bet · GT01SoU17 · 2006-03-30 00:00:00 — ser positivt på fler privata och ideella utförare i vården - något som både bidrar till att utveckla verksamheten och öka effektiviteten. Det är dessutom av stor betydelse för vårdens personal - i stor utsträckning kvinnor - som på så vis kan få utlopp för sina idéer, välja bland fler arbetsgivare och se nya karriär- och lönemöjligheter öppnas. Jag anser att det behövs en samlad nationell strategi för att stimulera och stötta volontärarbete i . Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. och finansiering m.m., punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So364 yrkande 12 och 2005/06:MJ351 yrkande 23 och avslår motionerna 2005/06:Sk457 yrkande 2, 2005/06:Sk526 yrkande 3, 2005/06:Sf336 yrkande 48, 2005/06:So249 yrkande 1, 2005/06:So266, 2005/06:So271 yrkandena 1-3 och 5, 2005/06:So277, 2005/06:So308, 2005/06:So357, 2005/06:So368 yrkandena 1-3, 2005/06:So369 yrkandena 2-4, 2005/06:So417 yrkande 1, 2005/06:So418, 2005/06:So423 yrkande 4, 2005/06:So424 yrkandena 1, 13, 14 och 16, 2005/06:So431 yrkandena 2, 8 och 14, 2005/06:So432 yrkande 3, 2005/06:So441, 2005/06:So470 yrkande 2, 2005/06:So517 yrkandena 1-3, 2005/06:So530 yrkande 2, 2005/06:So553 yrkandena 2-4, 6 och 11, 2005/06:So593, 2005/06:So609, 2005/06:So616, 2005/06:So620, 2005/06:So696 yrkande 3, 2005/06:So702 yrkandena 1, 8, 12 och 14, 2005/06:So703 yrkandena 4, 6-9, 11, 14, 15, 21 och 27, 2005/06:So709 yrkandena 2-7 och 2005/06:Kr412 yrkande 13. För de flesta människor är vårdcentralen den första och självklara kontakten vid alla slags svårigheter - det kan vara kroppsliga eller psykiska symtom och sjukdomar, livskriser och problem. Var tredje patient i väntrummen på vårdcentralerna skattar sin psykiska hälsa som dålig, men hos vårdcentralerna ligger tyngdpunkten fortfarande på att ta hand om människors kroppsliga symtom. Projekt har visat att många patienter blir hjälpta med ganska kortvariga psykologinsatser. Tidiga insatser med rätt behandling för olika typer av psykiska besvär besparar samhället kostnader genom minskade sjukskrivningskostnader, minskad läkemedelsförbrukning och minskad vårdkonsumtion. Enligt regeringens nationella handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården skall primärvården utvecklas till att utgöra basen inom hälso- och sjukvården. Även behovet av att utveckla insatserna vid psykisk ohälsa framhålls, men i praktiken har alldeles för lite skett. Jag anser att regeringen bör ta fram ett särskilt nationellt handlingsprogram för hur den psykiska hälsovården skall utvecklas inom primärvården. Jag anser även att det är viktigt att människor som får sjukdomssymtom av elektromagnetisk strålning har samma rätt som andra människor till en god och adekvat vård, utan att riskera att råka ut för svåra komplikationer på grund av sin elöverkänslighet. bör fastställa att det skall finnas tillgång till elektromagnetiskt sanerade vårdlokaler i samtliga regioner och landsting. Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Val av vårdgivare, punkt 2 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So249 yrkande 5, 2005/06:So369 yrkande 1, 2005/06:So424 yrkande 18 och 2005/06:So702 yrkandena 16 och 18. Avsaknaden av ett samlat patientansvar anser vi utgör ett stort problem i dagens sjukvård. Människor saknar i praktiken möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Människor måste ges inflytande över vården, så att deras val av vårdgivare kan styra sjukvårdens framtid. Rätten att själva välja vårdgivare måste garanteras. Sjukvården bör präglas av ett rikt utbud av vårdgivare, enskilda och offentliga, dit patienterna efter eget val kan vända sig. Ytterst handlar detta om att säkerställa rimlig och likvärdig tillgång till sjukvård för människor i hela landet. Finansieringen följer patienten till den vårdgivare som patienten väljer. Vårdens ersättningssystem bör utformas på ett sätt som gör det möjligt för fristående aktörer att vid sidan av befintliga offentliga verksamheter erbjuda service till samhällets medborgare. Ett sådant ersättningssystem premierar produktivitet, effektivitet och kvalitet. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna. för medicin och hälsa m.m., punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So646 yrkande 8. Vi hänvisar till motion 2005/06:So646 yrkande 8 om ett nationellt och hälsa. Vad som där anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. Husläkarsystem, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So432 yrkande 2. Vi hänvisar till vår motion 2005/06:So432 yrkande 2 om ett nationellt husläkarsystem. Vad som där anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientutbildning, punkt 5 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So330 yrkande 6. Vi hänvisar till motion 2005/06:So330 yrkande 6 om utformning av en evidensbaserad patientutbildning. Vad som där anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. Vård utomlands, punkt 6 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So436 och 2005/06:So703 yrkande 20. För att förbättra sjukvården, sänka de totala sjukvårdskostnaderna och utnyttja tillgängliga sjukvårdsresurser mest effektivt inom unionen anser vi att ett sjukvårdskort bör införas för alla EU-medborgare. Sjukvårdskortet skulle ge EU-medborgare rätt att söka vård i de andra EU-länderna om vårdköerna i det egna landet och i det egna är oacceptabelt långa, eller om den behövda sjukvården inte finns att tillgå i hemlandet. Förslaget innebär att om patienten fått en remiss och en behandling eller en viss typ av vård inte kan ges , kan patienten söka vård i andra EU-länder. Hemlandstinget skall då stå för vårdkostnaden. Vi vill bygga vidare på landstingens överenskommelse om det fria vårdvalet och införa det på europeisk nivå i form av en europeisk vårdgaranti. Regelverket kring sjukvårdskortet måste dock utformas så att de enskilda ländernas nationella vårdplanering inte hotas. Dessutom behövs ett regelverk för hur bl.a. sekretessfrågor, felbehandlingar och tillsyn skall hanteras. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av patientföreträdarrollen, punkt 8 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So330 yrkande 7. Enligt vår mening är det av vikt att man som patient ges möjlighet att ta kontakt med en utomstående instans om man har klagomål eller frågor eller är i behov av stöd. finns den möjligheten genom patientnämnder och andra lokala varianter med ombudsmän av olika slag. Patientnämnderna fyller en viktig funktion och fungerar bra på de allra flesta ställen. Det finns dock patienter som uppfattar att patientnämnden inte är helt oberoende genom sin landstings- och kommuntillhörighet. Det finns därför skäl att se över behovet och funktionen av patientföreträdare vid en översyn av patienträttigheterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förnyad medicinsk bedömning, punkt 9 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So703 yrkande 13 och avslår motion 2005/06:So330 yrkandena 2 och 3. Vi anser att patienten skall ha möjlighet till förnyad medicinsk bedömning av oberoende alternativa bedömare. I övrigt hänvisar vi till motion 2005/06:So703 yrkande 13. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förnyad medicinsk bedömning, punkt 9 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So330 yrkandena 2 och 3 samt avslår motion 2005/06:So703 yrkande 13. infördes rätten för patienter inom hälso- och sjukvården att få en förnyad medicinsk bedömning. Detta är en mycket bra lag som, enligt patientföreträdare i , emellertid inte erbjuds patienterna i så många fall som det vore befogat. Kunskapen om rätten till förnyad medicinsk bedömning är låg, och sedan lagen infördes har den sällan praktiserats. Vi anser därför att det är dags att se över lagstiftningen och tillämpningen av rätten till förnyad medicinsk bedömning. I översynen av lagstiftningen om rätten till förnyad medicinsk bedömning bör man också överväga att införa informationsplikt för ansvarig läkare att upplysa patienten om rätten till en förnyad medicinsk bedömning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Öppna kvalitetsregister, punkt 10 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So249 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Fi220 yrkande 1, 2005/06:So393, 2005/06:So431 yrkande 1 och 2005/06:So432 yrkande 9. Vi vill driva på arbetet för att på ett mer systematiskt sätt ta till vara det goda som finns inom hälso- och sjukvården genom att göra det lätt - både för patienter, landsting och vårdföretagare - att jämföra olika sjukhus och vårdcentralers kvalitet. Offentliga kvalitetsjämförelser och rankning av vårdgivare har stor betydelse för att utveckla såväl kvalitet som effektivitet. finns inte för patienten lättillgänglig information om väntetider, om nöjdhet med bemötandet osv. Ett register med sådana uppgifter bör enligt vår mening upprättas på nationell basis, och vårdgivare skall vara skyldiga att rapportera resultat enligt kriterier som fastställs i överenskommelser mellan beslutsfattare, profession och patienter. Då kan alla jämföra den vård som ges. Även ersättningssystemen behöver utvecklas och tillämpas på ett sätt som innebär att vårdgivare i större utsträckning får ersättning för faktiskt utförda åtgärder, liksom uppnådda resultat. På så sätt kan bättre kvalitet, högre effektivitet och mer sammanhållna vårdkedjor åstadkommas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Öppna kvalitetsregister, punkt 10 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So431 yrkande 1 och 2005/06:So432 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:Fi220 yrkande 1, 2005/06:So249 yrkande 4 och 2005/06:So393. En god och jämlik vård upprätthålls och utvecklas bäst genom att det finns nationella system för jämförelser av vårdresultat och att människor kan välja fritt - även över regiongränser och mellan sjukhus i landet. Utvecklingen av medicinsk kvalitet och service är beroende av att det finns möjligheter att jämföra vårdkvalitet hos olika vårdgivare, liksom det är en förutsättning för att individen skall kunna välja god vård med stöd av egen kunskap. Denna information skall vara lättillgänglig via exempelvis Internet. Kvalitetsinformation är också nödvändig kunskap för vårdregionen som finansiär och avtalspart. Sjukvårdens kvalitetsregister skall enligt vår mening bli fler och öppna för allmänheten. Öppna redovisningar av uppgifterna i kvalitetsregistren är dessutom nödvändiga för att man skall kunna följa upp också könsspecifika skillnader i behandling och vårdens resultat. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT inom vård och omsorg, punkt 11 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So424 yrkande 15 och 2005/06:So703 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Sf384 yrkande 9, 2005/06:So390, 2005/06:So432 yrkande 6, 2005/06:So553 yrkandena 13 och 16, 2005/06:So572, 2005/06:So703 yrkande 3 och 2005/06:T500 yrkande 18. IT i vården syftar till att underlätta vårdprocesserna, dvs. öka förutsättningarna för kommunikation mellan olika vårdgivare samt mellan landsting och kommuner. Utvecklingsarbetet inom IT handlar också om förbättrad säkerhet, kortare väntetider och att möjliggöra att sjukvårdens resurser används på ett optimalt sätt. Ett prioriterat projekt är enligt vår mening att etablera en nationell standard för IT i svensk sjukvård för att åstadkomma förbättringar när det gäller såväl vårdekonomin som patientsäkerheten. Ett nationellt samordnat patientinformationssystem ger också förutsättningar för individen att kunna välja mellan olika vårdgivare. Det bör enligt vår mening alltid finnas en strävan efter att få mesta möjliga vård för de resurser som avsätts för hälso- och sjukvård. Varje teknisk landvinning behöver analyseras och sättas i relation till de etiska konsekvenserna. måste man värna om patientens integritet. Sekretessen inom hälso- och sjukvården måste kunna garanteras. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT inom vård och omsorg, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So432 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:Sf384 yrkande 9, 2005/06:So390, 2005/06:So424 yrkande 15, 2005/06:So553 yrkandena 13 och 16, 2005/06:So572, 2005/06:So703 yrkandena 3 och 5 samt 2005/06:T500 yrkande 18. Enligt vår mening är informationstekniken inom vården underutvecklad. Det är inte minst äldre människor och andra patienter med sammansatta hälsoproblem som har störst nytta av en IT-baserad samlad patientjournal. Sjukvårdens journalsystem och liknande system skall tekniskt kunna klara att på ett för patientens personliga integritet säkert sätt förmedla information mellan olika vårdgivare och till patientens samlade journal. Ansvaret för denna skall ligga hos patientens husläkare, och patienten skall med vissa undantag alltid, och även i elektronisk form, ha tillgång till uppgifterna i sin journal. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT inom vård och omsorg, punkt 11 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So703 yrkandena 3 och 5 samt avslår motionerna 2005/06:Sf384 yrkande 9, 2005/06:So390, 2005/06:So424 yrkande 15, 2005/06:So432 yrkande 6, 2005/06:So553 yrkandena 13 och 16, 2005/06:So572 och 2005/06:T500 yrkande 18. Patienten måste kunna ta den första kontakten med sjukvården på ett enkelt och tryggt sätt. Om man vill boka ett läkarbesök i närsjukvården skall det, oavsett var man bor i landet, kunna göras på ett enkelt sätt, via telefon eller via Internet. Vidare anser jag att en patients sjukdomshistoria skall finnas tillgänglig via ett kommunicerande nationellt journalsystem som har ett fullgott skydd så att integritetskränkande information inte kommer i orätta händer. En ökad användning av IT-stöd inom hälso- och sjukvården skapar helt nya möjligheter. Den tid och de resurser som hälso- och sjukvården lägger på administration och dokumentation är betydande. En bra och enkel journalföring kan bidra till att resurserna används mer effektivt, vilket leder till att dessa i stället kan användas till vård och omsorg för den enskilde. Jag anser även att en reell valfrihet för patienten och ett fungerande fritt vårdval kräver att vårdens prestationer kan jämföras. I finns redan mycket värdefull information i de s.k. nationella kvalitetsregistren. Enligt min mening borde en av målsättningarna med IT i vården vara införandet av ett system med användbara och tillgängliga kvalitetsjämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer, så att kvalitets- och effektivitetsutvecklingen kan förbättras. Det krävs långsiktiga investeringar för att bygga ut och samordna register och IT-system inom sjukvården. avsätter i sitt budgetalternativ med start för detta ändamål. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. IT inom vård och omsorg, punkt 11 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So390 och avslår motionerna 2005/06:Sf384 yrkande 9, 2005/06:So424 yrkande 15, 2005/06:So432 yrkande 6, 2005/06:So553 yrkandena 13 och 16, 2005/06:So572, 2005/06:So703 yrkandena 3 och 5 samt 2005/06:T500 yrkande 18. Journalhanteringen inom vården har diskuterats utan påtagliga resultat. Krav om värnandet av den personliga integriteten har varit det tyngst vägande skälet emot väsentliga förändringar. Trots detta "värnande" om patienten kan man konstatera att felbehandlingar alltför ofta sker på grund av att alla journalhandlingar inte finns tillgängliga vid t.ex. akuta besök i vården. Vårddebatten genomsyras av att patienten skall ha rätt att i ökad utsträckning själv få söka vården. Det medför ökade krav på journalhanteringen för att vården skall kunna utföras på ett fullgott sätt. För att klara det kravet krävs nytänkande. Andra länder har infört journaler på s.k. smartcard, vilket innebär att patienten har sin journal på exempelvis patientbrickan, apotekskort eller liknande. Patientinformationen finns dessutom förvarad på ett säkert sätt hos patientens ordinarie vårdgivare. På så sätt kan såväl den ökande valfriheten som stärkandet av säkerheten för patienten vid akuta besök hos olika vårdgivare underlättas. En översyn av nu gällande journalsystem med tillhörande lagstiftning bör enligt min mening göras i syfte att skapa ett journalsystem utifrån de behov den vårdsökande har. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personalförsörjning m.m. inom hälso- och sjukvården, punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So703 yrkande 22 och avslår motionerna 2005/06:Ju386 yrkande 10, 2005/06:Sf336 yrkande 45, 2005/06:So607, 2005/06:So702 yrkandena 11, 15, 20 och 24 samt 2005/06:A364 yrkande 9. Enligt min mening måste undersköterskornas roll uppvärderas. Utbildning och kompetenskrav bör därför ses över och nya karriärvägar erbjudas för att göra ett av vårdens viktigaste yrken mera statusfyllt. Den nyutbildade undersköterskan skall erhålla ett bevis på god utbildning som garanterar kompetens och lämplighet. Det finns vidare anledning att se över möjligheterna till en differentierad utbildningssatsning på undersköterskor som ger formell kompetens att hantera såväl läkemedel som demensvård. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personalförsörjning m.m. inom hälso- och sjukvården, punkt 12 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju386 yrkande 10 och 2005/06:So607 samt avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 45, 2005/06:So702 yrkandena 11, 15, 20 och 24, 2005/06:So703 yrkande 22 och 2005/06:A364 yrkande 9. Psykoterapi är i regel en terapiform där ord och verbalt språk är huvudkomponenter. Om man inte har svenska som modersmål är det i regel svårt att fullt ut tillgodogöra sig psykoterapi. Psykoterapi är generellt en bristvara, varför bristen troligen är ännu större vad gäller psykoterapeuter verksamma på annat språk än svenska. Enligt vår mening bör därför få i uppdrag att se över tillgången på psykoterapeuter som kan verka på andra språk än svenska samt i vilken utsträckning de finns att tillgå i den offentliga verksamheten. Vi anser vidare att det är viktigt att all sjukvårdspersonal har relevant kunskap om brottsoffer. Sådan kunskap är en förutsättning för att upptäcka trauman och inte minst för att våga fråga en person som man misstänker varit utsatt för brott. För att stärka brottsoffrens ställning bör det finnas rutiner för samarbete mellan de olika delar av samhället som kan vara relevanta, t.ex. sjukvården, och polisen. För att uppnå detta bör ges i uppdrag att utarbeta en nationell brottsofferstrategi för hälso- och sjukvården samt ge bred kännedom nationellt om goda lokala satsningar. Vad vi anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personalförsörjning m.m. inom hälso- och sjukvården, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So702 yrkandena 11, 15, 20 och 24 samt avslår motionerna 2005/06:Ju386 yrkande 10, 2005/06:Sf336 yrkande 45, 2005/06:So607, 2005/06:So703 yrkande 22 och 2005/06:A364 yrkande 9. Bristen på personal i vården är ett växande problem och personalbristen har i många fall medfört att insatser för kompetensutveckling och vidareutbildning blivit eftersatta. Det är enligt min mening av största betydelse att denna utveckling kan brytas för att säkerställa en hög kvalitet i svensk sjukvård. Det behövs därför en nationell strategi för den långsiktiga personalförsörjningen. En sådan bör inkludera kraftinsatser på bl.a. följande områden: Ökat antal utbildningsplatser. Bättre möjligheter för entreprenörskap och privata alternativ i hälso- och sjukvården. Utveckling av ledarskap, medarbetarskap och arbetsmiljö. Insatser för att rekrytera nya svenskar som har utländsk vårdutbildning men som på grund av bristfälliga valideringssystem och fortbildningsinsatser inte arbetar inom hälso- och sjukvården. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förlossningsvård m.m., punkt 13 (m, kd) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So703 yrkande 17 och avslår motion 2005/06:So402 yrkandena 1 och 2. har det skett en neddragning av antalet platser på landets förlossningskliniker. Bristen på barnmorskor har varit stor, liksom bristen på tid inom både mödra- och förlossningsvården. Även i eftervården behövs mer tid för den nyförlösta mamman och barnet. Enligt vår mening bör därför en nationell BB-garanti införas som kompletterar den nationella vårdgaranti som de borgerliga partierna är överens om att införa. BB-garantin skall bestå av två delar - en platsgaranti och en förlossningspeng. Platsgarantin innebär att kvinnan på mödravårdscentralen gör upp om plats på förlossningsklinik och BB. Vidare skall kvinnan och barnet garanteras minst på BB före hemgång, om så önskas. Kvinnan skall dessutom vara garanterad ett kontinuerligt stöd av sin barnmorska under mödra-, förlossnings- och eftervården. Förlossningspeng innebär att ersättningen går till den förlossningsavdelning som kvinnan väljer.