bet · GT01UU10 · 2006-04-25 00:00:00 — Inom all verksamhet skall följande frågor av övergripande karaktär integreras: främjande av de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, demokrati, gott styre, barns rättigheter och ursprungsbefolkningar, miljöhållbarhet och kamp mot hiv/aids. Dessa övergripande frågor är både mål i sig och avgörande faktorer för att göra samarbetet effektivare och hållbarare. Utskottet konstaterar att de nio områdena, liksom insatser för demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mänsklig utveckling inklusive utbildning etc., ligger väl i linje med vad som förordas i nu aktuella motioner eller tidigare ställningstaganden från utskottet. vill utskottet understryka att ägarskap och partnerskap samt prioriteringar i landstrategier är viktiga principer som måste få genomslag. Detta kan påverka vilka områden som väljs ut för gemenskapsinsatser. Stöd från gemenskapen kommer även i fortsättningen att lämnas till globala fonder och initiativ som är tydligt kopplade till millenniemålen och till gemensamma globala nyttigheter. Åtagandena om bättre samstämmighet i utvecklingspolitiken skall komma till uttryck i ett rullande program som utarbetas av kommissionen och medlemsstaterna. Utskottet har kunnat konstatera att det, med utgångspunkt i överenskommelsen om EU:s utvecklingspolitik lagts fram en rad förslag som syftar till genomförande. Medelstilldelningen utgör ett viktigt steg i sammanhanget. Inom EU pågår arbetet med att utforma de förordningar som skall reglera olika delar av unionens långtidsbudget för . Av särskilt intresse i detta sammanhang är förslaget avseende budgetkategori 4 (det utrikespolitiska området) i långtidsbudgeten som presenterades (KOM/2004/629). Regeringen har i faktapromemoria 2004/05:FPM46 redogjort för huvuddragen i kommissionsförslaget. En av de nya förordningar (nedan benämnda instrument) som behandlas i det aktuella förslaget avser ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete mellan EU och tredjeland (DCECI, Development Co-operation and ). Den föreslås ersätta 16 nu gällande förordningar. Syftet med DCECI är att förenkla förfarandet, effektivisera utvecklingssamarbetet och underlätta för partnerländerna. Den skall främja ekonomisk och social utveckling, harmonisk och successiv integration i världsekonomin och kampen mot fattigdomen samt ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete i tredjeland. Dessa åtgärder skall komplettera medlemsstaternas åtgärder och vara samstämmiga med gemenskapens utvecklingspolitik. DCECI omfattar enligt kommissionens förslag , och (AVS-länderna), , , (, , , och ) samt (, , och ). DCECI föreslås styras av geografiska program och tematiska strategier. Dessa skall följas upp av en förvaltande kommitté. Kommissionens förslag innebar att även Europeiska utvecklingsfonden () skulle införlivas i EU:s långtidsbudget. har dock kommit överens om att inte föra in i budgeten. Därmed kommer huvudparten av stödet till AVS-länderna framgent att finansieras via . Ett antal mål och principer föreslås för arbetet med att specificera land- respektive regionstrategier samt tematiska strategier. Dessa syftar till att förenkla EU:s insatser, fördjupa de bilaterala relationerna mellan EU och utvecklingsländer, prioritera fattigdomsbekämpning inom ramen för hållbar utveckling, verka för att bekämpa den extrema fattigdomen i enlighet med millennieutvecklingsmålen, skapa en politisk omgivning som garanterar fred, säkerhet, stabilitet och respekt för de mänskliga rättigheterna. När det gäller utvecklingssamarbete som - utifrån - bedrivs med AVS-länderna kommer nära att anslås för inom ramen för Europeiska utvecklingsfondens verksamhet. Detta bekräftades i anslutning till Europeiska rådets möte . Dessa medel ligger således utanför EU:s långtidsbudget 2007-2013. AVS-länderna finns dock med som mottagare av stöd från den reguljära budgeten (t.ex. vad gäller en del globala fonder) men i praktiken kommer detta att ske i ytterst liten omfattning. Förhandlingar pågår () om den del av DCECI som avser budgetmedel för utvecklingssamarbete mellan EU och de länder som inte är AVS-länder, dvs. länder i , , samt (se ovan). Som ett led i reformeringen av budgetstrukturen för EU:s yttre åtgärder har kommissionen lagt fram förslag om sju tematiska program. Dessa avser följande områden: Mänsklig och social utveckling (KOM/2006/18) Icke- statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling (KOM/2006/19) Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, inklusive energi (KOM/2006/20) Tryggad livsmedelsförsörjning (KOM/2006/21) Främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen (KOM/2006/23) Samarbete med industrialiserade länder och andra höginkomstländer (KOM/2006/26) Regeringen har i faktapromemoria 2005/06:FPM75 redovisat huvuddragen i de tematiska programmen. Av promemorian framgår att generellt är positivt till kommissionens ambitioner att förenkla och effektivisera budgetstrukturen så länge som övergripande målsättningar om fattigdomsbekämpning, millenniemålen och Parisdeklarationen beaktas. De förslag i övrigt som lagts fram och som syftar till att genomföra EU-överenskommelsen om utvecklingspolitik avser bl.a. förenklingar av EU:s samarbetsprogram och andra åtgärder för att samordna och effektivisera biståndet samt förslag om en planeringscykel för bistånd . Dessutom har tematiska förslag presenterats, exempelvis om satsningar på biobränslen, dricksvatten och finansiering av infrastruktursatsningar i . När det gäller effektivisering av EU:s bistånd har kommissionen lagt fram förslag som bl.a. innefattar ett EU-gemensamt ramverk för utarbetande av landstrategier och program (KOM/2006/88). är tänkt att användas även i medlemsstaternas egna planeringsprocesser. Detta och övriga förslag om hur EU:s bistånd skall nå fram bättre och snabbare behandlas i en faktapromemoria från , 2005/06:FPM71. Utskottet vill understryka att det är av största vikt att regeringen verkar för att överenskommelsen om EU:s utvecklingspolitik får genomslag såväl i budgetsammanhang som i beslut och genomförande av andra åtgärder. Utskottet vill särskilt framhålla att principerna om fattigdomsutrotning, ägarskap och partnerskap skall komma till tydligt uttryck. När det gäller utvecklingssamarbete ägnar utskottet stort intresse åt frågor om uppföljning och utvärdering. Detta har kommit till uttryck bl.a. i budgetbetänkanden (se exempelvis betänkande 2005/06:UU2) och i utskottets uppföljning av politik för global utveckling. Mot denna bakgrund, och med anledning av motionsförslag om EU:s biståndsinsatser, vill utskottet här något närmare beröra utvärderingsfrågor. Utskottet konstaterar att det i EU:s överenskommelse om utvecklingssamarbete anges att man tagit lärdom av en utvärdering av förklaringen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och dess effekt på gemenskapsbiståndet. Reformeringen av EU:s biståndsinsatser 2000 innefattade bl.a. förbättrad programplanering med inriktning på fattigdomsutrotning och inrättande av en gemensam enhet, Europeaid, med ansvar för genomförandet av biståndet. En omfattande delegering till 80 delegationer som blev ansvariga för förvaltningen av biståndet ägde rum. De personella resurserna ökades, arbetsmetoderna förbättrades och utbildningsinsatserna stärktes. I EU:s överenskommelse anges att utvärderingen av unionens utvecklingspolitik visat att alla delar av kommissionen borde ha varit mer delaktiga i denna och att den skulle ha behövt ett brett stöd i . Tre parter har som framgått träffat den nya överenskommelsen, varav är en. Det slås fast att överenskommelsen konsekvent skall tillämpas i gemenskapens utvecklingsprogram i alla utvecklingsländer. Utskottet ser positivt på att det i överenskommelsen om EG:s utvecklingssamarbete anges att kommissionen bör utarbeta mätbara mål för genomförandet. Där anges också att kommissionen i sin årsrapport om genomförande av gemenskapens utvecklingspolitik regelbundet bör bedöma måluppfyllelsen. Utskottet anser att indikatorer kan vara ett sätt att underlätta bedömning av måluppfyllelsen och vill i övrigt framhålla att det är viktigt att årsrapporten blir tydlig och informativ. Som framgått kommer Europeiska gemenskapen att även lämna stöd till globala fonder och program. Utskottet har i betänkande 2005/06:UU2 understrukit att uppföljning och utvärdering av de svenska bidragen till de multilaterala organen behöver stärkas. I nu aktuellt sammanhang förespråkar utskottet att regeringen verkar för uppföljning och utvärdering av gemenskapens bidrag till multilaterala fonder och program. En extern kvalificerad bedömning av gemenskapens utvecklingssamarbete väntas komma till stånd 2007. /DAC, där Europeiska gemenskapen är medlem, genomför vart fjärde eller femte år en granskning av varje medlems utvecklingspolitik. Den senaste granskningen av gemenskapens politik genomfördes . Vad gäller det motionsförslag där tydligare krav inom Barcelonaprocessen på respekt för mänskliga rättigheter och demokrati konstaterar utskottet följande. Barcelonaprocessen har som mål att skapa ett område runt med fred och stabilitet, delat välstånd och förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor. Det officiella namnet är (Partnership, EMP). Till samarbetet finns knuten en parlamentarisk församling, Empa (Parliamentary Assembly) som har årliga sessioner. Barcelonaprocessen omfattar de 25 EU-medlemsstaterna samt , , , , , , , , och den palestinska myndigheten. Demokrati och mänskliga rättigheter ingår som en viktig del i Barcelonaprocessen och omnämns särskilt i första kapitlet i Barcelonadeklarationen, den deklaration som antogs när processen upprättades . Samtliga associeringsavtal mellan EU och Medelhavspartnerna innehåller klausuler som föreskriver en politisk dialog samt krav på att mänskliga rättigheter respekteras av parterna. Om så inte sker kan EU vidta åtgärder, exempelvis upphäva avtalen. Underkommittéer för mänskliga rättigheter har upprättats inom ramen för associeringsavtalen med , och . En dialog om mänskliga rättigheter har inletts med . I reglerna för EU:s Medelhavsbistånd, , finns krav på respekt för demokratins och rättsstatens principer samt mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Där föreskrivs bl.a. att EU kan vidta sanktioner mot de länder som inte uppfyller dessa förutsättningar. Inom EU:s nya grannskapspolitik, ENP, utarbetas nationella handlingsplaner tillsammans med respektive land. Frågor om politisk dialog och reformer samt demokratisering och främjande av rättsstaten utgör en central del av dessa planer. Av kommissionens arbetsprogram framgår att en första granskning av sådana handlingsplaner skall publiceras . Som utskottet redovisat ovan pågår inom EU arbetet med att utforma de förordningar som skall reglera olika delar av unionens långtidsbudget för . I kommissionens förslag beträffande budgetkategori 4 (det utrikespolitiska området) ingår, förutom förordningen om DCECI som utskottet redogjort för ovan, ett instrument för europeiskt grannskap och partnerskap. Detta föreslås omfatta de tredjeländer som deltar i EU:s grannskapspolitik, dvs. länderna i södra och östra delarna av , , och samt länderna i södra . föreslås således upphöra och samarbetet införlivas i instrumentet för europeiskt grannskap och partnerskap. För detta instrument och i tre andra nya instrument på det utrikespolitiska området har kommissionen, som nämnts ovan, föreslagit ett nytt tematiskt program för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen avseende (KOM/2006/23). Ett mål för det nya programmet är att öka respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna där de är mest i farozonen och ge stöd till och visa solidaritet med offer för förtryck och våld. Ett annat mål är att stärka det civila samhällets roll i fråga om främjande av de mänskliga rättigheterna och demokratiska reformer genom att stödja konfliktförebyggande och genom att bredda det politiska deltagandet och den politiska representationen. Programmet avser också utveckling av valövervakning och åtgärder för att öka tilltron till den demokratiska valprocessen. Vad gäller den motion som tar upp EU:s bistånd till den palestinska myndigheten konstaterar utskottet att rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) vid sitt möte antog slutsatser om fredsprocessen i . I rådsslutsatserna uttrycktes djup oro över att den nya Palestinska regeringen inte har åtagit sig att följa de tre principer som slagits fast av rådet och kvartetten i uttalanden : icke-våld, erkännande av rätt att existera och accepterande av befintliga överenskommelser. Rådet anmodade den nya palestinska regeringen att svara upp mot och genomföra dessa tre principer och att åta sig att följa president plattform för fred. På så vis, menade rådet, skulle det palestinska folkets strävanden för fred och en självständig statsbildning främjas. Av rådsslutsatserna framgår att EU, i enlighet med kvartettens uttalande , ser över sitt stöd till palestinierna mot bakgrund av den nya regeringens åtagande i enlighet med de nämnda principerna. Avsaknaden av ett sådant åtagande kommer enligt rådet oundvikligen att få effekt på det direkta stödet till den nya palestinska regeringen. EU kommer, enligt slutsatserna, att fortsätta att lämna nödvändigt stöd för att svara upp mot grundläggande behov hos den palestinska befolkningen. I detta sammanhang underströk rådet vikten av att förbättra tillträde och rörlighet och uppmanade både den palestinska och den israeliska sidan att genomföra avtalet från om rörlighet och tillträde. Rådet upprepade på nytt att det avser att bevara och fortsätta främja ett demokratiskt funktionssätt och utveckling av den Palestinska myndighetens institutioner. I det sammanhanget betonades den centrala roll som president har i sin egenskap av högsta representant för den Palestinska myndigheten och PLO. Rådet upprepade sitt stöd för president . Kort tid innan rådsslutsatserna antogs, , avslutade utrikesutskottet utarbetandet av betänkande 2005/06:UU8 Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde, som därefter har godkänts av (rskr. 2005/06:182-183). I betänkandet framhöll utskottet de tre ovannämnda principerna om icke-våld, erkännande av rätt att existera och accepterande av befintliga överenskommelser. Utskottet menade "att Hamas måste öppna för ett erkännande av rätt att existera, upphöra med vålds- och terroristhandlingar samt att en ny regering måste respektera redan ingångna avtal". Utskottet slog också fast att det palestinska parlamentsvalet har genomförts på ett fritt och rättvist sätt samt att en helt ny politisk situation uppstått som det internationella samfundet och måste hantera på ett klokt sätt. Utskottet konstaterade i betänkande UU8 att hur det terroristklassade Hamas väljer att förvalta det politiska ansvar som åligger det får en avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen och samarbetsmöjligheter med en ny palestinsk regering. I betänkandet uttryckte utskottet också förhoppningen om en reformering av Hamas i demokratisk riktning: Om Hamas inte uppfyller [kvartettens] krav kan inte en Hamasledd regering betraktas som en acceptabel förhandlingspartner i fredsprocessen. Utskottet förväntar sig att den palestinska regeringen kommer att sträva efter en fredlig förhandlingslösning med med utgångspunkt från befintliga överenskommelser och färdplanen liksom rättsstatsprincipen, reformer och sund ekonomisk förvaltning. Utskottet menar att mycket tyder på att majoriteten av palestinier inte stöder Hamas oförsonliga hållning mot utan hellre vill se en förhandlingslösning med . Stödet för demokrati och demokratiska värden tycks också vara starkt i de palestinska områdena. Det är utskottets förhoppning att Hamas i detta skede förmår axla det politiska ansvar rörelsen har fått och därmed också reformeras i demokratisk riktning. Utskottet vidhåller förhoppningen om att Hamas skall förändras i fredsskapande och en i övrigt önskvärd riktning. tvingas utskottet konstatera att några tecken på en sådan utveckling inte gått att skönja. Utskottet instämmer i utrikesminister uttalande där hon fann det stötande att en företrädare för Hamas uttryckt förståelse för en terroristattack i som krävt många människors liv. Utskottet delar utrikesministerns uppfattning att Hamas nu i ord och handling entydigt måste ta avstånd från våldets väg. Det inträffade gör det ännu svårare att skapa förutsättningar för den fredsprocess som alla säger sig önska. Våldet och konfrontationen måste få ett slut. Om så inte blir fallet försvåras möjligheterna för de länder inom EU som efter den nya palestinska regeringens tillträde argumenterat för fortsatt stöd till den Palestinska myndigheten att få gehör för sin uppfattning. Om våldet och konfrontationen fortsätter kan det enligt utskottet befaras ett sammanbrott av den Palestinska myndighetens institutioner, vilket kan få omfattande konsekvenser i form av humanitärt lidande, social oro och upptrappning av konflikten i . Ett tungt ansvar åvilar den nya palestinska regeringen och Hamas. Ett tungt ansvar åvilar också ockupationsmakten när det gäller att se till att våldsspiralen inte trappas upp ytterligare. måste avstå från ensidiga åtgärder som har en negativ inverkan på palestiniernas livssituation, såsom upprepade men sällan uppmärksammade attacker mot civila palestinier. Vad gäller renodlat humanitära insatser till det palestinska folket förutsätter utskottet att regeringen i sitt agerande inom EU vägleds av de principer för humanitära bistånd som ställt sig bakom (skr. 2004/05:52, bet. 2004/05:UU11, rskr. 2004/05:245). Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2005/06:U6 (kd) yrkande 2, 2005/06:U7 (mp) yrkande 4, 2005/06:U209 (fp) yrkande 28, 2005/06:U267 (c) yrkande 7, 2005/06:U290 (m) yrkande 26 och 27, 2005/06:U313 (m) yrkandena 4 och 11, 2005/06:U336 (fp) yrkande 19, 2005/06:U338 (fp) yrkande 8, 2005/06:U349 (kd) yrkandena 13 och 14, 2005/06:U362 (m) yrkandena 6 och 7, 2005/06:U379 (kd) yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:U381 (kd) yrkandena 1 och 3. Ekonomiska och finansiella frågor I skrivelsen redovisar regeringen i avsnitt 3 EU:s arbete med ekonomiska och finansiella frågor (sidorna 66-78). Arbetet och överenskommelsen om EU:s långstidsbudget för 2007-2013 präglade EU-samarbetet. Efter intensiva förhandlingar nåddes en överenskommelse om EU:s långtidsbudget för 2007-2013. Det beslutades om en översyn av hela budgetstrukturen 2008/09. skall därefter kunna ta ställning till genomförandet av reformer, inklusive modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken. EU-budgetens utgifter omfattade ca i s.k. åtagandebemyndiganden (åtaganden) och ca i s.k. betalningsbemyndiganden. Inkomsterna fördelade sig på bni-medel: , momsmedel: , tullavgifter: , jordbrukstullar och sockeravgifter: samt diverse och föregående års överskott: . I skrivelsen uppges att budgeten är den sjunde och sista årsbudgeten inom budgetplanen (det finansiella perspektivet) som fastställts för . har verkat för att nå en så restriktiv EU-budget som möjligt. argumenterar i partimotion2005/06:U290 (m) yrkande 14 för att EU måste ha tydligare kopplingar mellan unionens politiska prioriteringar och den gemensamma budgeten. begär i partimotion2005/06:U379 (kd) yrkande 2att regeringen inom EU skall verka för att en ökad del av EU:s budget skall gå till forskningsanslag. anser, genom kommittémotion2005/06:U7 (mp) yrkande 7, att EU:s budget skall minska och under inga omständigheter får överstiga av unionens bni och menar att regeringen redan nu bör ta initiativ till en översyn av områden som det skulle gå att skära ned på alternativt förändra inriktningen på. När det gäller företagsbeskattning har skatteutskottet tidigare konstaterat, framgår det av yttrande 2005/06:SkU3y, att det på den inre marknaden finns betydande hinder för en gränsöverskridande ekonomisk verksamhet, som bl.a. torde hänga samman med att företagen måste hantera många olika regelsystem. Det är särskilt besvärande för små och medelstora företag. EU skall vara en enda marknad och det är viktigt att de olika medlemsstaternas företagsskattesystem inte hindrar att marknaden fungerar smidigt. Arbetet med att förbättra de gemenskapsrättsliga reglerna på området, med beaktande av de enskilda medlemsstaternas skatteanspråk, bör därför understödjas. Utskottet är positivt till att medverkar till att undersöka frågan om att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Utskottet är däremot inte övertygat om att hemstatsbeskattning är en bra eller ens en möjlig lösning. När det gäller sparandedirektivet kommer tekniska frågor med anledning framför allt av det nya standardformatet att stå i fokus enligt skatteutskottet. Man kan också anta att kommissionen påbörjar diskussioner med andra viktiga finansiella centrum om att de skall tillämpa motsvarande regler som i direktivet. är positivt till detta. Vidare noterar skatteutskottet att förslaget till ändring i ränte- och royaltydirektivet behandlades i rådsarbetsgruppen. beklagar att inget arbete pågår i arbetsgruppen. fäster också stort avseende vid att uppförandekodgruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter. allmänna inställning när det gäller reducerade skattesatser på mervärdesskatteområdet är att listan över varor och tjänster som länderna får ha reducerad moms för bör vara så begränsad som möjligt. har inte deltagit i lågmomsförsöket och har heller inte ansökt om att i fortsättningen delta i försöksverksamheten. anser att det med hänsyn till inställning till reducerade skattesatser på mervärdesskatteområdet finns goda skäl för regeringens ställningstagande i frågan. Tillämpning av lågmoms påverkar som redan framhållits konkurrensförhållandena mellan företag negativt och medför rättvisediskussioner och avgränsningsproblem. De administrativa kostnaderna för myndigheter och företag ökar som statens inkomster minskar. anser att det finns ett stort behov av en översyn av det sjätte mervärdesskattedirektivet i enlighet med kommissionens förslag. Enligt skatteutskottet saknar den svenska språkversionen av direktivet språklig och terminologisk stringens och är dåligt anpassad till övriga språkversioner, och enligt skatteutskottet behövs en omarbetning av direktivet som bl.a. bringar den svenska versionen i överensstämmelse med andra språkversioner. välkomnar i yttrandet att det österrikiska ordförandeskapet har aviserat att förslaget kan komma att tas upp . har vidare allmänt sett en positiv inställning till kommissionens förslag om beskattningsland vid gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. ser gärna förenklingar av de administrativa skyldigheterna för företag med gränsöverskridande handel. Den svenska ståndpunkten, som får skatteutskottets stöd, är att mervärdesbeskattning skall ske i det land där varor och tjänster konsumeras. anser vidare att åtgärder för att förhindra momsfusk är angelägna och att det är bra att kommissionen tar initiativ på området. Den av rådet antagna förordningen med tillämpningsföreskrifter för det gemensamma systemet för mervärdesskatt är enligt skatteutskottets mening ett viktigt dokument för en korrekt och mer enhetlig tillämpning av det sjätte mervärdesskattedirektivet bland medlemsstaterna. När det gäller punktskatt framhåller skatteutskottet i sitt yttrande att det inget har att erinra mot kommissionens direktivförslag rörande beskattningen av personbilar. När det gäller beskattningen av tunga fordon anser utskottet att det är angeläget att en kompromiss kan nås om Eurovinjettdirektivets utformning. Det är viktigt att det blir möjligt att ta ut avgift eller skatt på hela vägnätet, något som bl.a. är en förutsättning för möjligheten att eventuellt införa kilometerskatt i . Enligt skatteutskottet är arbetet med att inom EU stärka det administrativa samarbetet på skatteområdet utomordentligt viktigt.