheten uppfyller de kvalitetskrav som ställs. föreslår vidare i motion 2005/06:Ub342 yrkande 19 att fristående skolor skall ha rätt att tillhandahålla och få ersättning för fritidsverksamhet.De skall dock inte enligt förslaget vara skyldiga att erbjuda fritidsverksamhet. anser i motionerna 2005/06:Sf432 yrkande 13 och 2005/06:Ub590 yrkande 4 att etableringsfrihet bör råda inom barnomsorgen. Alla förskolor som uppfyller i lag fastställda villkor skall få tillstånd för sin verksamhet och rätt till ekonomiskt stöd från kommunen. Man föreslår också i motion 2005/06:Ub590 yrkande 16 att skall ha tillsynsansvar för de fristående förskolorna. menar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 8 att etableringsfrihet för förskolor bör införas för att förbättra mångfalden och kvaliteten och att kommunerna bör vara skyldiga att ge bidrag till fristående förskoleanordnare. I motion 2005/06:Ub273 (fp) föreslås att etableringsfriheten för förskolor skall jämställas med etableringsfriheten för skolor och sålunda skall kommuner tvingas att ge medel även till alternativa förskolor. I motion 2005/06:Ub319 (mp) föreslås att rätten att etablera en enskild förskola skall förstärkas. Man menar att de enskilda förskolor som följer skollag och läroplan alltid skall få tillstånd att starta och därmed rätt till bidrag. I motion 2005/06:Ub507 (s) anser motionären att skall tillkännage som sin mening att nuvarande förhållande där kommunerna fattar beslut om godkännande av fristående förskolor skall behållas. , har med utgångspunkt i motionerna förslagit ändringar i 2 a kap. 13, 14 och 17 §§ i skollagen (1985:1100). Förslaget innebär bl.a. att enskilda förskolor respektive fritidshem skall beviljas tillstånd om kraven på verksamheten uppfylls. Kommunen skall således vara skyldig att utfärda tillstånd för verksamheten om huvudmannen följer de i skollagen uppställda kraven på god kvalitet och säkerhet samt de krav som uppställs i 2 a kap. 3 §. Vidare föreslås att kommunen skall lämna bidrag till en förskola med enskild huvudman som har tillstånd att bedriva verksamhet, har sökt bidraget och är öppen för alla barn som har rätt till förskola. Enligt förslaget skall kommunen inte vara skyldig att lämna bidrag till verksamheten om den innebär påtagliga negativa följder för motsvarande verksamhet i kommunen eller om den enskilda verksamheten tar ut avgifter som är oskäligt höga. Den uttalade möjligheten som finns i skollagen att tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten tas bort. Lagförslaget är fogat till betänkandet (bilaga 3). Utskottet har inhämtat yttrande från Lagrådet (bilaga 5). har inhämtat yttrande från finansutskottet (bilaga 6). konstaterar att förslaget rörande fri etableringsrätt för förskolor inte åtföljs av en särskild analys om det påverkar kommunernas verksamhet och om det får effekt på deras ekonomi. har därför under beredning av ärendet vid en intern utfrågning inhämtat synpunkter på förslagets ekonomiska konsekvenser vid en utfrågning med representanter för , Kommuner och Landsting samt . I samband med utfrågningen har finansutskottet tagit del av en konsekvensberäkning sammanställd av Utbildnings- och . Enligt kalkylen skulle kommunernas kostnader för förskoleverksamhet öka med till följd av förslaget. Beräkningarna tar hänsyn till kommunernas anpassningskostnader i form av kostnader för överkapacitet eller ökad beredskap i förskoleverksamheten. Därutöver bedömer Utbildnings- och att kommunernas administrationskostnader för utgivning av tillstånd till enskilda förskolor samt kontroll av deras verksamhet skulle öka med ca . Enligt vad finansutskottet vidare har kunnat erfara är och Kommuner och Landsting eniga om att de kostnader som skulle tillkomma för kommunerna till följd av reservanternas förslag är av sådan art att de bör ersättas av staten i enlighet med finansieringsprincipen. menar att det är uppenbart att förslaget kan försvåra kommunernas planering och därmed leda till merkostnader för enskilda kommuner, och förslaget leder därmed till en inskränkning av kommunens rätt att besluta om hur de kommunala skattemedlen skall användas. En skyldighet för kommunerna att lämna tillstånd för och bidrag till enskilda förskolor innebär således en begränsning av utrymmet för det kommunala självstyret. finner inte anledning att göra en annan bedömning av de ekonomiska konsekvenser som följer fri etableringsrätt för förskolor än den som ingår i Utbildnings- och kalkyl. instämmer också i bedömning att den regelförändring som föreslås av reservanterna föranleder ersättning från staten till kommunerna i enlighet med finansieringsprincipen. De ovan angivna övervägandena angående förslagets kommunalekonomiska effekter och tillämpningen av finansieringsprincipen bör därför enligt finansutskottets mening ingå i utbildningsutskottets slutliga ställningstagande i ärendet. , har i yttrandet lämnat en avvikande mening. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet vill värna om en förskola med hög kvalitet. Vidare anser utskottet att kommunerna måste ges adekvata möjligheter till planering av sin verksamhet och att regelsystemen måste utformas med hänsyn till den kommunala självstyrelsen. Utskottet anser att de föreslagna bestämmelserna om fri etablering av enskilda förskolor i alla dessa avseenden får ogynnsamma konsekvenser. Utskottet har under beredningen av ärendet hållit en utfrågning om vilka konsekvenser de föreslagna reglerna kan få. I denna deltog representanter för Kommuner och Landsting, , , , samt . I samband med utfrågningen inlämnades en promemoria från med synpunkter på förslaget. Mot bakgrund av lagförslagets principiella betydelse och dess negativa konsekvenser för den befintliga förskoleverksamheten anser utskottet dock att frågan borde ha behandlats mera fullständigt, på sedvanligt sätt. Nedan utvecklar utskottet sina ståndpunkter när det gäller förslagets inverkan på förskolans kvalitet och på kommunernas verksamhet För att öka kvaliteten i förskolan har Socialdemokraterna och samarbetspartierna infört ett riktat statsbidrag till kommunerna för att anställa 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. beräknas att avsättas. Därefter skall medlen inordnas i det generella statsbidraget. Satsningen på 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan innebär en kvalitetshöjning. Forskning visar tydligt att personaltätheten och gruppstorlekarna är viktiga kvalitetsfrågor i förskolan, speciellt för yngre barn och barn i behov av särskilt stöd. Utskottets mening är att den nu föreslagna lagförändringen hotar denna kvalitetssatsning. Resurser som skulle ha använts till att anställa mer personal och minska barngruppernas storlek riskerar i stället att försvinna i omställningskostnader och drabba den befintliga förskolan genom besparingar och neddragningar. Den nu gällande skollagen ger kommunerna möjlighet att ge tillstånd, enligt 2 a kap. 13 § skollagen, till enskild förskola eller enskilt fritidshem att bedriva verksamhet. Det är kommunen där verksamheten bedrivs som beviljar tillstånd. Sådant tillstånd kan endast medges om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Kommunen kan, men behöver inte, lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg som uppfyller de kvalitetskrav som anges och om avgifterna inte är oskäligt höga. En betydande majoritet av kommunerna erbjuder alternativ till den egna kommunala verksamheten. har av alla förskolebarn plats i en enskild förskola. Detta kan jämföras med andelen barn som går i fristående grundskolor som är . Det finns kommuner som på frivillig grund redan tillämpar etableringsfrihet för enskilda förskolor. En kommun har gått så långt att det inte längre finns någon enda förskola kvar. Utskottet noterar att mångfalden och valfriheten är långt större inom förskolan med den nu gällande skollagen än på skolans område som tillämpar etableringsfrihet för fristående skolor. Olika kvalitetsundersökningar visar också att en överväldigande majoritet av föräldrarna är nöjda med den svenska förskolan. Utskottet konstaterar vidare att motivet för att på detta sätt försöka tvinga fram fler platser i enskild verksamhet inom förskolan i första hand inte har sin grund i kvalitetsargument utan snarare näringspolitiska skäl. Såväl skollagskommittés betänkande (SOU 2002:121) som Utbildnings- och utkast till lagrådsremiss (U2005/5584/S), som remitterades , innehöll ett flertal förslag till förstärkningar av kvaliteten i förskolan i förhållande till dagens lagstiftning.