bet · GQ01KRU1 · 2006-03-15 00:00:00 — Sådanautvärderingar skall görasvid tillfälle somregeringen finnerlämpligt.Riksdagen bör såledesmed delvis bifall tillmotion 2002/03:Fi230 (s,v, mp) yrkande 8 som sinmening ge regeringen tillkänna vad utskottet anförtom medelsanvändningenunder anslaget.Riksdagen bör också meddelvis bifall till motion2002/03:Kr305 (kd) yrkande2 som sin mening geregeringen till känna vadutskottet anfört omutvärdering av samtligastödformer inom anslagetLitteraturstöd.2.5.3 Stöd tillkulturtidskrifter(28:10)InledningFrån anslaget utgårproduktionsstöd ochutvecklingsstöd tillkulturtidskrifter. Inomutvecklingsstödet utgåräven verksamhetsbidragtill tidskriftsverkstäder.Vidare utgår ett särskiltprenumerationsstöd tillbiblioteken.PropositionenAv propositionen framgåratt prenumerationsstödetsom riktats till bibliotekoch som syftar till attfrämjakulturtidskrifternasmöjlighet att marknadsförasig och nå ut tillbiblioteken bör göras merflexibelt för att bättrekomma biblioteken tilldel. Regeringen avserdärför att ändraförordningen (1996:1608)om statsbidrag tillfolkbibliotek så attprenumerationsstödetmedges över entreårsperiod och attstödet även delvis fåranvändas för bidrag tillfolkbibliotek förutvecklingsinsatser medinriktning påkulturtidskrifter.Regeringen föreslår att skallanvisas under anslaget förår 2003.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning för år2003.2.5.4 Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket(28:11)InledningTalboks- ochpunktskriftsbiblioteket(TPB) är en statligmyndighet som i samverkanmed andra bibliotek skalltillgodose synskadades ochandra läshandikappadesbehov av litteratur.Biblioteket skallframställa och låna uttalböcker ochpunktskriftsböcker, säljapunktskriftsböcker samt geupplysningar och råd tillfrämst folkbibliotek.PropositionenAv propositionen framgåratt TPB fr.o.m. år 2001producerar samtligatalbokstitlar i s.k.DAISY-format (digitalatalböcker) samt attutlåningen av DAISY-böckerutgjorde av dentotala talboksutlåningen.Regeringen föreslår att65 skallanvisas under anslaget förår 2003.Vidare föreslås attriksdagen skall bemyndigaregeringen att under år2003 göra beställningar avtalböcker,punktskriftsböcker ochinformationsmaterial som,inklusive tidigareåtaganden, medför utgifterpå högst 4 miljoner kronorunder år 2004.MotionenFörslaget i motion2002/03:Kr338 (m) syftartill att en del avanslaget till TPB skallanvändas för att göra dedigitala DAISY-talboksspelarna mertillgängliga (yrkande 8).Av motionen framgår attlandets syncentraler ännuinte godkänt DAISY-talboksspelaren somhjälpmedel.UtskottetsställningstagandeVid föregående riksmötelämnade utskottet enutförlig redovisning fördet s.k. DAISY-projektetmed anledning av ettyrkande snarlikt det nuaktuella (bet.2001/02:KrU1 s. 62-63).Utskottet vill här erinraom följande.DAISY-projektet (DigitalAudiobased InformationSystem), som i Sverigedrivs av TPB, syftar tillatt det samladetalboksbeståndet under enperiod fram till år 2010skall överföras till en nyteknisk standard. är inspeladepå cd-rom-skivor. Den somvill lyssna på en måste ha tillgångantingen till en särskildtalboksspelare eller dator som är utrustadmed ett särskiltläsprogram, Playback 2000.För närvarande finnstalboksspelarna i tvåfabrikat, nämligenPlextalk och . TPBverkar för att såvälenskilda som landsting,bibliotek, skolor,organisationer och sjukhemskall införskaffa spelare.Utskottet har inhämtat attTPB äger närmare 1 500DAISY-talboksspelare,vilka till större deleninom kort kommer attdeponeras hoslänsbiblioteken för utlån.Utskottet konstateraratt teknikskiften i regelinnebär fördyrade - iblandfördubblade -produktionskostnader meddubblerade tekniskasystem. Mycket tyder påatt DAISY-tekniken harstora fördelar förenskilda låntagare. Det ärdärför angeläget att denpågående teknikövergångenkan fullföljas så snabbtsom möjligt. Det böremellertid ifortsättningen ankomma påenskilda talbokslåntagaresamt på bibliotekenregionalt och lokalt attbedöma vilket behov somfinns av att köpa in ochäga talboksspelare samtatt avväga behovet av nyaapparater mot befintligaresurser.Vidare bör tilläggas attmöjligheten för denenskilde att erhållatalboksspelare somhjälpmedel enligt hälso-och sjukvårdslagen(1982:763) avgörs avlandstingen. Varjesjukvårdshuvudman avgör omen produkt skallklassificeras somhjälpmedel och kunnaförskrivas som sådant tillden enskilde. Enligt vadutskottet har inhämtat harnu en majoritet avlandstingen DAISY-talboksspelare på sinahjälpmedelslistor. I denmån resurserna så medgerkan därmed denna typ avhjälpmedel förskrivas tillenskilda funktionshindradepå många ställen i landet.Slutligen bör nämnas atten särskild utredare påregeringens uppdrag förnärvarande analyserarvissa frågor påhjälpmedelsområdet ochskall lämna förslag tillåtgärder. I direktiventill utredningen nämnsbl.a. det nya digitalatalbokssystemet (dir.2001:81 och 2002:20).Utredningen skall avslutasitt arbete hösten 2003.Med hänvisning till detanförda anser utskottetatt det inte finns skälatt tillstyrka motion2002/03:Kr338 (m) yrkande8. Den avstyrks således.Utskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning för år2003 under anslaget.Utskottet tillstyrker ävenregeringens förslag ombemyndigande förregeringen att under år2003 beställa talböcker,punktskriftsböcker och in-formationsmaterial sominklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifterpå högst 4 000 000 kronorunder år 2004.2.5.5 för lättlästnyhetsinformation ochlitteratur (28:12)ochlitteratur (/Centrum förlättläst) har till ändamålatt äga och ge ut ennyhetstidning förbegåvningshandikappadesamt att ge ut lättlästaböcker (LL-böcker).Verksamheten bedrivs utanvinstsyfte och inom ramenför ett avtal som träffatsmellan staten ochstiftelsen. Gällande avtalavser perioden 1 januari2000-31 december 2002.PropositionenRegeringen föreslår attdet under anslaget skallanvisas 14 937 000 kronorför år 2003.MotionernaI motion 2002/03:Kr338 (m)framhålls att en centraloch viktig del i en lyckadintegration är att detfinns möjligheter att läsaoch därmed få kunskap omförhållandena i Sverige.Mot denna bakgrundföreslår motionärerna attanslaget skall räknas uppmed 2 miljoner kronorutöver regeringens förslag(yrkande 7).I två motioner,2002/03:Kr305 (kd) yrkande3 och 2002/03:Kr371 (kd)yrkande 8 i denna del,föreslås att anslagetskall tillföras 1 miljonkronor utöver vadregeringen föreslagit. förstnämnda motionenyrkas att ökningen skallanvändas till en brettupplagdinformationskampanj somskall presenterautgivningen från Centrumför lättläst som idé ochgöra det möjligt förstiftelsen att nå ut tillfler målgrupper och tillallmänheten.UtskottetsställningstagandeLL-stiftelsens utgivningvänder sig till människorsom har svårt att läsaeller är otränade i detsvenska språket. I likhetmed motionärerna bakommotion 2002/03:Kr338 (m)yrkande 7 anser utskottetatt denna utgivning kanvisa sig bidra till ökadkunskap om ochsvenska språket och därmedbidra i arbetet med attintegrera nya svenskar ivårt land. Utskottet äremellertid inte berett atttillstyrka en sådan ökningav anslaget som föreslås imotionen.Utskottet är inte hellerberett att förorda enökning av anslaget i syfteatt utforma en brettupplagdinformationskampanj somskall presenterautgivningen från och somföreslås i motionerna2002/03:Kr305 (kd) yrkande3 och 2002/03:Kr371 (kd)yrkande 8 i denna del.Utskottet vill isammanhanget erinra om attregeringen i sin resultat-bedömning av anslagetredovisat att produktionenav lättlästa böcker liggerpå en jämn nivå och attutgivningen ärvariationsrik både i frågaom genrer ochsvårighetsgrader. Denlättlästa nyhetstidningen8 SIDOR utkommer en gång iveckan och har en stor ochbred läsekrets.Genomsnittsupplagan harökat stadigt under senareår, och även tidningensInternetversion har fåttett större gensvar. Ävenverksamheten med läsombudhar fortsatt att växa ochhar inneburit att alltflerpersoner medutvecklingsstörning harfått möjlighet attupptäcka litteraturen(prop. s. 47 avsnittet 4.6Resultatbedömning).Med hänvisning till detanförda anser utskottetatt regeringens förslagtill medelsanvisning underanslaget har en välavpassad nivå som gör detmöjligt för stiftelsen attklara sina åligganden.Utskottet tillstyrkerdärmed regeringens förslagtill medelsanvisning förår 2003 och avstyrkermotionerna 2002/03:Kr305(kd) yrkande 3,2002/03:Kr338 (m) yrkande7 och 2002/03:Kr371 (kd) yrkande 8 idenna del.2.5.6 Bidrag tillSvenska språknämndenoch (28:13)InledningUnder anslaget anvisasmedel för bidrag tillSvenska språknämndens ochSverigefinskaspråknämndensverksamheter.Syftet med statensbidrag till är attnämnden skall följautvecklingen av detsvenska språket i tal ochskrift och med dennakunskap som utgångspunktge råd tillspråkanvändarna för attfrämja gott språkbruk.Sverigefinska språknämndenskall vårda och utvecklafinska språket i Sverige.PropositionenMed hänvisning till attbehoven av språkverksamhetökar och förändras bedömerregeringen att detstatliga stödet tillSvenska språknämnden måsteförstärkas med 200 000kronor för att möjliggöravisst utvecklingsarbete iform av fortbildning avpersonal m.m.Regeringen föreslår att5 skallanvisas under anslaget förår 2003.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelstilldelning för år2003.2.6 Anslagen till bildoch form samtkonsthantverk(28:14-28:18)Utskottets förslag ikorthetRiksdagen bör medavslag påmotionsyrkandenbifalla regeringensförslag tillmedelsanvisning underanslagen28:14 Statenskonstråd,28:15 Konstnärliggestaltning av dengemensamma miljön,28:16 Nämnden förhemslöjdsfrågor,28:17 Främjande avhemslöjden och28:18 Bidrag tillbild- ochformområdet.Riksdagen bör beslutaom bemyndigande förregeringen att underår 2003, i fråga omanslaget 28:15Konstnärliggestaltning av dengemensamma miljön,beställa konstverksom inklusivetidigare gjordaåtaganden medförutgifter på högst underåren 2004-2006.Vidare bör riksdagenavslå motionsyrkandenom- Statens konstrådsupphandlingsrutiner,jämför reservation 14(fp).2.6.1 (28:14)InledningStatens konstråd har tilluppgift att verka för attkonsten blir ett naturligtoch framträdande inslag isamhällsmiljön genom attförvärva god samtidskonsttill statens byggnader ochandra lokaler för statligverksamhet. Konstrådetskall också medverka tillatt konst tillförs andragemensamma miljöer änsådana som brukas avstaten. Vidare skallKonstrådet sprida kunskapom konstens betydelse fören god samhällsmiljö.Riksdagen har i etttillkännagivande våren2002 uttalat att enförutsättningslös översynav börgenomföras. Översynen börenligt bl.a.omfatta rådets former förupphandling (bet.2001/02:KrU18, rskr.2001/02:211). Regeringenhar mot denna bakgrund ibudgetpropositionenangivit att man har föravsikt att under år 2003lämna ett uppdrag tillStatskontoret attutvärdera rådets nuvarandeorganisation ochverksamhet.PropositionenRegeringen föreslår attanslaget skall uppgå till6 för år2003.MotionernaI motion 2002/03:Kr338 (m)föreslås att Statenskonstråd skall minska sinverksamhet och därmed sinakostnader samt genomförasådana åtgärder attavgiftsintäkterna ökar med1 miljon kronor. Anslagetbör enligt motionärernaminska med totalt 2miljoner kronor (yrkande9).Motionärerna bakom motion2002/03:Kr336 (c) anföratt en utredning bör görasav Statens konstrådsupphandlingsrutiner(yrkande 11).Även i motion2002/03:Kr372 (fp) tasfrågan om Statenskonstråds upphandling avoffentlig konst upp.Motionärerna betonar bl.a.vikten av att konkurrensenökar och fungerar samt attalla konstnärer fårmöjlighet att lämna anbud,oberoende av om man ärmedlem eller inte i någonfackorganisation (yrkande27).UtskottetsställningstagandeUtskottet bedömer attregeringens förslag tillmedelsanvisning är välavvägt, varför motion2002/03:Kr338 (m) yrkande9 avstyrks och regeringensförslag tillstyrks.Beträffademotionsyrkandena rörandeStatens konstrådsupphandlingsrutinerhänvisar utskottet tillden översyn som är på gångoch som bl.a. skallomfatta rådets former förupphandling. Utskottetavstyrker därmedmotionerna 2002/03:Kr336(c) yrkande 11 och2002/03:Kr372 (fp) yrkande27.2.6.2 Konstnärliggestaltning av dengemensamma miljön(28:15)InledningUnder anslaget beräknasmedel för konstförvärvbeslutade av Statenskonstråd samt medel somfördelas av Statenskulturråd till samlings-lokalhållandeorganisationer förkonstinköp.PropositionenRegeringen föreslår attanslaget för skalluppgå till 40 438 000kronor.Regeringen föreslårvidare att skallbemyndiga regeringen attunder beställakonstverk som inklusivetidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst10 underåren 2004-2006.MotionernaI motion 2002/03:Kr338 (m)föreslås en minskning avanslaget med 15 000 000kronor. Motionärerna anseratt staten bör renodlasitt ansvar för olikakulturverksamheter ochinte ta ansvar förkonstnärlig utsmyckning avandra gemensamma miljöerän statliga (yrkande 10).Motionärerna bakommotionerna 2002/03:Kr372(fp) yrkandena 23 och 33 idenna del samt2002/03:Fi232 (fp) yrkande18 i denna del vill minskaanslaget med 10 miljonerkronor. Motionärerna anseratt kommuner och landstingbör öka sittkostnadsansvar och attstaten därmed kan minskasitt.UtskottetsställningstagandeUtskottet anser att staten- utöver ansvaret förutsmyckning av statligtägda och nyttjande miljöer- även bör ta ett visstansvar för den gemensammamiljön och förutsättersamtidigt att landstingoch kommuner fortsätteratt ta en betydande del avkostnadsansvaret förkonstnärlig utsmyckningoch utformning av dennamiljö. Med det anfördatillstyrker utskottetregeringens förslag tillmedelsanvisning.Motionerna 2002/03:Kr338(m) yrkande 10,2002/03:Kr372 (fp)yrkandena 23 och 33 idenna del samt2002/03:Fi232 (fp) yrkande18 i denna del avstyrks.Utskottet tillstyrkervidare regeringens förslagom bemyndigande förregeringen att beställakonstverk.2.6.3 Nämnden förhemslöjdsfrågor (28:16)InledningNämnden förhemslöjdsfrågor skall tainitiativ till, planera,samordna och göra insatserför att främja hemslöjd iden mån sådana uppgifterinte ankommer på annanstatlig myndighet. Nämndenskall inom sittverksamhetsområde fördelastatligt stöd tillhemslöjdsfrämjandeverksamhet. Nämnden stårvidare som samordnare förhemslöjdskonsulentverksamhetenoch har bemyndigande attpröva frågan omhuvudmannaskap förkonsulenterna. Verket förnäringslivsutvecklingNutek svarar för nämndensmedelsförvaltning ochpersonaladministration.Regeringen påpekar attnämnden under de senasteåren har uppmärksammat ettökat intresse förhemslöjden i hela landet,särskilt bland barn ochungdomar.PropositionenNämnden förhemslöjdsfrågor fick idecember 2001 enengångsvis förstärkningmed för attkunna uppfylla de krav somställs på verksamheten.Regeringen bedömer attnämnden behöver enpermanentanslagsförstärkning föratt verksamheten skallkunna upprätthållas pånuvarande nivå. Regeringenföreslår att anslaget höjsmed fr.o.m.år 2003 och att 1 782 000kronor skall anvisas förår 2003.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning.2.6.4 Främjande avhemslöjden (28:17)InledningAnslaget disponeras avNämnden förhemslöjdsfrågor för bidragtillhemslöjdskonsulenternasverksamhet, och projektinom hemslöjdsområdet.PropositionenRegeringen föreslår attanslaget för skalluppgå till 19 122 000kronor.MotionernaFör att kunna drivaverksamhet på ettframåtsyftande sätt ochuppfylla de förpliktelsersom hemslöjdsrörelsen hargentemot medlemmar ochallmänhet, för attupprätthålla intresset förslöjd ute i landet och föratt kunna uppfyllaregeringens och riksdagensintentioner när det gällerslöjdens betydelse bådesom kulturyttring och somnäring är det enligtmotionärerna bakommotionerna 2002/03:Kr337(c) i denna del och2002/03:Kr307 (c)yrkandena 1 och 2nödvändigt med ettresurstillskott.Motionärerna föreslårdärför att anslagettillförs 1 miljon kronorutöver regeringensförslag.I motion 2002/03:Kr306 (s)framhålls atthemslöjdsintresset isamhället ökar och därmedockså behoven avförstärkta resurser tillSvenskaHemslöjdsföreningarnasRiksförbunds kansli.UtskottetsställningstagandeI likhet med motionärernavill utskottet framhållaatt det är positivt attintresset för hemslöjdenökar och vill ocksåunderstryka hemslöjdensbetydelse i samhället.Utskottet vill ocksåpåminna om att isamband medbudgetbehandlingen för år2002 biföll en motion sominnebar en förstärkning avanslaget med 500 000kronor i förhållande tillregeringens förslag.Medlen skulle användas föratt stärka hemslöjdensroll som kulturspridare.Utskottet är inte nuberett att inom givnabudgetramar ytterligarehöja anslaget utantillstyrker regeringensförslag till medelsanvis-ning. Motionerna2002/03:Kr306 (s),2002/03:Kr307 (c)yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Kr337 (c) i denna delavstyrks.2.6.5 Bidrag till bild-och formområdet (28:18)InledningUnder anslaget anvisasmedel för bidrag tillorganisationer m.m. påbild- och formområdet,bl.a. verksamhetsstöd tillSveriges ,anslaget anvisasockså medel för bidragtill för de friakonsterna. Vidare lämnasett särskiltverksamhetsstöd till vissautställare, ettutrustningsbidrag tillkonstnärligakollektivverkstäder samtutställningsersättningtill konstnärer i sambandmed utställningar.PropositionenRegeringen föreslår attanslaget för skalluppgå till 29 708 000kronor.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning.2.7 Anslagen tillersättningar och bidragtill konstnärer(28:19-28:20)Utskottets förslag ikorthetRiksdagen bör medavslag påmotionsyrkandenbifalla regeringensförslag tillmedelsanvisning underanslagen28:19Konstnärsnämnden och28:20 Ersättningaroch bidrag tillkonstnärer.Riksdagen bör avslåett motionsyrkande omutvärdering av denindividuellavisningsersättningen.2.7.1 (28:19)har tilluppgift att besluta omstatliga ersättningar tillbild-, form-, ton-, scen-och filmkonstnärer.Nämnden skall hålla sigunderrättad omkonstnärernas ekonomiskaoch sociala förhållanden.Syftet med verksamheten äratt genom fördelning aversättningar och bidragverka för att förbättrakonstnärernas villkor.PropositionenUnder avsnittet 4.6Resultatbedömning (prop.s. 50) redovisarregeringen attKonstnärsnämndensundersökningar visar attde olikakonstnärspolitiskabidragen ochersättningarna är avavgörande betydelse förmånga konstnärersförsörjnings- ocharbetsmöjligheter. Deolika stödformerna ledertill att mottagarnasmöjligheter att arbeta medsitt konstnärliga skapandeökar somberoendet av annat arbetevid sidan om denkonstnärliga verksamhetenminskar. Utan dessa stödskulle mångaprofessionella konstnärersarbetsmöjligheterförsämras betydligt ocht.o.m. omöjliggöras.Stipendierna, särskiltarbetsstipendierna, germöjlighet till konstnärligutveckling ochkoncentration, något som isin tur leder till ökadearbetsmöjligheter iframtiden. När det gällerexempelvis de tvåårigaarbetsstipendier somBildkonstnärsfondenfördelat bedömer närmare90 % av stipendiaterna attde under de närmaste årenkommer att ha bättremöjligheter att försörjasig på det konstnärligaarbetet.Regeringen föreslår att11 skallanvisas under anslaget förår 2003.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens förslag tillmedelstilldelning underanslaget för år 2003.2.7.2 Ersättningar ochbidrag till konstnärer(28:20)InledningUnder anslaget anvisasbl.a. medel för ersättningtill bild- ochformkonstnärer för attderas verk i offentligainstitutioners ägo visasför allmänheten elleranvänds på annatallmännyttigt sätt(visningsersättning).Anvisade medel fördelasefter beslut av styrelsenför Sverigesbildkonstnärsfond. Vidarefördelas en del avvisningsersättningenindividuellt. Denindividuellavisningsersättningenfördelas på basis av detoffentliga innehavet avkonstnärens verk ienlighet med kriteriervilka fastställts avupphovsrättsorganisationenBildkonst Upphovsrätt iSverige (BUS). Dessutomberäknas medel för bidragtill konstnärer somfördelas avKonstnärsnämndenrespektive Sverigesförfattarfond.PropositionenRegeringen godkände den 9augusti 2001 enöverenskommelse medSveriges Författarförbundm.fl. ombiblioteksersättningen föråren 2002 och 2003.Detaljer iöverenskommelsen redovisasi propositionen (volym 9s. 29).Regeringen föreslår att275 skallanvisas under anslaget förår 2003. Inom ramen föranslaget avser regeringenatt som en del i dendanspolitiska satsningenförstärka insatsernariktade mot koreograferoch dansare med 3 miljonerkronor.MotionernaMotionärerna bakom motion2002/03:Kr338 (m) yrkande11 anser att anslagetskall minska med 50miljoner kronor iförhållande tillregeringens förslag.Minskningen föreslås motbakgrund av en lång radförslag i motion2002/03:Kr264 (m) på andraområden, bl.a. påskatteområdet. Dessaförslag syftar till attgöra den ekonomiskasituationen enklare ochstabilare förkonstnärerna.I motion 2002/03:Kr336 (c)begärs etttillkännagivande om enutvärdering av denindividuellavisningsersättningen(yrkande 9).UtskottetsställningstagandeUtskottet finner inteanledning till annanmedelsberäkning än den somgjorts i propositionen.Utskottet tillstyrkersåledes regeringensförslag tillmedelsanvisning för år2003 och avstyrker därmedmotion 2002/03:Kr338 (m)yrkande 11 om en minskningav anslaget.Då det gäller förslaget omen utvärdering av denindividuellavisningsersättningen villutskottet anföra följande.Under föregåenderiksmöte beslutaderiksdagen på förslag avkulturutskottet att geregeringen till känna atten översyn borde göras avden individuellavisningsersättningen (bet.2001/02:KrU17). Översynenborde bl.a. innefatta enredogörelse för vilkaåterverkningar somnuvarande system har påolika konstkategorier,liksom vilka kategorier avbidragsmottagare somomfattas av ersättningenoch vilka som fallerutanför den och orsakernatill detta. Regeringenborde även överväga vilketorgan som är lämpligastför uppdraget att ansvaraför fördelningen aversättningen tillkonstnärerna.Regeringen redovisar ibudgetpropositionen sinfördjupaderesultatbedömning av denindividuellavisningsersättningen ochav fördelningsorganets,Bildkonst Upphovsrätt iSverige (BUS), legitimitet(s. 51-52). Ipropositionen anförs bl.a.följande.Regeringen görbedömningen attfördelningssystemetuppfyllermålsättningarna med denindividuellavisningsersättningen.De olika parametrarna ipoängsystemet tar fastapå relevanta faktorerför att fördelaersättningenindividuellt. Denstatistiska översiktenger inget belägg föratt vissa verkstyperdiskrimineras. Inteheller finns det beläggför att vissakonstnärskategorierskulle vara särskiltmissgynnade. Däremot ärvissa verkskategoriermindre representerade idet offentligainnehavet än andra.Om fördelningsorganet BUSm.m. anförs bl.a.följande.Regeringens beslut attlåta BUS fördelaindividuellvisningsersättningvilar på följandeöverväganden.Konstnärsnämndens ochBildkonstnärsfondensuppdrag innebär ettindividuellt prövnings-förfarande. ur kvalitets-synpunkt innan ettstipendium utdelas.Fördelningen avindividuell ersättninggrundas endast på defaktiska inköpen ochinnehaven av verk hosoffentligainstitutioner.