bet · GT01KU20 · 2006-01-01 00:00:00 — Vilka åtgärder har vidtagits för att förebygga anhopning av propositio- ner och skrivelser? Vilken kommentar i övrigt ger anmälan anledning till? Som svar har översänts en promemoria upprättad inom Statsrådsberedningen (bilaga A1.1.2). I promemorian anförs bl.a. följande. Målsättningen är att det redan på direktiv- eller remisstadiet i en bered- ningsprocess skall finnas en plan för när en proposition kan överlämnas till . I en sådan planering är utgångspunkten att tillfällena för avlämnande skall fördelas . En sådan planering utgör också en av förutsättningarna för att arbetet med att färdigställa propositioner i skall fungera väl. har således för egen del både ett starkt önskemål och en stark strävan att undvika en anhopning vid stoppdagen . Frågan om när en proposition skall avlämnas är alltid en levande fråga i departementen. I promemorian redogörs vidare för de riktlinjer om tidsgränser för redo- visning av utredningsuppdrag som rättschefen i Statsrådsberedningen gav ut (PM 1994:3 Hur kommittédirektiv utformas, reviderad ). I riktlinjerna sägs följande. När ett betänkande från en kommitté skall utgöra underlag för en pro- position till måste man se till att arbetsrytm blir så jämn som möjligt (jfr bet. 2001/02: KU10 s. 26). Det betyder att tidsangivelsen för varje sådant betänkande behöver samordnas inte bara med tidsplaneringen för den proposition som betänkandet skall ligga till grund för utan också med tidsplaneringen för andra propositioner. Samordningen bör bl.a. ta sikte på att propositioner i ökad utsträck- ning skall lämnas till för behandling . Avlämnandet skall inte koncentreras till de s.k. stoppdagar som bestämmer för varje och som brukar infalla i janu- ari och mars. Tänk också på att det bara finns ett mycket begränsat utrymme för att få propositioner riksdagsbehandlade . Enligt vad som anförs i promemorian försvårar följande faktorer möjlighe- ten att undvika anhopningar vid stoppdagen. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL behandlar i mycket begränsad utsträckning propositioner . Utrymmet för avlämnande är således begränsat till om riksdagsbehandling också skall äga rum . Mycket snäva tidsramar för propositioner som avser genomförandet av EG-direktiv. De snäva tidsramarna medför i sin tur att möjligheterna att tidigarelägga eller senarelägga dessa propositioner är ytterst begränsade. Ställningstaganden till olika skattefrågor i budgetpropositionen medför att utrymmet för den efterföljande beredningsprocessen fram till kon- kreta lagstiftningsförslag är begränsat. Det är därför svårt att tidigare- lägga dessa propositioner. En senareläggning av propositionerna skulle innebära en avsevärd fördröjning av ikraftträdandet och därmed effek- terna av ställningstagandet i budgetpropositionen. Utskottet har hållit en utfrågning med statsminister , bilaga B6. Representanten för det anmälande partiet, (), anförde att regeringen med reservation för felräkning, under innevarande fram till påsk avlämnat 158 propositioner och 28 skrivelser. avlämnade regeringen 74 propositioner och 17 skrivelser, dvs. , , läm- nade regeringen 55 propositioner och 11 skrivelser till . Detta kan jämföras med 30 propositioner som lämnades mellan . uppgav bl.a. följande. När det gäller arbetsanhopning står det i riksdagsordningen att propositio- ner skall avlämnas så att arbetsanhopning om möjligt kan undvikas. Det är just orden om möjligt som vill hänvisa till. Alltsedan han först blev riksdagsledamot har det funnits arbetstoppar förknip- pade med stoppdatumet för avlämnandet av propositioner oavsett regering. Detta har accentuerats under valår eftersom regeringen inte vill att lagda propositioner skall skjutas upp till kommande höst då kan ha en annan sammansättning. Arbetsanhopningar är dock något som tyvärr måste leva med. Så som riksdagsarbetet är ordnat ägnas hösten nästan ute- slutande åt budgetarbete. Höstarna går alltså helt bort. Det är möjligt att vi ägnar för mycket arbete åt budgeten. Regeringens skyldighet att genom- föra EG-direktiv spelar också en roll. Här finns ingen valmöjlighet eftersom tidsgränsen för att genomföra ett direktiv är snäv. Det kan också uppkomma fråga om lagrådsgranskning som inte varit beräknad från bör- jan och som kan försena tidpunkten för avlämnande av propositionen. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Med det parlamentariska system som vi har måste tid ägnas åt att för- ankra regeringens förslag i utskottsgrupperna. Det gör att bara månaderna finns att tillgå för att söka stöd i utskottsgrupperna. försöka sammanträda med utskottsgrupperna innan är samlad är inte görligt på grund av alla åtaganden och möten som riksdagsledamö- terna då har inbokade runtom i landet. uppgav också att han inte kan se någon lösning på pro- Han uppgav vidare följande. 2001 uttalat sig om arbetsanhopningen styr regeringen redan vid tillsät- tande av en utredning tidsplaneringen så att propositionerna skall kunna lämnas mer jämnt . Naturligtvis är det möjligt att lämna in pro- positioner för senare behandling. Det finns dock en inbyggd mekanism som gör att man tenderar att lämna ifrån sig arbetet så nära tidsgränsen som möjligt. Detta är inte idealiskt ens sett ur regeringens syn- vinkel eftersom goda förslag kan drunkna i floden av förslag. uppgav att han mycket väl kan inse att arbetsbelast- ningen i kan bli oerhört stor, särskilt för mindre partier, och att han är beredd att ytterligare diskutera arbetsformerna med . det skulle handla om en resursfråga i att så många pro- positioner avlämnas i anslutning till stoppdatum kan han inte hålla med om. Regeringen samråder med talmannen minst en gång om arbets- situationen genom att en statssekreterare och en företrädare för talmannen, riksdagsdirektören, sammanträder. Vid granskningen anförde utskottet att det är anmärkningsvärt att regeringen inte kan planera propositionsavlämnandet så att anhopningar Utskottet förutsatte att regeringen i fortsättningen skulle ta erfor- derliga initiativ för att undvika anhopningar av propositioner till vissa Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande. att de åtgärder som regeringen vidtagit inte har varit verkningsfulla. tet noterar att ungefär hälften av det totala antalet propositioner och skrivelser som har avlämnats under innevarande har avlämnats Utskottet är medvetet om att det kan finnas omständigheter som medför att regeringen inte kan styra över propositionsavlämnandet i ett enskilt fall. Utskottet utgår från att reger- ingen tar ytterligare initiativ för att undvika anhopningar av propositioner och skrivelser till vissa tider. Det är naturligtvis inget som hindrar att ett sådant initiativ kan involvera även . 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 1.2 Genomförandet av beslut såvitt avser subarktisk förmåga hos Försvarsmakten I en anmälan till , bilaga A1.2.1, begärs att utskottet granskar om försvarsministern och regeringen brustit i instruktionerna till Försvarsmakten beträffande krav på att behålla och kunna utveckla förmåga och kompetens för strid i subarktiskt klimat. Anmälaren anför bl.a. att i ett regleringsbrev till Försvarsmak- ten nämns över huvud taget inte subarktisk förmåga, och inte heller förmåga att uppträda under förekommande klimatologiska förhållanden. Vidare anförs i anmälan att i det regleringsbrev för avse- ende Försvarsmakten, som beslutades av regeringen , fokuseras endast på subarktisk förmåga vid ett förband. Enligt anmälan har emellertid beslut avsett att insatsorganisationen skall ha för- måga att uppträda i hela landet och under förekommande klimatologiska förhållanden, dvs. även subarktisk förmåga. Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria upprättad inom Försvarsdepartementet, bilaga A1.2.2. Proposition 2004/04:43 Försvarsmaktens grundorganisation I proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation behandlas frå- gor om väpnad strid i subarktisk miljö i avsnitt 3.4 (Förändringar i grund- organisationen). I de inledande övervägandena anförs beträffande metod och geografisk viljeinriktning bl.a. följande (s. 21). Med utgångspunkt i de olika geografiska förutsättningar som råder avse- ende bland annat terrängens utseende, klimatologiska och hydrogra- fiska förhållanden anser regeringen att utbildning och övrig verksamhet skall genomföras i olika regioner för att insatsorganisationens personal sammantaget skall ha kompetens och förmåga att uppträda i hela lan- det. För markstridsförbanden innebär detta att verksamhet skall kunna genomföras i såväl norra och mellersta som . För de förbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomfö- ras i såväl som . För flygförbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl norra som södra rige. Det är särskilt viktigt att förmåga och kompetens att genomföra väpnad strid i eller i anslutning till bebyggd miljö och i subarktisk miljö ges prioritet. Beträffande jägarplattformar anförs längre fram i propositionen (s. 23) föl- jande. Det är angeläget att jägar- och underrättelseutbildning kan bedrivas på en plats vid en särskild utbildningsplattform med hänsyn till tjänstens särart. För utbildning av detta slag erfordras goda utbildningsförutsätt- ningar och infrastruktur bl.a. för fallskärmsutbildning och närhet till transportflyg samt helikopterenheter. Denna plattform kan lokaliseras 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL till någon av de nuvarande plattformarna vilka finns i södra respektive norra . Om den kvarvarande plattformen skall lokaliseras till krävs utbildningskapacitet och kompetens i norra för att säkerställa möjlighet att genomföra utbildning i subarktiskt klimat. I propositionen förordar regeringen att följande dimensionering skall ligga till grund för detaljutformningen av Försvarsmaktens grundorganisation (s. 25 f.): Sex enheter för utbildning av mekaniserade bataljoner, artilleriförband, jägar- och specialförband samt för internationell utbildning och statsce- remoniell verksamhet. För att säkerställa kompetens att kunna upp- träda i subarktisk miljö är det nödvändigt att ett av dessa förband är lokaliserat till norra . En enhet för truppslagen inom arméstridskrafterna, luftvärns-, ingen- jör-, signal- respektive trängförband. För att säkerställa kompetens för att kunna uppträda i subarktisk miljö behövs utbildningskapacitet i norra för utbildning av ingenjörförband. En enhet för utbildning av amfibieförband. En marinbas för utbildning av sjöstridskrafter. Inom marinbasen skall finnas möjlighet till basering på tre platser. En enhet för helikopterförbanden samt ett antal detachement. Beträffande arméenheter anförs längre fram i propositionen (s. 28) följande. En utgångspunkt för regeringen är att integrera verksamheter och skapa en för Försvarsmakten sammantaget rationell verksamhet. Detta blir sär- skilt tydligt när det gäller specialfunktionerna. Regeringen fäster stor vikt vid att I 19 är en integrerad plattform med utbildning av flera funk- tioner. Av betydelse är också närheten till F 21 i . Vid I 19 finns vidare den s.k. Utvecklingsenhet Vinter. Denna enhet utvecklar medel och metoder för att höja förmågan hos enskilda soldater och hos för- band att kunna uppträda i subarktiskt klimat. När det gäller arméstridskrafternas artilleriutbildning anförs i samman- hanget bl.a. följande (s. 29): Regeringen anser vid en sammanvägning att det för Försvarsmakten mest rationella vore att samla arméstridskrafternas artilleriutbildning till en plats. Denna plats bör vara . Regeringen föreslår därför att A 9 omlokaliseras från till . I och inom ramen för Bodens garnison ges utmärkta förutsättningar för samövning mellan artilleriet och andra funktioner. Genom en lokalisering till tillförsäkras också att förbandet ges nödvändig subarktisk för- måga. Det är enligt regeringen angeläget att arméstridskrafternas olika bibehålls som egna organisationsenheter. Endast på det viset kan verksamheten ges den tyngd och ställning som är nödvän- dig för att utveckla funktionen. Regeringen anser således, i motsats till Försvarsmakten i myndighetens budgetunderlag , att A 9 där- för bör bibehållas som en egen organisationsenhet. I fråga om luftvärnsenheter anförs i sammanhanget bl.a. följande (s. 30): 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I finns goda övnings- och skjutfält för utbildning av luftvärns- enheter. Vidare är Försvarsmaktens Halmstadskolor lokaliserade i garni- sonen. Regeringen kommer senare att föreslå att Försvarsmaktens tekniska skola skall inrättas i . Detta kommer att skapa goda förutsättningar för samordning mellan skolor och förband. I avväg- ningen mellan å ena sidan en rationell utbildningsvolym och å andra sidan förmåga att uppträda i subarktisk miljö anser regeringen att strä- van efter en rationell utbildningsvolym skall prioriteras. Den subark- tiska förmågan för denna funktion kan upprätthållas dels hos delar av officerskåren, dels inom ramen för Utvecklingsenhet Vinter i . Beträffande ingenjörutbildningen anförs i sammanhanget bl.a. följande (s. 3031): Regeringen anser att huvuddelen av ingenjörutbildningen bör lokalise- ras till 2 för att på detta sätt uppnå en rationell utbildningsvolym. Därmed skapas förutsättningar för att 2 skall kunna utvecklas till ett för ingenjörfunktionen. I finns mycket goda övnings- och skjutfält för utbildning av ingenjörenheter. Vidare finns i Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, SWEDEC. Regeringen anser att det finns mycket goda övnings- och skjutfält även i som det där finns en närhet till meka- niserade förband. Det sistnämnda innebär att det finns goda samövnings- möjligheter. Vid en sammanvägning anser regeringen dock att bör förordas. För att bibehålla och utveckla vinterkompetens inom funk- tionen bör det finnas viss kompetens- och utbildningskapacitet för ingenjörutbildning i subarktisk miljö i . Utbildningen i bör dock vara mindre än vad den är . Vid utformningen av ingen- jörutbildningen i bör officerskompetensen vara dimensionerande. När det gäller ledningsförband anförs i sammanhanget följande (s. 31): I finns goda övnings- och skjutfält för utbildning av lednings- enheter. Vidare är närheten till Försvarsmaktens centrala ledning i och samt av stor betydelse när det gäller utveckling av ledningssystemet i det nätverksbaserade för- svaret. I avvägningen mellan å ena sidan en rationell utbildningsvolym och å andra sidan förmåga att uppträda i subarktisk miljö anser reger- ingen att strävan efter att uppnå en rationell utbildningsvolym skall prioriteras. Den subarktiska förmågan för denna funktion kan upprätt- hållas dels hos delar av officerskåren, dels genom Utvecklingsenhet Vinter i . Beträffande underhållsförband anförs i sammanhanget följande (s. 31): För att bibehålla och utveckla vinterkompetens inom funktionen anser regeringen att den underhållsutbildning som bedrivs, dels inom ramen för utbildning av mekaniserade enheter vid I 19, dels vid Utvecklingsen- het Vinter i , utgör en lämplig grund för att säkerställa subark- tisk förmåga. I fråga om flygvapenenheter anförs i sammanhanget följande (s. 3839): För att upprätthålla förmågan att uppträda i subarktisk miljö bör det finnas möjlighet att basera helikoptrar med markoperativa uppgifter vid F 21. Den helikopterverksamhet som finns i bör flyttas till och F 21. Regeringen anser också att det bör finnas helikopt- rar för militär flygräddning baserade vid flygflottiljerna, F 7, F 17 och 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL En konsekvens av denna inriktning och förhållandet att antalet helikoptrar inom Försvarsmakten kommer att halveras är att helikopter- verksamheten vid /bör avvecklas. betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 I försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 behandlade utskottet bl.a. proposition 2004/05:43 Försvarsmak- tens grundorganisation. Beträffande insatsorganisationens inriktning, omfattning och utveckling uttalades i sammanfattningen i utskottets betänkande bl.a. följande (s. 12). Utskottet gör samma bedömning som regeringen av vad som bör vara styrande för insatsorganisationens utveckling. Krav på förmåga att kunna genomföra väpnad strid är sålunda grundläggande. Det skall fin- nas insatsförband som kan användas i hela landet och i hela konfliktska- lan från kriser i fred till våldsanvändning i krig. Det är viktigt att behålla och utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och i subarktiskt klimat. Under sitt ställningstagande i anslutning till avsnittet med rubriken organisationens omfattning och utveckling uttalar utskottet bl.a. följande (s. 78). Utskottet anser att vad som redovisats i dessa delar tills vidare kan läg- gas till grund för förmågeutvecklingen för de olika förbanden. Insatsor- ganisationen skall ha förmåga att uppträda i hela landet och under förekommande klimatologiska förhållanden. Det är särskilt viktigt att behålla och kunna utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och i subarktiskt klimat. Som utskottet framhållit i det föregå- ende bör utvecklingen vara preliminär och regeringen återkomma i budgetpropositionen med preciseringar och eventuella föränd- ringar. Vid kammardebatten av betänkandet återförvisades ärendet till utskottet (prot. 2004/05:51). fann inte anled- ning att ändra de ställningstaganden som gjordes i betänkande 2004/05: FöU4 (bet. 2004/05:FöU5). följde utskottet, vilket skedde genom beslut (rskr. 2004/05:143). Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten Regeringen beslutade regleringsbrev för avseende Försvarsmakten (Fö2004/411/MIL [slutligt], Fö/2004/495/ MIL [slutligt], Fö/2004/755/MIL [slutligt], Fö/2004/979/MIL [slutligt], Fö2004/1066/MIL [slutligt], Fö2004/1086/MIL, Fö/2004/1730/MIL [slut- ligt], Fö2004/1738/MIL [slutligt], Fö2004/2243/MIL, Fö2004/2256/MIL, Fö2004/2458/MIL, Fö2004/2568/MIL, Fö2004/2473/MIL, Fö2004/2740/ MIL, Fö2004/81/EPS [slutligt], Fö2004/199/EPS [slutligt], Fö2004/254/ EPS [slutligt], Fö2004/3262/EPS [delvis], Fö2004/3263/EPS [slutligt], Fö2004/1568/MIL, Fö2004/2307/MIL [delvis]). I regleringsbrevet nämns ingenting om subarktisk förmåga. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringen beslutade regleringsbrev för avseende Försvarsmakten (Fö2005/327/MIL och Fö2004/3263/EPS [delvis]). I regleringsbrevet anges bl.a. följande. har fattat beslut om den framtida verksamheten i Arvids- jaur. Inriktningen är att det inom Försvarsmakten skall skapas en försvars- maktsgemensam resurs för sådan utbildning och övning som kräver eller gynnas av subarktisk miljö. Försvarsmakten skall genomföra föl- jande verksamhet i . a)Ledning, administration, samordning och utbildningskompetens inklusive den del av den s.k. Utvecklingsenhet Vinter vid I 19 i som behövs för verksamheten för internationella och nationella mili- tära enheters utbildnings- och övningsverksamhet i det subarktiska området. b)I 19:s utbildning och utveckling av jägarsoldater. c)Enligt Försvarsmaktens bedömning andra delar ur Försvarsmakten, liksom vinterutbildning av andra förband. Till grund för sina övervägan- den i denna del skall Försvarsmakten lägga dels den inriktning som framgår av bet. 2004/05:FöU5, dels den inriktning mot en rationell pro- duktion av grundorganisationen som regeringen redovisat i bl.a. prop. 2004/05:43. Försvarsmakten skall vidta sådana åtgärder att redovisad verksamhet kan bedrivas i . I regeringsbeslut om ändring av regleringsbrevet (FÖ2005/1726/MIL) föreskrivs följande (sf. Regeringen underströk i prop. 2004/05:43 vikten av att insatsorganisa- tionens förband har förmåga och kompetens att kunna uppträda i urbaniserad miljö och i subarktiskt klimat. Försvarsmakten skall redovisa på vilket sätt förmågan och kompeten- sen att kunna uppträda i urbaniserad miljö och i subarktiskt klimat vidmakthållits och utvecklats. En lägesredovisning skall lämnas i delårs- rapporten. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 6 s. 54) anför regeringen som sin bedömning att förmåga att uppträda i subarktisk miljö skall vidmakthållas. Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten Regeringen beslutade regleringsbrev för avseende Försvarsmakten (Fö2004/1370/MIL, Fö2004/2438/MIL, Fö2004/2481/MIL [slutligt] m.fl.) I regleringsbrevet anges bl.a. följande (s. 8): Urbaniserad miljö och subarktiskt klimat. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Försvarsmakten skall fortsätta utveckla och vidmakthålla sin förmåga och kompetens att kunna uppträda i urbaniserad miljö och i subarktiskt klimat. Försvarsmakten skall redovisa på vilket sätt förmågan och kompeten- sen att kunna uppträda i urbaniserad miljö och i subarktiskt klimat har utvecklats. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits gentemot Försvarsmakten med anledning av beslut angående insats- organisationens omfattning och utveckling såvitt avser förmåga och kompe- tens för strid i subarktiskt klimat. Som svar har översänts en inom Försvarsdepartementet upprättad promemoria (bilaga A1.2.2). Av svaret framgår bl.a. följande. Regleringsbrevsändringen är ett uttryck för att reger- ingen var angelägen om att nära kunna följa Försvarsmaktens arbete inom de prioriterade områdena strid i bebyggelse och subarktisk förmåga. Åt myndigheten uppdrogs därför att återrapportera arbetet i dessa avseenden i årsredovisningen samt lämna lägesrapport i delårsrapporten . Försvarsminister redogjorde med anled- ning av en interpellation från () för åtgärder syftande till att efterfölja beslut med avseende på Försvarsmaktens för- måga och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat. Regeringen har i regleringsbrevet för avseende Försvars- makten och samt i regleringsbrev för avseende Försvarsmakten lämnat anvisningar om myndig- hetens verksamhet såvitt avser förmåga och kompetens för strid i subark- tiskt klimat. Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande av utskottet. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 1.3 Regeringens hantering av avtal med tjeckiska staten om flygplan I en anmälan till , bilaga A1.3.1, begärs att utskottet granskar regeringens handläggning av ett med tecknat övergripande avtal angående leasing av 14 exemplar av JAS 39 C/ Anmälaren anför bl.a. att på vissa av kommersiell sekretess omfattade villkor hyr flygplanen . Därefter skall planen återläm- nas till . har (), på regeringens uppdrag, tecknat avtal om affärens närmare detaljer. Flygplanen avses leve- reras till under aprilaugusti 2005. Anmälaren konstaterar att regeringen valt att inte begära god- kännande. Vidare anförs att försvarsutskottet först har fått viss information om affärens närmare innehåll. Föredragningar av före- trädare för och Försvarsmakten har ägt rum, däremot inte någon föredragning av företrädare för regeringen. innebär, enligt anmälan, att ca av Försvarsmaktens materielanslag tas i anspråk utan att Försvarsmakten i gen- gäld får tillgång till 14 exemplar av den senaste JAS Gripen-versionen. I anmälan hänvisas även till att Överbefälhavaren i Försvarsmaktens budget- underlag för konstaterar bl.a. att överföringen av flygplan till tar väsentliga resurser i anspråk utan att vår egen försvarseffekt ökar. Överbefälhavaren menar även att förhållandet också är en faktor som kortsiktigt begränsar Försvarsmaktens handlingsfrihet. I anmälan anförs att det affärsupplägg som regeringen valt innebär att en del av det anslag i statsbudgeten som är avsett för Försvarsmaktens materielanskaffning nu i stället används till att stärka försvarsför- måga på det svenska totalförsvarets bekostnad. Anmälaren anför vidare att det kan ifrågasättas om regeringen genom avtalen iklätt staten ekonomisk förpliktelse som krävt godkännande, varvid hänvisas till bl.a. skyldigheten för att efter eventuella haverier i vissa fall ersätta med nya flygplan. Anmälaren begär att granskar om regeringens hand- läggning av affären är förenlig med grundlagen. Till grund för granskningen har bl.a. legat två promemorior upprättade inom Försvarsdepartementet, bilagorna A1.3.2 och A1.3.3, samt en utfråg- ning med försvarsminister , bilaga B6. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Riksdagsbeslut om anskaffning av JAS 39 delserie 3 Under /97 medgav (prop.