bet · GT01MJU8 · 2006-02-09 00:00:00 — Dock kommer de nya EG-regler som har antagits att innebära en avsevärd förenkling av regelverket i och med att kraven på livsmedelshygien och livsmedelskontroll blir mer flexibla i förhållande till olika företags olika förutsättningar och de risker som är förknippade med verksamheten. Regeringen har aviserat en proposition om anpassningar till det nya regelverket . I motion 2005/06:MJ9 (m) sägs att det är av yttersta vikt att livsmedelshygienen inte försämras genom den fortsatta utvecklingen av det nya regelverket. Motionärerna erinrar om att hälsoskäl är motivet för regelarbetet och att detta arbete har varit framgångsrikt (yrkande 1). Enligt vad som anförs i motion 2005/06:MJ12 (kd) bör bevaka utvecklingen inom EU så att svenska undantag från tillåts även för sådana traditionella tillverkningsmetoder som inte används i . Ett villkor är att detta kan ske utan att göra avkall på den höga livsmedelssäkerhet som kännetecknar svensk livsmedelshantering (yrkande 17). Den nya samlingen av EG-regler för livsmedelshygien trädde i kraft . Utskottet konstaterar att detta modernare regelverk innehåller principiellt viktiga ändringar. Framför allt vill utskottet peka på den grundläggande principen att företagarna har ansvar för produkter som tillverkas och att de skall tillämpa mer egentillsyn. Vidare har definitionen av begreppet småskalig verksamhet utgått ur regelverket; samma krav gäller således för alla anläggningar oberoende av storlek. Reglerna är överlag utformade så att det skall finnas utrymme för flexibilitet i tillämpningen av reglerna, förutsatt att livsmedelssäkerheten inte äventyras. I likhet med regeringen anser utskottet att denna utveckling är positiv, inte minst på grund av svårigheterna att definiera begreppet småskalig verksamhet på ett ändamålsenligt sätt. Såvitt gäller den oro som kommer till uttryck i motionen om livsmedelshygien vill utskottet framhålla att en riskbedömning alltid skall ligga till grund för prövningen av om ett avsteg från de gängse principerna skall tillåtas. Som regeringen anför är det också viktigt att i sitt arbete med nationell anpassning till det nya hygienregelverket beaktar intresset av att underlätta för småskalig livsmedelsförädling. Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att senare i vår förelägga förslag om anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, djurhälsa, foder, djurskydd och växtskydd m.m. Mot bakgrund av vad som här har anförts anser utskottet inte att några ytterligare åtgärder behövs med anledning av förslaget i motion 2005/06:MJ9 (m) yrkande 1. Motionen avstyrks i berörd del. Vad härefter gäller förslaget i motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 17 konstaterar utskottet att det i den nya EG-lagstiftningen finns ett visst utrymme för de beröriga myndigheterna att göra nationella anpassningar av reglerna för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella produktionsmetoder. Oavsett om produktionsmetoden är i bruk eller inte måste, som utskottet påpekat, alltid en riskbedömning föregå ett beslut i frågan. Med det anförda avstyrks motionen i berörd del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag (fp) om branschriktlinjer. Syftet med sådana är att komplettera regelverket, som är inriktat mer på vilka mål som skall uppnås än på detaljerade regler, anför utskottet. Vidare avstyrks motionsförslag (fp) om levandedjursbesiktning och (c) om förenklade metoder för nötköttskontroll. Slutligen avstyrks ett motionsförslag (kd) om mobila slakterier. Jämför reservationerna 6 (fp), 7 (fp) och 8 (kd, c) samt särskilt yttrande 1 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens bedömning kan - i vissa fall - branschriktlinjer för olika typer av småskalig livsmedelsproduktion behöva utvecklas. Branschsamverkan bör utgöra basen för detta arbete. När det gäller de nya EG-reglerna om livsmedelshygien medger de enligt regeringens bedömning en viss flexibilitet i fråga om krav på ständig närvaro av officiell veterinär på slakterier. Dessutom finns möjlighet att genomföra levandedjursbesiktningen redan på jordbruksanläggningen. Regeringen förklarar sin avsikt att lämna vissa uppdrag om besiktningsverksamhet i följande tre avseenden. och skall utreda effektiviteten av och kostnaderna för att införa gårdsbaserad levandedjursbesiktning med målsättningen att införa en sådan hantering. Vidare skall , och inleda ett samarbete med olika branschaktörer för att utreda hur jordbruksanläggningar som föder upp svin kan kontrolleras och klassificeras epidemiologiskt för att medge att djuren endast genomgår okulär besiktning efter slakt. Slutligen skall - tillsammans med branschen - ta initiativ till och undersöka förutsättningarna för att bedriva pilotprojekt med syfte att undersöka möjligheterna att ytterligare effektivisera och modernisera köttbesiktningen. Regeringen gör bedömningen att det nya för livsmedelshygien medger mobil slakt av alla djurslag. I motion 2005/06:MJ13 (fp) hävdar man att det inte är en statlig uppgift att ha synpunkter på branschsamverkan. Det är varje företags ensak att vid behov själv söka sig till aktuell branschorganisation. Det faktum att flera mindre företag väljer att inte ansluta sig till branschorganisationer gör att man måste ta hänsyn till detta, bl.a. när det gäller tillsynsrådgivning (yrkande 5). Vidare begärs att utredningen om levandedjursbesiktning också tar med ekonomiska och praktiska aspekter för såväl slakterierna som lantbrukarna (yrkande 7). Enligt vad som anförs i motion 2005/06:MJ11 (c) bör agera i EU för att möjliggöra förenklade kontrollmetoder även för nötkött. Den flexibilitet som medges måste utnyttjas fullt ut för att stimulera den småskaliga livsmedelsförädlingen. Framgångarna i djurhälsoarbetet bör även avspeglas i förenklade metoder för köttkontrollen. Det är en brist att denna möjlighet alltjämt saknas för nötkött (yrkande 2). I motion 2004/05:MJ506 (kd) framhåller man att i EU bör driva frågan om att mobila slakterier skall tillåtas. Ekonomiska bidrag till mobila slakterier, gårdsnära slakterier och andra lösningar som minskar djurtransporterna bör införas inom befintliga regelsystem (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ13 kritiseras regeringen för att lägga synpunkter på branschriktlinjer för olika typer av småskalig livsmedelsproduktion. Såsom emellertid utskottet förstår regeringens bedömning, är frågan om branschriktlinjer inte en statlig angelägenhet. Det skäl som regeringen har anfört är att de nya EG-förordningarna mer är inriktade på de mål som skall nås än hur livsmedlet skall produceras. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen, nämligen att regelverket bör kompletteras med branschriktlinjer. I sammanhanget påminner utskottet om den resursförstärkning om som genom beslut av fr.o.m. tilldelats , och som bl.a. skall avse utvecklandet av branschriktlinjer. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 5. Utskottet kan för sin del instämma i vad som sägs i motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 7 om att utredningen om levandedjursbesiktning också bör ta med ekonomiska och praktiska aspekter för såväl slakterierna som lantbrukarna. Detta torde också vara en naturlig del av utredningsuppdraget och torde knappast kräva något särskilt uttalande av . Mot denna bakgrund avstyrks motionen i berörd del. Vad härefter gäller kravet i motion 2005/06:MJ11 (c) yrkande 2 om förenklade metoder för nötköttskontroll vill utskottet fästa uppmärksamheten på att det enligt regelverket endast är svin för vilka det kan göras undantag genom pilotprojekt. Utskottet har inhämtat att sådana projekt avseende svin nu också har inletts vid fyra slakterier i . Ett skäl till att nötkött inte omfattas av de nya flexibla reglerna är, enligt uppgift, risken för BSE hos nötkreatur. Någon anledning till ytterligare åtgärd från sida är inte nödvändig, anser utskottet som därmed avstyrker motionen i aktuellt avseende. Utskottet konstaterar att de nya förordningarna om livsmedelshygien innebär att om ett slakteri uppfyller alla krav som ställs på hygien, hantering av animaliska biprodukter m.m. saknar det betydelse om slakteriet går att flytta eller inte. De rättsliga hindren för mobila slakterier är därmed undanröjda. Mot den bakgrunden anser utskottet att kravet i motion 2004/05:MJ506 (kd) yrkande 2 är tillgodosett. Liksom regeringen ser utskottet positivt på denna utveckling och instämmer också i regeringens bedömning att en bärkraftig mobil slaktverksamhet skulle medföra positiva effekter när det gäller djuromsorgen, eftersom behovet av transport av levande djur minskar. Vad gäller motionärernas önskemål om ekonomiskt bidrag till verksamheten vill utskottet hänvisa till det resurstillskott som har tilldelats om för att förbättra förutsättningarna för gårdsnära slakt (prop. 2004/05:1, utg.omr. 23, bet. 2004/05:MJU2, rskr. 2004/05:128). Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen i berörd del. Utskottets förslag i korthet Ett motionsförslag (fp) om att slakteriavfall inte skall behöva behandlas som riskavfall avstyrks av utskottet, som hänvisar till bl.a. ett projekt om omhändertagande av slakteriavfall. Jämför reservation 9 (m, fp, kd, c). I biproduktsförordningen finns bestämmelser om insamling, transport, lagring, bearbetning och användning eller bortskaffande av animaliska biprodukter så att dessa produkter inte innebär några risker för folk- eller djurhälsan. I förordningen finns även bestämmelser om utsläppande på marknaden samt, i vissa fall, export och transitering av animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Nationellt undantag ges inte. Så kallat specificerat riskmaterial (SRM) skall avlägsnas på slakteriet eller på andra platser för slakt. Tilläget om "andra platser" har tillkommit för att man inte ville stoppa hemslakt. (och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda som livsmedel.) I TSE-förordningen finns bestämmelser om BSE och andra TSE-sjukdomar (och rådets förordning (EG) nr 999/2001, senast ändrad ). Vidare har kommissionen presenterat ett meddelande om den framtida BSE-politiken. Bedömningen är att man skulle kunna mjuka upp vissa bestämmelser om riskreducerande åtgärder utan att detta går ut över livsmedelssäkerheten eller djurhälsan. Bakgrunden är en tydligt nedåtgående tendens i antalet positiva BSE-fall. En förutsättning är vidare vetenskapliga framsteg. När det gäller SRM är det strategiska målet att försäkra sig om och bibehålla den nuvarande nivån på konsumentskyddet genom att man även fortsättningsvis säkerställer säkert avlägsnande av sådant material. Däremot borde man, på grundval av de senaste vetenskapliga rönen, kunna ändra i förteckningen över vad som skall anses utgöra SRM och höja den nuvarande åldersgränsen för sådant material, anser kommissionen (KOM[2005] 344 Meddelande från kommissionen om TSE-färdplan). I motion 2005/06:MJ13 (fp) framförs åsikten att slakteriavfall inte skall behöva hanteras som riskavfall. Sådana bestämmelser innebär en uppenbar kostnadsökning och byråkratisering som blir särskilt svår för de mindre slakterierna, anser motionärerna. Det är visserligen viktigt att säkerställa att man inte får en smittspridning, men det bör finnas alternativ till att bränna avfallet. Enligt motionärerna bör regeringen uppmanas att arbeta dels nationellt, dels inom EU för att förenkla regelverket avseende slaktavfall (yrkande 3). Utskottet konstaterar att åtgärder rörande SRM hört till de viktigaste för att skydda folkhälsan. Sådant material skall således alltid sorteras ut. Det som övervägs inom kommissionen - och som skall diskuteras bland medlemsländerna - gäller en viss uppmjukning av kraven. Enligt vad utskottet har erfarit har vissa slakterier - tillhöriga småskaliga kontrollslakterier (SSKS) - tillsammans med vid SLU, initierat ett projekt avseende omhändertagande av slakteriavfall. Projektet delfinansieras genom medel från . En förstudie har inletts som gäller kompostering, varmkompostering och våtkompostering samt förbränning. I sammanhanget vill utskottet påminna om att slakterierna själva kan påverka avfallsmängden - och därmed kostnaderna - genom en genomtänkt sortering av slakteriavfallet. Med vad utskottet här har anfört saknas skäl till något uttalande av i denna fråga. Motion 2005/06:MJ13 (fp) yrkande 3 avstyrks. Pristillägg på renkött m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag (kd) om pristillägg på renkött mot bakgrund av genomförda regeländringar. Förslag (kd) rörande vilthägnad hjort avstyrks, då nya föreskrifter som kan komma att tillgodose kravet övervägs. Jämför reservation 10 (m, kd, c) och särskilt yttrande 2 (kd). I motion 2005/06:MJ12 (kd) begärs en översyn av lagstiftningen i syfte att möjliggöra att levande renar kan transporteras (genom att de drivs, inte lastas) till eller , och detta skall medföra rätt till prisstöd på renkött. Enligt motionärerna uppstår problem när renarna vid slakttillfället befinner sig nära gränsen till eller och närmaste slakteri finns i något av dessa länder. En sådan lösning skulle också gagna mobila slakterier (yrkande 11). I motion 2005/06:MJ12 (kd) sägs att slaktade hjortar i hägn även fortsättningsvis borde kunna avlivas, flås, avblodas och besiktigas på plats i anslutning till hägnen i stället för att behöva transporteras till särskilda vilthanteringsanläggningar för besiktning. Motionärerna betonar att flertalet av de svenska hjortfarmerna är småskaliga och att de inte kan klara kostnaderna att bygga en sådan anläggning (yrkande 12). Vidare efterlyser motionärerna tydliga kriterier för godkännande av vilthanteringsanläggningar. Motionärerna oroas av att det råder oklarhet om vilka krav som kommer att ställa på sådana anläggningar (yrkande 13). Enligt förordning (1986:255) om pristillägg på renkött kan bidrag lämnas som särskilt pristillägg på renkött för att främja renskötselns rationalisering. En förutsättning är tillgång på medel. Pristillägg lämnas endast för renkött som godkänts vid köttbesiktning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av livsmedelslagen. Genom en ändring 2003 lämnas pristillägg också för renar som tillhör en renägare som bedriver renskötsel i och vilka slaktats i eller . Förutsättningen är att köttet har godkänts vid besiktning enligt de bestämmelser som gäller för landet i fråga. Detsamma gäller om en sådan renägare har sålt renar till slakt i eller . Utskottet konstaterar att samma yrkande har behandlats vid tidigare tillfällen av , då förslaget avslogs (bet. 2005/06:MJU s. 86). Det kan konstateras att förordningen således är ändrad i den riktning som motionärerna synes syfta till. Sålunda kan även levande renar transporteras från för slakt i och . Dock måste dessa länders nationella regler tillämpas, t.ex. när det gäller slakt. För att få ut pristillägget skall renägaren skicka med ett besiktningsintyg. Enligt vad utskottet har erfarit har verksamheten med transport av levande renar kommit i gång först . Det är främst till som renar fraktas. Ett skäl har angetts vara en framgångsrik marknadsföring av renkött med åtföljande positiv prisutveckling. I detta sammanhang bör påpekas den nu öppnade möjligheten till mobil slakt i hela EES, dvs. EU- och Efta-länderna. Utskottet finner således att kravet i motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 11 är tillgodosett. Motionen avstyrks i berörd del. Enligt det nya skall hägnat vilt efter slakt transporteras till en godkänd vilthanteringsanläggning, dvs. en anläggning där vilt och kött från nedlagt vilt bereds innan det släpps ut på marknaden (förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung). Utskottet har erfarit att de i motionen aktualiserade frågorna är föremål för överväganden inom . I fråga om hjort i hägn finns problem med förekomst av tuberkulos (tbc). Enligt beräkningar skulle dock av besättningarna vara fria från tbc-smitta. har utarbetat förslag till nya föreskrifter som skall underlätta verksamheten även för mindre hjortfarmer utan att hygienkraven eftersätts. Föreskrifterna skulle innebära att de från tbc friförklarade hägnen kan undantas från kravet på transport till vilthanteringsanläggning. Mot bakgrund av vad som anförts synes motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkandena 12 och 13 bli i huvudsak tillgodosedd. Motionen avstyrks därmed i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag (kd) om att satsningarna på gårdsnära slakt bör pågå . Det hänvisas bl.a. till en kommande utvärdering. Vidare avstyrks ett motionsförslag (m) om avgifter för slakterikontroll mot bakgrund av aviserat förslag om avgiftssystem på området. Jämför reservation 11 (m). Enligt regeringens bedömning bör resursförstärkningen till kunna förbättra förutsättningarna för gårdsnära slakt. Vidare anser regeringen att arbetet med att finna former för att underlätta gårdsnära slakt i första hand bör genomföras av kontrollmyndigheten. Enligt regeringens bedömning har förutsättningarna för de småskaliga slakterierna förbättrats genom de åtgärder som har vidtagits för att minska avgiftsbördan för sådana slakterier. I motion 2005/06:MJ12 (kd) ger man uttryck för att den föreslagna satsningen på gårdsnära slakt bör genomföras än . Motionärerna anser att rådgivningsinsatser och informationsspridning under uppbyggnadsfasen av småskaliga slakterier behöver än vad regeringen anser, om man skall få någon effekt (yrkande 8). Enligt vad som sägs i motion 2005/06:MJ9 (m) bör mindre livsmedelsanläggningar inte behöva betala mer i avgift för köttkontroll än vad som motiveras av de kostnader som anläggningen drar. Motionärerna anser att ett schablonbelopp innebär risk för kostnadsomfördelningar mellan slakterier. Systemet bör utformas med en låg grundavgift som täcker kostnaderna för grundläggande administration och kontroll kompletterat med tilläggsavgift för arbete därutöver (yrkande 2). Genom beslut av (prop. 2004/05:1, utg.omr. 23, bet. 2004/05: MJU2, rskr. 2004/05:128) tillförs en resursförstärkning på ca för att genomföra särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för gårdsnära slakt. I regleringsbrevet för för har regeringen såsom exempel på sådana insatser lyft fram följande åtgärder: - utvecklandet av branschriktlinjer, - översyn av taxe- och regelsystemen samt - genomförande av pilot- och utvecklingsprojekt. Utskottet anser - i likhet med regeringen och motionärerna - att gårdsnära slakt bör underlättas. Enligt vad utskottet har inhämtat från kommer en utvärdering av satsningen att genomföras . Mot den bakgrunden bör förslaget i motion 2005/06:MJ12 (kd) yrkande 8 inte föranleda någon ytterligare åtgärd. Motionen avstyrks därmed i berörd del. har bemyndigats att besluta om avgifter för köttkontrollen. Avgiftssystemet för den offentliga kontrollen vid slakterierna har varit föremål för översyn inom verket. Ett nytt avgiftssystem genomfördes i enlighet härmed . En typ av avgift som tas ut inom ramen för systemet gäller godkännande av nya slakterier. Avgiften, som satts till , har emellertid sedermera bedömts som alltför hög, och beslöt om en sänkning av godkännandeavgiften till för småskaliga slakterier. Utskottet ser - liksom regeringen - positivt på den genomförda förändringen. Avgiftssänkningen har, som nämnts, möjliggjorts genom förändrade arbetsmetoder för prövningen av småskaliga slakterier. Utskottet utgår från att strävandena att se över och nedbringa kostnaderna för kontrollerna även i fortsättningen präglar arbetet. Med det sagda avstyrks motion 2005/06:MJ9 (m) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag (kd) om att rådgivningsfunktionen inte bör ingå i myndigheternas tillsynsuppgift utan överlämnas till olika organ. Utskottet, som inte har någon erinran mot den nuvarande ordningen, delar emellertid uppfattningen att sådan rådgivning med fördel kan överlåtas på andra aktörer än myndigheter. Jämför reservation 12 (kd, c). Livsmedelslagen ändrades i syfte att åstadkomma förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (prop. 2004/05:72, bet. 2004/05:MJU10, rskr. Förändringarna innebar bl.a. möjligheter för de centrala tillsynsmyndigheterna, respektive , att med bindande föreskrifter styra hur den operativa tillsynen skall bedrivas men också att med rådgivning och utbildning stödja och följa upp länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn. har i sitt slutbetänkande (SOU 2004:100) Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn presenterat förslag till en generell tillsynslag, bl.a. med en enhetlig, legal definition av begreppet tillsyn. I lagen avses med tillsyn en oberoende och självständig granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller de krav och villkor som följer av lag, EG-förordning eller annan föreskrift och av särskilda villkor som har meddelats i anslutning till sådana föreskrifter samt beslut om åtgärder som syftar till att vid behov åstadkomma rättelse av den objektsansvarige. Förslaget innebär en avgränsning i tre avseenden i förhållande till dagens begrepp. För det första avgränsas begreppet tillsyn till att innebära en form av granskning. Därmed avskiljs den från normering (regelgivning, rådgivning) och överblicksskapande. För det andra klarläggs att denna granskning endast skall göras med "måttstockar" i form av bindande föreskrifter. För det tredje markeras att tillsynsorganet skall ha en självständig, oberoende ställning i förhållande till den granskade verksamheten. Utredningen redovisar sin syn på vissa närbesläktade funktioner, däribland främjandefunktionen. Med denna menas i detta sammanhang "förebyggande" i stället för polisiär, felsökande. Enligt utredningens mening kan dock tillsynen även fortsättningsvis vara främjande; granskningens syfte är ju att medverka till efterlevnad av reglerna inom den tillsynspliktiga verksamheten. Visserligen innefattar den föreslagna legala definitionen inte rådgivning och information till verksamhetsutövarna (de objektsansvariga). Detta betyder dock inte att dessa funktioner skulle anses vara ett ineffektivt sätt att påverka efterlevnaden av vissa lagar. Dock kan rådgivning och information med fördel överlåtas på andra aktörer än myndigheter, påpekas det. I betänkandet Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll - för en högre och jämnare kvalitet (SOU 2005:52) finns ett resonemang om begreppen tillsyn respektive kontroll och vad som skall innefattas (s. 30). Bakgrunden är att begreppet kontroll används i EG:s nya kontrollförordning för det som enligt svensk terminologi närmast benämns operativ tillsyn. Regeringen planerar ytterligare insatser för förbättrad och förstärkt livsmedelskontroll med anledning av betänkandet : Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen (SOU 2005:44). I detta föreslås bl.a. att helhetsomdömen från inspektioner i restauranger och livsmedelsbutiker skall offentliggöras dels på verkets webbplats, dels i närheten av restaurangens eller butikens entré i form av ett protokoll och en symbol. Regeringen har vidare lämnat ett uppdrag till att utreda hur kunskaperna i livsmedelshygien och livsmedelshantering kan förbättras hos dem som hanterar livsmedel yrkesmässigt. Syftet är att minska antalet matförgiftningar utanför hemmet. Enligt regeringens bedömning har förutsättningarna för den lokala livsmedelskontrollen förbättrats genom de ändringar i livsmedelslagen som trädde i kraft . I motion 2005/06:MJ12 (kd) anför man att samma myndighet inte bör ansvara för både tillsyn/lagtolkning och rådgivning som syftar till företagsutveckling. Naturligtvis, fortsätter motionärerna, skall ansvarig myndighet vara skyldig att lämna information om de regler, vilkas efterlevnad den är satt att bevaka. Rådgivningen inom småskalig livsmedelsförädling kan i stället läggas på instanser som () samt på centrumbildningar, såsom LivsTek, läns (), Eldrimner och av motionärerna föreslagna centrum för fäbodbruk (yrkande 15).