bet · GT01UbU11 · 2006-02-16 00:00:00 — Antalet undervisningstimmar i ämnet idrott och hälsa, punkt 13 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:Ub205, 2005/06:Ub231, 2005/06:Ub232 och 2005/06:Ub452. Organiserad idrottsundervisning skall garanteras eleverna minst . Ämnet idrott och hälsa bör fokusera på fysisk träning och inte förvandlas till ett för teoretiskt ämne. Vikten av idrott och hälsa i skolan, punkt 14 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr281 yrkande 3 och 2005/06:Ub246, bifaller delvis motion 2005/06:Ub587 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:Kr373 yrkande 11, 2005/06:Kr375 yrkande 4, 2005/06:Kr380 yrkande 2, 2005/06:Ub344 yrkande 9, 2005/06:Ub410 och 2005/06:MJ351 yrkande 12. Ämnet idrott och hälsa fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten för att delta. Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att ge ungdomarna tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och möjligheter att pröva på ett brett spektrum av olika idrotter för att ge impulser till fortsatt eget idrottande. Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar på fritid får fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökar deras möjlighet att leva ett sunt liv. Vikten av idrott och hälsa i skolan, punkt 14 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr373 yrkande 11 och 2005/06:Ub587 yrkande 13, bifaller delvis motion 2005/06:Kr281 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:Kr375 yrkande 4, 2005/06:Kr380 yrkande 2, 2005/06:Ub246, 2005/06:Ub344 yrkande 9, 2005/06:Ub410 och 2005/06:MJ351 yrkande 12. Idrottens positiva betydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utan även för teoretisk inlärning finns klart påvisad i forskningen. Vi är därför mycket positiva till grundskoleförordningens krav på att alla elever skall ha möjlighet till fysisk aktivitet minst . Det anser vi är viktigt såväl för elevernas välbefinnande och fysiska hälsa som för den teoretiska inlärningen. Skolidrotten har stor betydelse för arbetet för att förbättra barns hälsa. Vi ser därför mycket positivt på de försök som görs i vissa kommuner med ökning av antalet idrottstimmar i skolan. är antalet timmar för idrott i den svenska skolan näst lägst i . Ett ökat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan skulle kunna ge ny energi till skolidrotten och ge idrottsrörelsen möjligheten att nå nya grupper barn och ungdomar. Vikten av fysisk aktivitet och rörelse måste genomsyra skolans hela verksamhet. Den fysiska aktiviteten får inte enbart förekomma under idrottslektionerna utan även inom andra ämnen framför allt bör elevens enskilda val användas för att erbjuda eleverna möjlighet till rörelse. Dessutom bör eleverna stimuleras att använda raster och håltimmar till olika former av fysisk aktivitet. Vikten av idrott och hälsa i skolan, punkt 14 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub410 och 2005/06:MJ351 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:Kr281 yrkande 3, 2005/06:Kr373 yrkande 11, 2005/06:Kr375 yrkande 4, 2005/06:Kr380 yrkande 2, 2005/06:Ub246, 2005/06:Ub344 yrkande 9 och 2005/06:Ub587 yrkande 13. Den svenska skolan har näst efter minst schemalagd idrott i hela EU, trots all den kunskap som finns om att elever klarar skolan bättre om de stimuleras till fysisk aktivitet. Det måste skapas tid och plats i skolan för alla elever att kunna ha ett pass med rörelse. Information till föräldrar om kost och motion, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So470 yrkande 10 och avslår motion 2005/06:Ub491 yrkande 2. En flerårig kampanj med målsättningen att nå alla föräldrar med information och utbildning om vikten av fysisk aktivitet - genom föräldramöten, med en särskild hemsida och i samarbete med föreningar och organisationer av strategisk betydelse - bör etableras och ges statligt stöd. Skolans ansvar för en hälsosam livsstil, punkt 16 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ530 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:So366 yrkande 1, 2005/06:So554 yrkande 4, 2005/06:Ub289 yrkande 3 och 2005/06:Ub488. 13/2004 om mat och hälsa i skolan, visar att sambandet mat-hälsa inte betonas tillräckligt i skolans undervisning. Undersökningen visar att utbildningen i mat och hälsa är bristfällig eller saknas på landets lärarutbildningar. Detta medför att undervisningen eleverna får också blir bristfällig. Det är mycket viktigt att skolan är ett konsekvent föredöme. Om undervisningen talar om hälsosamma matvanor som skolan installerar läskautomater eller på annat sätt exponerar onyttiga produkter så får eleverna dubbla signaler. Sambandet mat-hälsa behöver betonas på ett tydligare sätt i den svenska . Skolans ansvar för en hälsosam livsstil, punkt 16 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So554 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:So366 yrkande 1, 2005/06:Ub289 yrkande 3, 2005/06:Ub488 och 2005/06:MJ530 yrkande 2. Fler och fler barn drabbas av övervikt som i sin tur kan leda till fortsatt ohälsa, bl.a. diabetes. En förändrad matkultur i kombination med allt mindre fysisk aktivitet är några av förklaringarna. Det är därför angeläget att barn och unga ges möjlighet att i skolan och få tillfälle till regelbunden fysisk aktivitet. En rad åtgärder behöver vidtas inom ett flertal områden, och dessa behöver samverka med målet att alla som kan och vill ges möjlighet till aktivitet. Det är särskilt viktigt att föreningar och idrottsklubbar tar sitt ansvar för breddidrott för att inte stöta bort barn och unga genom alltför ensidiga elitsatsningar. Vi menar att skolan har en viktig roll att spela genom att stimulansåtgärder tas fram för att ge möjligheter till skolor som så önskar att bli en s.k. hälsofrämjande skola. Hem- och konsumentkunskapens roll för främjande av god hälsa, punkt 17 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub326 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:Ub289 yrkande 1 och 2005/06:Ub359. Ungas hälsa diskuteras ur olika aspekter. Barn och unga med övervikt och fetma ökar i antal i klassbundna mönster. Barn i mindre välbärgade områden har både sämre matvanor och motionsvanor, vilket märks i bl.a. överviktsproblem. Bland de unga ser vi ett ökat antal som mår psykiskt dåligt. Hem- och konsumentkunskap kan här bidra med grundläggande kunskaper som kan ge en viss säkerhet och trygghet. Omfånget och betydelsen av dessa frågor gör att vi överväger om det inte är dags att tänka över både timantalet för ämnet i och behovet av ämnet i gymnasieskolan. Därför bör regeringen återkomma med förslag om hur hem- och konsumentkunskapens ställning kan stärkas med avseende på vad här har anförts om hälsa. Kosten i skolan, punkt 18 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub413 yrkande 2 och 2005/06:Ub428 yrkande 15 och avslår motionerna 2005/06:Ub413 yrkande 1, 2005/06:Ub548 och 2005/06:MJ530 yrkande 3. anser att skolan skall tillgodose alla elevers behov, det skall vara självklart att elevernas etiska ställningstaganden respekteras, ett etiskt förhållningssätt borde uppmuntras. Önskemål om mat som är vegetarisk eller veganisk skall accepteras utan krav på läkarintyg. Detta gäller naturligtvis även de elever som på grund av religiös övertygelse behöver särskild kost. Detta innebär att man måste se över kompetensen i skolköken. Rätten att få serveras fullvärdig vegetarisk eller vegansk kost borde vara en självklarhet , men är tyvärr fortfarande ett tvisteämne på skolor där ledningen inte känner till frågeställningen eller inte vill bejaka en medveten livsstil. Det är viktigt att skolan möter dessa ungdomar med största möjliga respekt och att rätten till sådan skolmat slås fast i lagstiftningen. Det bör enligt min mening betraktas som en diskriminering om de skolelever som valt bort animalierna inte garanteras samma kvalitativa skolmat som övriga elever. Vikten av god inlärningsmiljö i skolan, punkt 19 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So470 yrkande 9, 2005/06:Ub260 yrkande 19, 2005/06:Ub349 och 2005/06:Ub426 yrkande 41. Skolan är en av landets största arbetsplatser med tanke på hur många elever och lärare som finns där. Det är viktigt att både den sociala och den fysiska miljön anpassas efter elevernas behov då miljön måste ge lust till lärande. Med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleverna måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön, är det varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljö är bra och att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. Så mycket som var fjärde femtonåring upplever oväsen och oordning under lektionerna, vilket är helt oacceptabelt. En lugn och harmonisk miljö i skolan och i klassrummet är en förutsättning för lärande. Elever med svårigheter i lärandet drabbas hårdast om arbetsmiljön är kaotisk. Arbetsmiljön i skolan måste stärkas. Minst lika bra arbetsvillkor skall gälla för våra barn som vi kräver på vuxnas arbetsplatser. har skrivit under . Detta innebär bl.a. att vi som land förpliktar oss att sätta barnen i främsta rummet. Vid studier av framgångsrika skolor kan man se att tydliga regler som tillämpas konsekvent är en viktig förutsättning för en god inlärningsmiljö. Rektorn och skolans personal har ett viktigt uppdrag i att skapa en positiv kultur på skolan, en anda av god gemenskap och respekt för varandra. Beröm och uppmuntran är självklara inslag i det arbetet. Ett klimat präglat av lugn, ro och trygghet är en förutsättning för att elever skall kunna lära och utvecklas i skolan. Såväl kommunala skolor som friskolor bör stimuleras till att samarbeta aktivt med hemmen. Forskning visar att ett aktivt och väl fungerande samarbete med föräldrarna är ett av de mest verksamma medlen för att åstadkomma bra resultat i skolan och för att förebygga problem av skilda slag, såsom skolk, mobbning och drogproblem. Stärkt elevinflytande, punkt 20 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub426 yrkande 42 och avslår motion 2005/06:Ub428 yrkande 16. Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. Arbetsmiljölagstiftningen är skriven med utgångspunkt från vuxnas arbetsplatser och tar egentligen inte upp barns och ungdomars speciella situation i skolan. anser att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. Stärkt elevinflytande, punkt 20 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 16 och avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 42. Arbetsmiljölagen är skriven ur ett fackligt perspektiv och är därför inte anpassad till skolans miljö med demokratiska sammanslutningar som till exempel elevråd. En översyn av arbetsmiljölagen är nödvändig så att den även omfattar ett elevperspektiv. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att bl.a. se över hur arbetsmiljölagen kan utvidgas till att omfatta även barn i förskola och fritidshem samt se över elevrepresentanternas befogenheter. vill understryka vikten av att utredningen kommer till resultat som stärker eleverna och deras inflytande över sin arbetsmiljö. Elevskyddsombud, punkt 21 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkandena 17 och 18 samt avslår motion 2005/06:Bo310. Arbetsmiljölagen ålägger huvudmannen att se till att elevskyddsombud skall ges möjlighet att medverka i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Denna möjlighet är dock begränsad till elever från årskurs sju och uppåt. anser att denna rätt skall införas även för årskurserna 1-6. anser att elevskyddsombuden skall ha rätt att kalla in yrkesinspektionen. Skolans arbetsmiljö, punkt 22 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub344 yrkande 74. Om skolbyggnader får förfalla, riskerar det att bli en symbol för att utbildning och kunskap inte är så betydelsefullt. Nedskräpning och klotter får inte tolereras. Den fysiska arbetsmiljön måste förbättras. Buller, punkt 23 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So699 yrkande 26 och 2005/06:Ub428 yrkande 19. Dagens ljudmatta, som dygnet runt finns omkring oss, bör ses både i ett folkhälsoperspektiv och i ett barnperspektiv. Vi ser det, i ett första steg, som mycket viktigt att kommunerna ser över bullernivån inom förskolan och fritidshemmen och gör de förbättringar som krävs. En utredning bör se över hur omfattande problemet är för dagens barn och unga och därefter komma med förslag till övergripande åtgärder på området. Arbetsmiljön i skolorna präglas alltför ofta av buller. Buller försämrar inlärning och har hälsomässiga konsekvenser i form av höjt blodtryck. Enligt upplever var tredje 10-åring att ljudnivån i klassen är för hög. Länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera hur kommunerna agerar för att leva upp till de nya riktvärdena för att minska bullret i förskolan och skolan och att de nya allmänna råden införlivas. Skolans yttre miljö, punkt 24 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 22. Den yttre miljön spelar en viktig roll för barns lärande och utveckling. Miljön skall vara estetisk, trevlig och inbjudande så att den inspirerar till nyfikenhet och upptäcktslust, liksom till lek och rörelse. Så kallade pedagogiska utemiljöer kan vid genomtänkt planering användas i alla olika ämnen och ge lust och variation åt undervisningen. Det är viktigt att idéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skolor och lärare. Genom att använda skolornas utemiljöer lär sig eleverna vara rädda om naturen och få insikt i ekologin som det leder till mer rörelse under skoldagen och ger en trygghet i närmiljön. Arbetsmiljö fri från pornografi, punkt 25 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 6 och avslår motion 2005/06:Ub398 yrkande 6. kräver, både för pojkarnas och flickornas skull, att eleverna skall garanteras en arbetsmiljö fri från pornografi. Man måste finna vägar att förhindra att t.ex. datorer i skolor och bibliotek används till att besöka hemsidor med pornografiskt innehåll. Regeringen bör återkomma med förslag hur skolmiljön kan göras fri från pornografi. Elektromagnetiska fält, punkt 26 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So364 yrkande 3. Skolor bör minimera olika sorters strålning från elektriska installationer och apparater som riskerar att hindra elever, föräldrar och lärare att vistas i skolan. Särskilda statliga medel skall kunna användas för att minska problemen för de elöverkänsliga i skolmiljön. ANT-undervisning, punkt 10 (m) (), () och () anför: betraktar användandet av tillgänglig forskning och beprövad erfarenhet som ett grundläggande kvalitetskrav på skolans arbete. Vi ser det som positivt att utskottsmajoriteten tydligt anger att kunskapsbaserade metoder för att förstärka det förebyggande arbetet i skolan behövs. Det är också bra att majoriteten anger att kunskapsspridning till skolor om kunskapsbaserade metoder behövs för att stärka det förebyggande arbetet. Däremot är det minst sagt beklagligt för landets skolor att utskottsmajoriteten bara verkar ha dessa insikter i teorin, och inte i praktiken. Skolorna måste ges verktyg och kunskap för att åstadkomma en lugn och trygg skolmiljö. Till att börja med måste det tydligt framgå i skollagen vilka befogenheter rektorer och lärare har för att åstadkomma detta. Kraven på skolornas förebyggande arbete behöver också höjas. har vid många tillfällen fört fram att krav bör införas på att alla skolor använder forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning och annan kränkande behandling. Vi har också föreslagit att detta behöver kombineras med en statlig utbildningssatsning efter principen att utbilda utbildare, för att till landets alla skolor sprida kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram. Sådana åtgärdsprogram har i utvärderingar, när de tillämpats i andra länder, visat sig mycket effektiva inte bara i att minska problemen med mobbning utan också i att åstadkomma en lugn och trygg skolmiljö. Forskning pekar på att en lugn och trygg skolmiljö utgör viktiga förebyggande insatser mot skolmisslyckande, missbruk och annan riskutveckling hos eleverna. Skolans ansvar för en hälsosam livsstil, punkt 16 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Regeringen har inget förslag till ny skollag. I den lagrådsremiss utskottet refererar står "Regeringen har ännu ej tagit ställning till innehållet". Därmed är utkastets status oklar. Stärkt elevinflytande, punkt 20 (kd) () anför: Elever har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. Inflytandets omfattning och utformning skall anpassas efter elevernas ålder och mognad och utformningen av elevinflytandet skall bestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder, trots att det borde vara tvärtom. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande. Elevrådsarbete och liknande skall kunna ske på skoltid och uppmuntras av de vuxna i skolan. Frånvaro på grund av elevrådsarbete skall ses som en merit, inte som en belastning. Eleverna måste känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Inflytandet bör gälla såväl organisation som undervisning. vill t.ex. uppmuntra skolor att låta äldre elever medverka vid tjänstetillsättningar. En lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Skollagen stadgar endast att elevinflytande skall finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret. Goda förslag finns i det nya förslaget till skollag som presenterades av . Elevskyddsombud, punkt 21 (v) () anför: Västerpartiet vill utveckla en verklig skoldemokrati med delaktighet och inflytande för alla elever. Elevinflytandet kan exempelvis stärkas genom inrättandet av institutioner med representanter för eleverna. Även klassrumsdemokratin och den enskilde elevens inflytande över det egna lärandet måste utvecklas. För att ge förutsättningar för detta skall elever ha rätt att frånvara från undervisning för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, arbete med skoltidning eller liknande. Dessutom skall det framgå av en elevs slutbetyg om denna har varit engagerad i arbete av detta slag. Eleverna skall ha tolkningsföreträde om vad som är elevinflytande. Skolans arbetsmiljö, punkt 22 (kd) () anför: Skolan är största arbetsplats. En god fysisk miljö borde därför vara en självklarhet. Eleverna omfattas dessutom liksom övrig personal på skolan av arbetsmiljölagen och har därigenom rätt att kräva en god arbetsmiljö. En snygg välskött skolmiljö har även stor pedagogisk betydelse. En välskött skolmiljö signalerar att verksamheten är viktig och prioriterad, vilket gör att eleverna känner att deras verksamhet är meningsfull och att de tar ett större ansvar, detta till skillnad från en nedsliten och ostädad miljö som i stället inbjuder till ökad skadegörelse och oordning. Enligt lyfter eleverna själva ofta fram toaletterna som ett av de största problemen i skolan. Eleverna tvingas acceptera att toaletterna inte fungerar eller inte städas tillräckligt ofta, något som aldrig skulle accepteras på en arbetsplats för vuxna. Det kan inte accepteras. Staten måste ta ett ökar ansvar för arbetsmiljön i skolorna. bör få i uppdrag att göra en översyn av den fysiska skolmiljön i landets skolor. När översynen är gjord bör det leda till införande av ett statligt stimulansbidrag för att uppmuntra kommuner och andra skolhuvudmän att göra de åtgärder som krävs. Alla elever och lärare har rätt till en skolmiljö som de kan vara stolta över. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Ju332 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolorna skall ha en väl utvecklad alkohol- och narkotikapolicy som skall kunna innefatta drogtester. 2005/06:L341 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av sex- och samlevnadsundervisningen med avseende på HBT-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolan skall vara en miljö som ger goda förutsättningar för alla elevers personliga utveckling, de krav det ställer på personalens medvetenhet och kompetens, på samlevnadsundervisningens kvalitet och på läromedlens innehåll vad avser sexuell läggning och könsidentitet. 2005/06:L342 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skolans sex- och samlevnadsundervisning. 2005/06:So314 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i samarbete med skola och idrottsrörelse måste tillse att skolsköterskor, gymnastiklärare och idrottsledare ges möjlighet till adekvat utbildning kring ätstörningar. 2005/06:So364 av m.fl. (mp, -):