bet · GT01TU13 · 2006-04-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet trafiksäkerheten inom vägtrafiken med utgångspunkt från 120 motionsyrkanden från främst den allmänna motionstiden och 2005. Utskottet konstaterar att omfattande och angelägna åtgärder vidtas för att förbättra trafiksäkerheten och att antalet förolyckade i trafiken minskar. Antalet dödade och skadade i vägtrafiken minskar dock inte i en takt som är förenlig med de av beslutade trafiksäkerhetsmålen. Det finns, enligt utskottets mening, risk för att etappmålet om högst 270 dödade inte kommer att uppnås. Utskottet framhåller att det långsiktiga målet att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken skall bestå. En fördjupad analys behövs dock av hittillsvarande resultat och olika åtgärders effektivitet. Syftet med en sådan analys är dels att påskynda en utveckling mot nollvisionen, dels att skapa ett bra beslutsunderlag för att formulera ett nytt etappmål. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer till med en sådan analys. Utskottet har erfarit att borttagande av övergångställen är ett särskilt hinder för synskadade. Utskottet anser att det finns brist på information när det gäller trafiksäkerhet och tillgänglighet för synskadade. Utskottet föreslår därför att ger regeringen till känna att en samlad redovisning av åtgärder för att öka trafiksäkerheten för synskadade bör ske. Utskottet anser vidare att det är angeläget att arbetet med att kvalitetsbedöma alkolås intensifieras. På eget initiativ föreslår utskottet att ger regeringen till känna att bör ges ett tidsatt uppdrag att genomföra kvalitetsbedömningar av alkolås. Med undantag för de motioner som rör trafiksäkerheten för synskadade avstyrker utskottet behandlade motionsförslag med hänvisning till pågående beredningsarbete samt den uppgiftsfördelning som råder inom trafiksäkerhetsområdet, där flera frågor avgörs av regeringen, samt lokala och regionala organ. I betänkandet finns 14 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:T380 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T495 yrkandena 1, 4, 6 och 7 samt 2005/06:T609 yrkande 5. Reservation 1 (m, fp, kd, c) ger regeringen till känna vad utskottet anför om att regeringen säkerställer att det sker en oberoende kvalitetsbedömning av alkolås som finns på marknaden. Därmed avslår motionerna 2005/06:Ju382 yrkandena 6, 7 och 10, 2005/06:Ju484 yrkandena 6 och 7, 2005/06:So3 yrkande 10, 2005/06:So313 yrkande 4, 2005/06:T311, 2005/06:T380 yrkandena 5 i denna del, 9 och 15-19, 2005/06:T388, 2005/06:T414 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T445, 2005/06:T538 i denna del, 2005/06:T552, 2005/06:T554, 2005/06:T609 yrkandena 1, 2 och 10, 2005/06:T610 yrkande 3 och 2005/06:T613 yrkande 1. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:T461 yrkande 13, 2005/06:Sk297 yrkande 2, 2005/06:T205, 2005/06:T225, 2005/06:T227, 2005/06:T243, 2005/06:T267, 2005/06:T269 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T380 yrkande 8, 2005/06:T386, 2005/06:T562 yrkandena 9 och 10, 2005/06:T585 och 2005/06:T609 yrkandena 4, 7 och 9. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ju380 yrkande 14, 2005/06:T202, 2005/06:T204, 2005/06:T302, 2005/06:T394, 2005/06:T399, 2005/06:T415 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T432, 2005/06:T452, 2005/06:T476, 2005/06:T489 och 2005/06:T609 yrkande 11. Reservation 4 (fp) Reservation 5 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub428 yrkande 21, 2005/06:T208, 2005/06:T291, 2005/06:T336 yrkandena 1-3, 2005/06:T380 yrkandena 4 och 5 i denna del, 2005/06:T384, 2005/06:T538 i denna del, 2005/06:T544 och 2005/06:T592. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Reservation 7 (v) avslår motionerna 2005/06:T342 och 2005/06:T448. ger regeringen till känna vad utskottet anför om behovet av en god trafiksäkerhet och tillgänglighet för synskadade i trafiken. Därmed bifaller motionerna 2005/06:T417 yrkande 2 och 2005/06:T451 samt avslår motion 2005/06:T417 yrkande 1. Cyklister, mopedister och motorcyklister avslår motionerna 2005/06:T259, 2005/06:T298, 2005/06:T380 yrkandena 6 och 7, 2005/06:T408, 2005/06:T543 och 2005/06:T609 yrkandena 6, 13 och 14. Reservation 8 (fp) Reservation 9 (kd) avslår motionerna 2005/06:T301, 2005/06:T314 och 2005/06:T600. Reservation 10 (m) Övervakning och ägaransvar vid automatisk hastighetsövervakning avslår motionerna 2005/06:T518 och 2005/06:T562 yrkandena 6 och 7. Reservation 11 (c, mp, -) avslår motionerna 2005/06:T237, 2005/06:T335 yrkandena 1-3, 2005/06:T409, 2005/06:T471 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T495 yrkande 3, 2005/06:T503, 2005/06:T514 och 2005/06:T595. Reservation 12 (m, fp, c) avslår motionerna 2005/06:T231, 2005/06:T296 yrkande 8, 2005/06:T361, 2005/06:T562 yrkandena 1-3 och 2005/06:T609 yrkande 8. Reservation 13 (kd) Reservation 14 (mp, -) avslår motionerna 2004/05:T439, 2005/06:T378, 2005/06:T381 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T442, 2005/06:T495 yrkande 5 och 2005/06:MJ450 yrkande 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (-), () och (). Ärendet och dess beredning Detta betänkande omfattar trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken med utgångspunkt från 120 motionsyrkanden som väckts under framför allt den allmänna motionstiden och . I samband med beredning av ärendet har utskottet sammanträffat med , Vägtrafikinspektionen, NTF och företrädare för vid i . I ärendet har statsrådet , , informerat utskottet. Vidare har ett antal skrivelser i ärendet kommit in till utskottet. anordnade trafikutskottet tillsammans med justitieutskottet en gemensam utfrågning om rattfylleri. Stenografiska uppteckningar från utfrågningen redovisas i justitieutskottets betänkande 2005/06:JU23. Utskottets förslag i korthet Utskottet ser positivt på att antalet dödade i trafiken minskar och att omfattande och angelägna åtgärder vidtas för att förbättra trafiksäkerheten. Antalet dödade och skadade i vägtrafiken minskar dock inte i den takt som är förenlig med de av beslutade trafiksäkerhetsmålen. Det finns, enligt utskottets mening, risk för att etappmålet om högst 270 dödade inte kommer att uppnås. Utskottet framhåller att det långsiktiga målet att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken skall bestå. En fördjupad analys behövs av hittillsvarande resultat och olika åtgärders effektivitet. Syftet med en sådan analys är dels att påskynda en utveckling mot nollvisionen, dels att skapa ett bra underlag för att formulera ett nytt etappmål. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer till med en sådan analys och är därför inte berett att ta några initiativ innan ett fördjupat beslutsunderlag föreligger. bör mot denna bakgrund avslå samtliga motionsförslag om mål och utgångspunkter för trafiksäkerhetsarbetet. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). beslutade om den s.k. nollvisionen för vägtrafiken (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Enligt nollvisionen skall det långsiktiga målet för trafiksäkerheten vara att ingen skall dödas eller skadas allvarligt inom vägtransportsystemet, och att transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. fastställde ett etappmål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) om att antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor bör ha minskat med till år 2007- eller 270 personer - räknat års nivå. Härefter har de ovan nämnda besluten behandlats av vid ett flertal tillfällen, senast . Utskottet uttalade då i sitt av godkända betänkande (bet. 2004/05:TU2) att utskottet ansåg att dessa mål skulle ligga fast. Utskottet framhöll vikten av ett långsiktigt mål att sträva mot, ett mål som angav inriktningen på trafiksäkerhetsarbetet. Vidare ansåg utskottet att det var viktigt med ett etappmål som tydligt anger vad som skall uppnås . Utvecklingen av antalet omkomna i vägtrafiken I nedanstående diagram återges Väg- och transportforskningsinstitutets redovisning och analys av antalet döda i vägtrafikolyckor . Uppgifterna är preliminära. I statistiken är förolyckade i vägtrafikolyckor till följd av bedömt sjukdomsfall för hela perioden exkluderade. Antalet dödade i vägtrafikolyckor åren 1996-2005 Källa: VTI. Av diagrammet framgår att 440 personer omkom i den svenska vägtrafiken 2005. Detta är de lägsta dödstalen . Jämfört med 2004 är det en minskning med 40 personer, då 480 personer förolyckades i den svenska vägtrafiken. Antalet trafikdödade uppgick till ca 436. Det minskade antalet omkomna i trafiken i , inklusive uppgifterna för , ligger på en lägre nivå än . Vid en sådan jämförelse med genomsnittligt antal döda i vägtrafiken uppgår minskningen till . Enligt , , har det skett en större procentuell minskning av antalet dödade på det svenska kommunala vägnätet jämfört med det statliga vägnätet. Det är främst färre fotgängare och cyklister som har omkommit på det kommunala vägnätet, vilket enligt VTI förklaras med utbyggnaden av gång- och cykelvägar. För det statliga vägnätet beror minskningen av antalet döda främst på utbyggnaden av två-plus-ett-vägar med körbaneseparering. Av dem som dödades i trafiken är män. Även med hänsyn tagen till färdsträcka löper män dubbelt så stor risk som kvinnor att omkomma i trafiken. Det finns, enligt VTI, ett antal faktorer som har bidragit till att det totala antalet döda inte har minskat ytterligare jämfört med . Sådana faktorer är sannolikt det ökade trafikarbetet och att den faktiska hastigheten på vägarna har blivit högre. Det finns även anledning att befara att nykterheten i trafiken blivit sämre. har trafikutskottet uttryckt en stark oro för att antalet döda och skadade i vägtrafiken inte minskar i en takt som är förenlig med de av beslutade trafiksäkerhetsmålen. Vid den senaste behandlingen i betänkande 2004/05:TU2 menade utskottet att den ogynnsamma utvecklingen skulle bemötas med ytterligare krafttag i syfte att förbättra trafiksäkerheten. Stora ansträngningar av samtliga aktörer inom vägtrafikområdet måste göras för att etappmålet 2007 skall uppnås. Utskottet ansåg att målet skulle ligga fast som man konstaterade att den tidpunkt då målet skulle vara uppfyllt ryckte allt närmare. När det gäller den övergripande inriktningen för trafiksäkerhetsarbetet ansåg utskottet att arbetet med att integrera säkerhet i trafikmiljön på vägnätet, i kvalitetssäkringen av transporter, i arbetsmiljöarbetet samt i fordonsutvecklingen borde fortsätta och intensifieras. Trafikanterna måste förmås att bättre följa gällande trafikregler, framför allt när det gäller hastighetsgränser, nykterhet och användning av skyddsutrustning. Inom Europeiska gemenskapen pågår ett omfattande arbete för en förbättrad trafiksäkerhet. presenterade kommissionen en vitbok, Den gemensamma transportpolitiken : Vägval . Av vitboken framgår att länder inom EU bör förbinda sig att verka för att antalet dödsfall i samband med trafikolyckor skall minskas med hälften. Transportministrarna i EU:s medlemsstater har tillsammans med transportministrarna i de nya medlemsstaterna bekräftat halveringsmålet i den s.k. Veronadeklarationen. EU:s mål är att högst 25 000 personer skall dödas inom EU:s medlemsländer 2010. Uppgifter från visar att antalet dödade i vägtrafiken totalt sett inom EU:s medlemsstater har minskat från ca 50 000 personer 2001 till ca 41 600 personer 2005 (KOM [2006] 74 slutlig). Det innebär att antalet dödade har minskat . För att nå målet borde minskningen ha uppgått till . Av statistiken framgår att det är stora skillnader mellan länderna. De länder som har lyckats bäst med att minska antalet dödade i vägtrafiken är , , , , , , , och (-). I åtta andra länder (, , , , , , och ) har vissa positiva resultat uppnåtts (-). I sex andra länder (, , , , och ) har situationen blivit något bättre, men i något fall har situationen blivit sämre. I och har situationen blivit klart sämre. framhålls i kommissionens rapport att siffrorna bör tolkas med försiktighet, särskilt i de små medlemsländerna. Av kommissionens lägesrapport efter halva tiden framgår att vitboken och det europeiska åtgärdsprogrammet har inspirerat många medlemsstater att utarbeta nationella trafiksäkerhetsplaner, om man inte har haft sådana. Ofta har dessa planer innehållit gemensamma mål om att halvera antalet dödade i vägtrafiken. De åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att uppnå trafiksäkerhetsmålen är vanligtvis effektivare kontroller och skärpta påföljder för trafiksäkerhetsbrott. Vidare finns ofta satsningar på utbildning och information i medlemsländernas planer för att kunna skapa en ny trafiksäkerhetskultur som syftar till att få alla aktörer inblandade i arbetet. Även initiativ till lägre tillåten promillehalt har tagits i arbetet mot alkohol, droger och läkemedel i trafiken. Antalet kontroller har ökat och de är, enligt kommissionen, mer riktade, tillförlitliga och effektivare . En grund för medlemsländernas trafiksäkerhetsarbete är rekommendationen 2004/345/EG som omfattar god praxis i fråga om kontroller av rattonykterhet, hastighetsbegränsningar och bilbältesanvändning. De omfattar alla former av vägtransporter, och genomförandet följs upp av experter från medlemsländerna och kommissionen. Vid en resa i sammanträffade utskottet bl.a. med det franska transportministeriet. Av ministeriets redovisning framgick att antalet dödade i vägtrafiken i hade minskat från 17 000 till 8 000 omkomna . Ett viktigt medel för att åstadkomma denna minskning har varit utökad kontroll av bl.a. hastigheter och nykterhet. Hastigheterna övervakas framför allt genom trafiksäkerhetskameror. I är föraren ansvarig för hastighetsförseelsen. Om föraren av olika skäl inte kan identifieras är den registrerade ägaren ansvarig för att böterna betalas. Ägaren kan undgå betalningsansvar genom att visa att han eller hon inte har kört fordonet. Genom att övervakningen av hastighetsöverträdelser har effektiviserats har polisen kunnat frigöra resurser för att kontrollera andra trafikbrott, t.ex. nykterheten hos förare. Resurserna för trafikkontroller har även utökats, och sanktionerna för ett antal trafikbrott har skärpts. Vidare har man även arbetat med att förebygga olyckor genom utbildning och informationskampanjer. Strategier för ökad vägtrafiksäkerhet presenterade regeringen ett handlingsprogram för ökad trafiksä-kerhet, det s.k. elvapunktsprogrammet, som består av följande komponenter: En satsning på de farligaste vägarna Säkrare trafik i tätort Svensk teknik utnyttjas bättre Ansvar för dem som utformar vägtrafiksystemet Samhällets hantering av trafikbrott Alternativa finansieringsformer för nya vägar Detta program har, sedan det presenterades av regeringen, varit en utgångspunkt för trafiksäkerhetsarbetet. Med anledning av den oroande utvecklingen av antalet döda och skadade i trafiken tog näringsministern initiativ till en nationell samling för att öka trafiksäkerheten. generaldirektör leder den nationella samlingen, där representanter från ett 40-tal organisationer, företag och myndigheter ingår. I uppdraget ingår att komma med förslag till nya åtgärder riktade till trafikanten och att sprida och få acceptans för dessa. Initiativet innebär att trafiksäkerhetsarbetet i större utsträckning omfattar beteendefrågor. prioriterar tre problemområden, nämligen förbättrad hastighetsanpassning, ökad trafiknykterhet samt barn och unga i trafiken. inleddes ett arbete med regionala samlingar. regionala enheter samordnar arbetet inom respektive region. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Av instruktion framgår att verket skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås och att inom ramen för sitt sektorsansvar skall vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. På grundval av de av beslutade målen för trafiksäkerheten har regeringen fattat beslut om verksamhetsmål för . I regleringsbrev anges att det långsiktiga målet för verksamhetsgrenen En säker trafik är att antalet dödade och svårt skadade till följd av vägtrafikolyckor skall minska och antalet dödade i vägtrafikolyckor skall understiga 270 personer 2007 inom hela vägtransportsektorn. Därutöver anger regeringen två mål för . Det ena målet är att skall genomföra kostnadseffektiva åtgärder på det statliga vägnätet som leder till att antalet dödade i vägtrafikolyckor minskar med minst 20 personer jämfört med . Det andra målet är att åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras. Dessa mål gällde även för 2005. I sin årsredovisning bedömer att det förstnämnda målet att antalet dödade i vägtrafikolyckor skall minska med minst 20 personer inte har uppnåtts. För det andra målet att åtgärder riktade till barn skall prioriteras anser att målet delvis har uppnåtts. har i sin sektorsrapport analyserat etappmålet . Av redovisningen framgår att det vid en linjär årlig minskning skulle ha skett en årlig minskning av antalet dödade med ca 25 personer för att uppnå målet, men eftersom en sådan minskning inte har inträffat skärps kravet . I sin målanalys pekar på att när det gäller minskningen av antalet döda är inte resultatet statistiskt säkerställt. Däremot kan längre trender identifieras. En minskning med 89 dödade skall, enligt verket, däremot ses som ett resultat av ett konsekvent trafiksäkerhetsarbete från alla aktörer. framhåller att man genomför en större andel fysiska åtgärder på det statliga vägnätet jämfört med vad man gjorde . Alltfler kommuner genomför trafiksäkerhetshöjande fysiska åtgärder i gatu- och vägmiljön. Polisens övervakning har medfört att alltfler trafikförseelser anmäls, vilket sammantaget får en positiv påverkan på trafikanternas beteende. Aktörernas insatser sammanfaller även med andra gynnsamma faktorer som alltfler säkrare bilar. Antalet dödade i mötesolyckor och omkörningsolyckor har minskat avsevärt . Det är, enligt , den enskilt mest tydliga indikationen som visar att mitträcke på vägar med mötande trafik innebär betydande minskningar av olycksrisker. har singelolyckorna inte minskat, vilket enligt verket med stor sannolikhet kan härledas till ökad alkoholkonsumtion, stora hastighetsöverträdelser samt låg passiv säkerhet i vägars sidoområden. Om antalet omkomna i singelolyckor hade minskat på samma sätt som för mötesolyckor, skulle antalet omkomna i singelolyckor ha minskat med 75 personer. Dessutom dödas allt färre fotgängare eftersom en allt större del av tätortsmiljön åtgärdas med hastighetsdämpande åtgärder och separation av biltrafiken från oskyddade trafikanter. Vidare väcker i sin rapport två frågor som rör dels nuvarande mått för att mäta måluppfyllelsen, dels behovet av att utveckla nuvarande mål för trafiksäkerhetsarbetet. menar att trafiksäkerhetsarbetet borde använda det säkra systemet som referens i samband med målformuleringen i stället för död och allvarligt skadad. menar att slumpens betydelse för utfallet skulle minska. skulle kunskapen öka om vilka åtgärder som ger effekt eller som behöver vidtas för att man mer effektivt än skall uppnå en önskad förändring av vägtransportsystemets utformning och funktion. anser att om statsmakterna skulle välja att definiera mål kopplade till vägtransportsystemets funktion i stället för till antalet dödade skulle möjligheterna att styra vilka områden som skall prioriteras öka. En sådan utveckling skulle således förbättra den årliga uppföljningen av resultatet och göra det möjligt att utkräva ansvar av de olika aktörerna för graden av måluppfyllelse. arbetar med att stödja och påverka andra aktörer i vägtransportsystemet för att de inom sina ansvarsområden skall arbeta i riktning mot att de transportpolitiska målen uppnås bl.a. inom den nationella samlingen, regionala samlingar och inom OLA-arbetet. (objektiva fakta, lösningar och avsikter) är ett arbetssätt som har betydelse för trafiksäkerhetsarbetet. Utifrån fakta, främst från de djupstudier av samtliga dödsolyckor som genomför, har händelsekedjor som leder till olyckor kartlagts. Berörda systemansvariga på olika nivåer identifierar sedan problem, och förslag på åtgärder tas fram. Aktörerna lämnar mot denna bakgrund avsiktsförklaringar där åtgärder och tidpunkten för att genomföra dessa åtgärder identifieras. har 30 aktörer uttalat avsikter om att öka efterlevnaden av regler vid transporter. har OLA-projekt pågått inom områdena motorcykel, vinterhalka, alkohol, unga personbilsförare och säkrare avfallshantering. Totalt har man på nationell nivå genomfört sju OLA-projekt sedan starten . På regional nivå har totalt ett 70-tal OLA-arbeten bedrivits. Sammanlagt har 59 aktörer lämnat avsiktsförklaringar. Exempel på avsikter som har lämnats är att försök med alkolåsnyckel genomförs samt att värderar resor och transporter ur ett arbetsmiljöperspektiv. 't drink and drive är ett nationellt projekt som driver som riktar sig till ungdomar som är . Aktiviteterna genomförs i samverkan med bl.a. MHF, NTF, Polisen, räddningstjänsten, skolor, idrottsföreningar m.m. Via filmer, utställningar och föreläsningar, där offren själva framträder, lyfts problematiken fram. Enligt visar attitydmätningar att projektet har fått ett tydligt större genomslag 2005 jämfört med . Ett samarbete mellan , Polisen och NTF bedrivs för att öka användning av bilbälte. Polisens övervakning har kompletterats med informationsinsatser på nationell och regional nivå. Arbetet inriktas på dels förargrupper där det finns en stor förbättringspotential, unga förare och yrkesförare, dels tätortstrafik. Enligt årsredovisning har regelbundna mätningar visat att bältesanvändningen bland personbilsförare och passagerare i tätortstrafik har ökat från till sedan projektet startade . totala summa för investeringar uppgick till ca , varav avsåg åtgärder som har flera syften, t.ex. en kombination av åtgärder för framkomlighet, kapacitetshöjning och trafiksäkerhet. De riktade trafiksäkerhetsinvesteringarna uppgick till ca 2005. Sådana åtgärder omfattade vägutbyggnad (), mötesseparering (), sidoområdesåtgärder (), korsningsåtgärder () och åtgärder för skyddande av trafikanter (). Av årsredovisning framgår vidare att verket bidrog till kommunerna med 2005 för att bl.a. göra det kommunala vägnätet säkrare. inrättade regeringen en vägtrafikinspektion. Inspektionen är i förhållande till övriga organisation oberoende men dess styrelse är gemensam med . Vägtrafikinspektionen skall arbeta med följande uppgifter: Att med utgångspunkt i beslutade trafiksäkerhetsmål hos myndigheter, kommuner och andra utifrån ett helhetsperspektiv följa och analysera sådana förhållanden som väsentligt kan påverka vägtransportsystemets utformning och funktion. Att genom dialog med de aktörer som avses i punkt 1 verka för att dessa tillämpar ett systematiskt arbetssätt för att förhindra vägtrafikolyckor som leder till att någon dödas eller blir allvarligt skadad. Att samverka med andra aktörer i syfte att öka trafiksäkerheten på väg. Att initiera forskning och utveckling inom trafiksäkerhetsområdet och följa sådan forskning som har betydelse för inspektionens verksamhet. Inspektionen har bl.a. utvärderat djupstudiearbete, OLA-arbetet, samt projektet samling. Av resultatet framgår att arbetet har lett till positiva effekter när det gäller olika aktörers insikter i säkerhetsproblemen och deras engagemang i trafiksäkerhetsarbetet. Utvärderingen visade dock att det finns en bristande systematik i arbetet, särskilt när det gäller målen och den nuvarande styrningen för att nå målen när det gällde samtliga insatser. Därutöver visade utvärderingen att det inom djupstudiearbetet saknades ett teoretiskt och faktabaserat resonemang om vilka data som måste samlas in. I OLA-arbetet blev de avsikter som hade lämnats föremål för kritik. Exempelvis saknades i många fall kopplingar till faktaunderlaget, de var ofta vagt formulerade och de var inte tidssatta. Därutöver saknades en systematisk uppföljning och utvärdering av OLA-arbetet. För den nationella samlingen saknades tydliga och dokumenterade mål.