bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — i en ny tid I detta betänkande behandlas riksdagsstyrelsens framställning i en ny tid (framst. 2005/06:RS3) och 19 motionsyrkanden i följdmotioner samt den ekonomiska vårpropositionen 2005/06:100 punkterna 2-5 som gäller förändringar i fråga om utgiftsområdena. Dessutom behandlas 58 motionsyrkanden från allmänna motionstider, varav 17 i förenklad ordning. Utskottet tillstyrker i allt väsentligt framställningen och lägger fram två förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Förslagen omfattar även vissa ändringar som utskottet föreslår med utnyttjande av sin initiativrätt. De föreslagna ändringarna gäller bl.a. arbete med EU-frågor. Förslagen i dessa delar innefattar en ny ordning för hantering av vissa strategiska EU-dokument samt en förstärkt roll för utskotten i arbete med EU-frågorna. Vidare införs enligt utskottets förslag en möjlighet för utskottsledamöter att tillfälligt tjänstgöra som suppleant i . Förslaget innebär även att ett nytt civilutskott ersätter lag- och bostadsutskotten, begränsning i motionsrätten på skrivelser, en möjlighet för utskott att låta ärenden som inte hinns med falla samt utskottssammanträden med att kammardebatter pågår. Utskottet föreslår också ändringar i indelningen av utgiftsområden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändringar i fråga om utgiftsområdena (prop. 2005/06:100 punkterna 2-5) och tillstyrker två motionsyrkanden - den ena delvis - i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns åtta reservationer, varav en villkorad. Ett förslag till lag om ändring i riksdagsordningen som gäller EU-frågorna, föreslås träda i kraft , medan det andra förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen, som gäller övriga frågor, föreslås träda i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut arbete med EU-frågorna - huvudbestämmelser i riksdagsordningen i den ordning som anges i 8 kap. 16 § regeringsformen antar i bilaga 2 som förslag 3 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 3 kap. 14 a § och 10 kap. 1 och 3-7 §§ samt rubrikerna närmast före 3 kap. 14 a § och 10 kap. 3 respektive 4 §. Därmed bifaller delvis framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:K7 av m.fl. (kd) yrkande 1, 2005/06:K9 av m.fl. (fp) yrkandena 1 och 2, 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkandena 1 och 7, 2005/06:K380 av m.fl. (mp), 2005/06:K458 av () och 2005/06:U338 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 4 och 5. Reservation 1 (s) - delvis arbete med EU-frågorna - tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen antar i bilaga 2 som förslag 3 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelserna 2.7.1, 10.4.1 och 10.5.1. Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del. Reservation 1 (s) - delvis Riktlinjer för arbete med EU-frågor godkänner riktlinjerna för arbete med EU-frågorna (avsnitten 3.1-3.6 i betänkande) att tillämpas fr.o.m. . Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 2 och avslår motionerna 2005/06:K4 av () yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 3. Reservation 1 (s) - delvis Ersättare som suppleanter i i den ordning som anges i 8 kap. 16 § regeringsformen antar i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 7 kap. 8 §. godkänner riktlinjerna för interparlamentariska samarbete (avsnitt 4.4 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 3 och avslår motion 2005/06:K463 av och (båda s). antar i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelserna 4.2.1, 4.6.1, 4.6.5, 4.6.7, 4.6.8, 4.6.12-4.6.16 och 5.12.1, avslår framställningens förslag såvitt avser tilläggsbestämmelse 4.6.2 samt godkänner förslaget till riktlinjer för arbetet i utskott (avsnitten 5.2.9 och 5.2.10 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 4, bifaller delvis framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2003/04:Fö268 av m.fl. (kd) yrkande 5, 2005/06:K5 av och (båda v), 2005/06:K242 av (), 2005/06:K252 av () yrkande 1, 2005/06:K273 av och (båda fp), 2005/06:K290 av (), 2005/06:K342 av och (båda s), 2005/06:K357 av (-) yrkande 3, 2005/06:K358 av (), 2005/06:K453 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 3 och 4, 2005/06:K461 av och (båda s), 2005/06:So636 av och (båda kd) yrkande 3 och 2005/06:A261 av m.fl. (v) yrkandena 8 och 9. Reservation 2 (s) i den ordning som avses i 8 kap. 16 § regeringsformen antar i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 4 kap. 9 § och 5 kap. 10 §. Därmed bifaller delvis framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:K7 av m.fl. (kd) yrkande 2, 2005/06:K8 av m.fl. (m), 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 6, 2005/06:K232 av och (båda fp), 2005/06:K293 av och (båda m), 2005/06:K294 av och (båda fp) och 2005/06:K324 av (). Riktlinjer för förenklad motionshantering godkänner riktlinjerna för förenklad motionshantering (avsnitt 5.3.6 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 5. Motionsrätt på skrivelser m.m. i den ordning som avses i 8 kap. 16 § regeringsformen antar i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser 3 kap. 11 §. Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 1 i denna del och avslår motion 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 2. Reservation 3 (mp) godkänner riktlinjerna för arbete med forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 6 och avslår motionerna 2005/06:K6 av och (båda v) yrkandena 1 och 2, 2005/06:K7 av m.fl. (kd) yrkande 3 och 2005/06:Ub589 av m.fl. (kd) yrkande 1. godkänner riktlinjerna för arbete med uppföljning och utvärdering (avsnitt 5.5.12 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 7 och avslår motion 2005/06:K430 av m.fl. (fp) yrkande 11. antar i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelsen 4.12.2 samt godkänner riktlinjerna för förändringar av arbetet i kammare (avsnitten 6.2.5, 6.3.2-6.3.5, 6.3.7 och 6.4.1-6.4.3 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkterna 1 i denna del och 8 samt avslår motionerna 2005/06:K202 av (), 2005/06:K222 av () yrkande 1, 2005/06:K233 av (), 2005/06:K241 av (), 2005/06:K243 av () och 2005/06:K440 av (). godkänner riktlinjerna för arbete för en jämställd riksdag (avsnitt 7.3 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 9 och avslår motion 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 4. godkänner riktlinjerna för forskning om och riksdagsarbetet (avsnitt 8.1 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 10. godkänner vad som anförs i framställningen om erforderliga resurser för att genomföra förslag (avsnitten 8.2 och 8.3 i betänkande). Därmed bifaller framställning 2005/06:RS3 punkt 11. Reservation 4 (s) 2005/06:K443 av (). 2005/06:K10 av m.fl. (mp) yrkande 5. Frågor om lokaler, seminarium, utlåning av cyklar, information samt tobaksrökning 2005/06:K221 av (), 2005/06:K239 av (), 2005/06:K252 av () yrkande 2, 2005/06:K258 av (), 2005/06:K442 av () och 2005/06:K450 av m.fl. (fp) yrkande 3. godkänner den förteckning över indelningen av utgiftsområden som finns i bilaga 14. Därmed bifaller proposition 2005/06:100 punkterna 2-5 och motion 2005/06:K291 av m.fl. (v) yrkande 1 och 2005/06:Sf430 av Per m.fl. (m) yrkande 5. Reservation 5 (s) - villkorad 2005/06:K240 av m.fl. (fp) yrkande 1. Riksdagsordningen i övrigt, m.m. antar i bilaga 2 som förslag 1 intaget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i den mån det inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkterna 4, 6-7, 9 och 12 ovan samt som förslag 2 intaget förslag till lag om ändring i lagen (1986:765 ) med instruktion för ombudsmän. 2005/06:K4 av () yrkande 1. Motionsförslag behandlade i förenklad ordning avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Reservation 6 (kd) Reservation 7 (v) Reservation 8 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 22 Motionsförslag behandlade i förenklad ordning m.fl. (v) Skånberg och (båda kd) m.fl. (kd) Ärendet och dess beredning lämnades till riksdagsstyrelsen en redogörelse för det arbete som bedrivits riksdagskommitté. fick kommittén i uppdrag av riksdagsstyrelsen att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör utvecklingen av arbetsformer (riksdagsstyrelsens protokoll 2002/03:2). Riksdagsstyrelsen ansåg att kommittén borde finnas kvar för att vid behov bereda och lämna förslag till riksdagsstyrelsen i uppkommande frågor som rör riksdagsarbetet. Styrelsen konstaterade att kommittén har ett mycket brett uppdrag och enligt direktiven - utöver vad som uttryckligen anges - också förutsättningslöst kunde pröva andra frågor av vikt för riksdagsarbetets utveckling . I sitt beslut anförde styrelsen att det fanns mycket som talade för att kommittén skulle finnas kvar för att på så sätt skapa kontinuitet i arbetet med att utveckla arbetsformer. Kommittén förutsattes ta hand om de frågor om riksdagsarbetet som kan komma att överlämna till riksdagsstyrelsen men även frågor som initierats på annat sätt. Riksdagsstyrelsen påtalade att det också fanns anledning att följa upp och utvärdera beslut med anledning av huvudbetänkandet av riksdagskommitté i frågor som uppföljning och utvärdering, hanteringen av EU-frågor och budgetprocessen. För budgetprocessen ansågs det angeläget att erfarenheterna av processen efter valet blev föremål för en särskild utvärdering. gav riksdagsstyrelsen genom tilläggsdirektiv kommittén i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna för av det nya fördraget både vad gäller formella regler och sakligt innehåll (riksdagsstyrelsens protokoll 2003/04:1). Kommittén gavs också i uppdrag att utvärdera beslut med anledning av de förslag om EU-frågornas hantering som riksdagskommitté avgivit (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). Vidare gav riksdagsstyrelsen kommittén i uppdrag att förutsättningslöst pröva formerna för arbete med EU-frågor och föreslå de organisatoriska och författningsmässiga förändringar kommittén fann nödvändiga för att skall kunna delta i EU-samarbetet på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Kommittén fick också i uppdrag att finna former för hantering av och beslut om EU-samarbetets olika dimensioner. Som ett led i detta arbete ansågs också ingå att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Enligt tilläggsdirektiven stod det kommittén fritt att i övrigt, i enlighet med uppdrag, pröva andra EU-frågor av vikt för riksdagsarbetets utveckling . I uppdraget angavs en utgångspunkt för kommitténs arbete vara att EU-frågorna så långt möjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet och att alla ledamöter skall ha möjlighet att sätta sig in i och följa EU-frågorna. En annan utgångspunkt var att tydliggöra roll och stärka inflytande i EU-samarbetet. Slutligen framhöll styrelsen att EU-arbetet i skall präglas av öppenhet med goda möjligheter till insyn för medborgarna. överlämnade riksdagskommitté sitt huvudbetänkande till riksdagsstyrelsen. I flera frågor avgavs reservationer. När det gäller EU-frågorna finns fem reservationer. Två s-reservationer vände sig mot majoritetens förslag om voteringar i kammaren kring utlåtande om grön- och vitböcker respektive om tillfälligt inhoppande ersättare i . I en reservation (mp) begärdes att läggs ned. I en fp-reservation begärdes att det införs en möjlighet för svenska EU-parlamentariker att delta i särskilt anordnade EU-debatter i den svenska . Vidare framhölls i en reservation (fp, kd) att borde arbeta med en subsidiaritetskontroll enligt det konstitutionella fördraget även om fördraget inte träder i kraft. En s-reservation vände sig mot den sammanslagning av lag- och bostadsutskotten som kommitténs majoritet föreslagit. I en kd-reservation begärdes att det inrättas ett särskilt organ för forsknings- och framtidsfrågor i . Majoritetsförslagen om motionsinstitutet föranledde två reservationer. I den ena reservationen (m och fp) begärs två allmänna motionstider medan det i den andra motionen (kd, c, mp) begärs motionsrätt . Riksdagsstyrelsen överlämnade förslag till för bedömning och beslut. Med anledning av framställningen väcktes sju följdmotioner. Dessa, jämte en rad motioner från allmänna motionstiden, finns förtecknade i bilaga 1. beslutade att inbjuda en rad remissinstanser att lämna synpunkter på framställningen. Remissvar inkom från ombudsmän, över och , Kammarrätten i , , , , , Kommuner och Landsting samt i (LO) och . har också berett övriga utskott och tillfälle att yttra sig över framställningen. Yttranden har inkommit från lagutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet, bostadsutskottet och , bilaga 3-13. För ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser gäller enligt 8 kap. 16 § regeringsformen att de beslutas genom två likalydande beslut med ett mellanliggande val till eller genom ett beslut om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om det beslutet. Tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen beslutas i samma ordning som lag i allmänhet. I fråga om arbete med EU-frågor föreslås en ny ordning för hanteringen i av grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument. Vidare föreslås en ordning som innebär att regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i EU som utskotten bestämmer. Det formella samrådet om regeringens position inför beslut i ministerrådet och givandet av det slutliga förhandlingsmandatet föreslås dock alltjämt ske i . understryker att det finns ett stort värde av debatter om EU-frågor i kammaren, både om arbetsprogram och om andra frågor. Vidare betonas värdet av kontakter med andra parlament. Som en viktig aspekt framhålls inhämtande av information om hanteringen av EU-frågor i olika parlament. Kommittén framhåller också värdet av att vidareutveckla goda kontakter mellan svenska Europaparlamentariker och ledamöter. Däremot anser kommittén inte att det finns skäl att låta Europaparlamentariker delta i debatter i kammaren. Slutligen analyseras i kommittébetänkandet konsekvenserna av det konstitutionella fördrag som undertecknades i . redovisar sina överväganden med anledning härav, men finner inte skäl att formellt föreslå några ändringar i riksdagsordningen med anledning av fördraget. När det gäller parlamentariska samarbete framhåller kommittén det angelägna i att nationella parlamentariker kan vara representerade i regeringsdelegationer i internationella sammanhang. Kommittén menar att det internationella engagemanget i hög grad bör integreras i övriga verksamhet. I normalfallet bör representationen främst hämtas från fackutskotten. Formerna för talmannens möten med delegationspresidierna och utrikesutskottets presidium bör utvecklas. Kommittén föreslår vissa förändringar när det gäller utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten. Bostads- och lagutskottens beredningsområden föreslås överföras till ett nytt utskott med namnet civilutskottet. Ärenden rörande kärnsäkerhet och strålskydd förs över till försvarsutskottet. Integrationsfrågor föreslås tillföras arbetsmarknadsutskottet från socialförsäkringsutskottet. När det gäller motionsinstitutet finns två förslag. Kommittén föreslår att den generella motionsrätten på redogörelser och skrivelser avskaffas. På förslag av talmannen skall kammaren i stället besluta i det fall en skrivelse eller redogörelse skall medföra motionsrätt. Det andra förslaget innebär att det öppnas en möjlighet för utskott att avstå från att lämna betänkanden i alla ärenden. Den närmare utformningen av hur arbetet med forsknings- och framtidsfrågor kan utvecklas bör enligt formuleras i en strategi som kan utmynna i ett handlingsprogram som skall diskuteras i ordförandekonferensen. Kommittén anser inte att det skall etableras några särskilda organisatoriska lösningar för forsknings- och framtidsfrågorna utan frågorna måste i första hand vara en angelägenhet för den reguljära organisationen inom . Kommittén anser att bör sammanträda mer kontinuerligt över året. I första hand bör riksdagsstyrelsen överlägga om en förkortning av sommaruppehållet genom att lägga sammanträden något senare och eventuellt . Kommittén framhåller att det ankommer på partigrupperna i att genom frivilliga överenskommelser begränsa förekomsten av massinstämmanden i kammaren som har karaktären av applåder. Vidare föreslås att riksdagsordningens bestämmelse med krav på enhälligt utskottsbeslut i förväg för utskottssammanträde under interpellationsdebatter och särskilt anordnade debatter tas bort. När det gäller arbetet för en jämställd riksdag anser att riksdagsstyrelsen även fortsättningsvis skall ta ett särskilt ansvar genom att fastställa ett handlingsprogram för varje mandatperiod och genom att följa upp och utvärdera jämställdhetsarbetet. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker framställningen såvitt gäller arbete med EU-frågorna. Utskottet föreslår att antar ett förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt gäller bl.a. 10 kap. samt godkänner riktlinjer för arbete med EU-frågor. Jämför reservation 1 (s). föreslår att godkänner riktlinjerna för arbete med EU-frågorna (yrkande 2). Förslaget i denna del omfattar en ny ordning för hanteringen i av grön- och vitböcker samt andra strategiska EU-dokument. Den föreslagna ordningen innebär att kammaren efter anmälan av talmannen remitterar EU-dokumentet till ansvarigt utskott, varvid det inte skall föreligga någon motionsrätt. Utskottet skall granska dokumentet och därefter redovisa sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Hanteringen i kammaren, som kan inbegripa en debatt, avslutas enligt den föreslagna ordningen med att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna. Vidare föreslås att det bör vara möjligt för kammaren att votera mellan alternativa skrivningar i utlåtandet, som dock inte kan innehålla något förslag om tillkännagivande. I betänkandet anförs att den föreslagna ordningen även kan användas för det årliga lagstiftningsprogrammet som kommissionen enligt det nya skall sända över till de nationella parlamenten. Förslaget i denna del föranleder kommittén att lägga fram förslag till ny lydelse av 10 kap. 4 § riksdagsordningen. Vidare föreslår att det i 10 kap. 1 § riksdagsordningen införs en hänvisning till regeringens generella informationsskyldighet enligt 10 kap. 6 § regeringsformen. Kommitténs förslag i denna del har föranlett en reservation (s). Reservanterna anser att syftet med behandlingen av EU-dokument inte är att på ett tidigt stadium binda regeringen vid en viss ståndpunkt utan att skapa utrymme för en debatt som visar på olika synsätt på de aktuella frågorna. De föreslår att utskottets utlåtande anmäls i kammaren av talmannen, och när denna anmälan sker kan den ledamot som så önskar begära ordet. Hanteringen i kammaren av EU-dokumenten bör avslutas med att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna utan ställningstagande. Vidare föreslås en ordning som innebär att regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i EU som utskotten bestämmer. Redan när frågorna behandlas i rådets arbetsgrupper och i Coreper bör utskotten ha överlagt med regeringen. Överläggningarnas resultat bör dokumenteras och kan redovisas i en bilaga till utskottets sammanträdesprotokoll eller i en anteckning i protokollet. Den föreslagna nya bestämmelsen i riksdagsordningen innebär även en skyldighet för regeringen att överlägga med berörda utskott i frågor rörande regeringskonferenser. Det formella samrådet om regeringens position inför beslut i ministerrådet och givandet av det slutliga förhandlingsmandatet föreslås dock alltjämt ske i . Besluten kan avse en politisk överenskommelse eller antagande av en rapport eller av riktlinjer. Frågor som ligger tidigare i processen och som inte är avsedda att bli föremål för beslut på det stundande rådsmötet bör inte behandlas i . Fokus bör ligga på eventuella förhandlingsstrategiska överväganden eftersom sakaspekterna har behandlats i utskotten. Den exakta avgränsningen mellan utskotten och får, i likhet med dagens ordning, utvecklas i praxis. betonar dock att det är viktigt med en reell förändring till utskottens fördel jämfört med nuvarande ordning. Vidare föreslås att det införs en uttrycklig bestämmelse i riksdagsordningen om skyldighet för regeringen att rådgöra med inför möten i . Förslaget överensstämmer med rådande praxis. Om ett parti inte har någon ledamot från ett visst utskott bland sina ledamöter och suppleanter i föreslås partiet tillfälligt få ersätta en ledamot av nämnden med en ledamot från det berörda utskottet vid ett samråd som rör utskottets område. Förslaget i denna del föranleder en ändring i 10 kap. 3 § riksdagsordningen. Kommitténs förslag i denna del har föranlett en reservation från (s) och en från (mp). I reservationen (s) avstyrks förslaget om tillfälligt inhoppande ersättare i . I reservationen (mp) förordas att läggs ned och att de olika fackutskotten i i stället skall bli ansvariga för respektive samråd med regeringen. Så länge finns kvar bör enligt reservanten dess möten vara öppna. I ett särskilt yttrande (c) anförs att bör läggas ned, men att kommitténs förslag dock kan accepteras som en kompromiss. Vad gäller öppenhet i utskotten och i konstaterar att utskotten och enligt gällande riksdagsordning kan anordna offentliga utfrågningar, medan utskottens ärendeberedning och samrådet i bara kan ske bakom slutna dörrar. föreslår att både överläggningarna i utskotten och samrådet i bör kunna ske offentligt efter det att det berörda utskottet eller fattat särskilt beslut om detta. I sammanhanget konstateras emellertid även att möjligheterna att få relevant och förtrolig information kan vara större om överläggningarna och samrådet sker inom stängda dörrar. Kommitténs förslag innebär därför att bedömningen av om ett sammanträde bör vara offentligt får göras av berört utskott respektive i varje aktuellt fall. Förslaget i denna del föranleder en ändring i 10 kap. 7 § riksdagsordningen. understryker att det finns ett stort värde av debatter om EU-frågor i kammaren, både om arbetsprogram och om andra frågor. Vidare betonas värdet av kontakter med andra parlament, t.ex. genom att utskotten vid konferenser om olika frågor möter sina motsvarigheter i andra länder. Som en annan viktig aspekt framhålls inhämtande av information om hanteringen av EU-frågor i olika parlament. Kommittén framhåller också värdet av att vidareutveckla goda kontakter mellan svenska Europaparlamentariker och ledamöter. Däremot anser kommittén inte att det finns skäl att låta Europaparlamentariker delta i debatter i kammaren. Kommitténs förslag i denna del har föranlett en reservation (fp). Reservanten menar att de svenska Europaparlamentarikerna bör ges möjlighet att delta i särskilt anordnade EU-debatter i den svenska . I betänkandet analyseras också konsekvenserna av det konstitutionella fördrag som undertecknades i . redovisar sina överväganden med anledning härav men finner inte skäl att formellt föreslå några ändringar i riksdagsordningen med anledning av fördraget. I bilaga 2 till betänkande redovisas dock vilka förändringar som enligt kommitténs mening bör göras i riksdagsordningen om fördraget träder i kraft. Därvid redovisas bl.a. en ordning för subsidiaritetskontroll i av utkast till europeiska lagstiftningsakter enligt det protokoll som finns fogat till det konstitutionella fördraget.