bet · GT01UbU12 · 2006-02-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 98 motionsyrkanden rörande bl.a. pedagogisk verksamhet i förskolan, förskolans mål och värdegrund, jämställdhet samt modersmålsundervisning i förskolan. Dessutom behandlas frågor om val mellan olika former av barnomsorg, utveckling av familjedaghem, öppen förskola samt olika kvalitetsaspekter inom förskolan såsom gruppstorlek och personaltäthet. Utskottet föreslår avslag på samtliga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till tidigare ställningstaganden, pågående utredning eller beredning. I betänkandet finns en gemensam reservation från Moderata samlingspartiet, liberalerna, , de gröna. Därutöver finns reservationer från ett eller flera av dessa partier samt reservationer från . Därtill finns särskilda yttranden från . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Pedagogisk verksamhet i förskolan avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkandena 1 och 3, 2005/06:Ub238 yrkande 3, 2005/06:Ub255 yrkande 1, 2005/06:Ub426 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkandena 9-11. Reservation 1 (m, fp) Reservation 2 (kd) Reservation 3 (c) Förskolan som egen skolform avslår motion 2005/06:Ub590 yrkande 8. Reservation 4 (kd) - motiveringen Barnomsorg en omsorgsfråga, inte en utbildningsfråga avslår motion 2005/06:Ub590 yrkande 7. Reservation 5 (kd) avslår motion 2005/06:Ub255 yrkande 17. Reservation 6 (m, fp) avslår motion 2005/06:Ub590 yrkande 12. Reservation 7 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub315 yrkande 1 och 2005/06:Ub426 yrkande 4. Reservation 8 (fp) Reservation 9 (m, c) Individanpassning av förskolans verksamhet avslår motion 2005/06:Ub233 yrkande 7. Reservation 10 (m) avslår motion 2005/06:Ub233 yrkande 10. Reservation 11 (m) avslår motion 2005/06:Ub255 yrkande 20. Reservation 12 (m, fp, kd, c) Åtgärder för barn i behov av särskilt stöd avslår motion 2005/06:Ub255 yrkande 19. Reservation 13 (m, fp) avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 2. Reservation 14 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 3. Reservation 15 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 32 och 2005/06:Ub426 yrkande 9. Reservation 16 (m, fp, c) avslår motion 2005/06:Ub255 yrkande 18. Reservation 17 (fp) Mångfald och valfrihet inom förskolan avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkande 2, 2005/06:Ub255 yrkande 10, 2005/06:Ub426 yrkande 6, 2005/06:Ub590 yrkande 6 och 2005/06:N439 yrkande 8. Reservation 18 (m, fp, kd, c, mp) Likvärdiga villkor för respektive enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg avslår motion 2005/06:Ub255 yrkande 11. Olika socioekonomiska förutsättningar för olika förskolor avslår motion 2005/06:So699 yrkande 10. Reservation 19 (mp) Information om alternativ inom förskola och barnomsorg avslår motion 2005/06:Ub233 yrkande 11. Reservation 20 (m, fp, kd, c) Föräldrarnas ansvar för barnens omvårdnad, m.m. avslår motionerna 2004/05:So395 yrkande 8, 2005/06:Sf432 yrkande 11, 2005/06:Ub430 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkandena 1 och 2. Reservation 21 (kd) avslår motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 8 och 2005/06:Ub255 yrkande 12. avslår motion 2005/06:Ub380 yrkande 1. avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkande 4, 2005/06:Ub255 yrkandena 13 och 14 samt 2005/06:Ub590 yrkandena 17 och 19. Reservation 22 (m) Reservation 23 (fp, kd, c) Lika villkor för olika barnomsorgsformer avslår motion 2005/06:Ub590 yrkandena 3 och 18. Reservation 24 (kd) Garantera familjedaghemmens ställning i lag avslår motion 2005/06:Ub590 yrkande 20. avslår motion 2005/06:Ub233 yrkande 5. Reservation 25 (m, fp, kd) avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkande 6, 2005/06:Ub255 yrkande 15, 2005/06:Ub426 yrkande 7 och 2005/06:Ub590 yrkandena 21 och 22. Reservation 26 (m, fp, kd, c) Barngruppers storlek och personaltäthet avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 11, 2005/06:Ub255 yrkandena 3-5, 2005/06:Ub297, 2005/06:Ub426 yrkande 5, 2005/06:Ub574 yrkande 1 och 2005/06:Ub590 yrkande 14. Reservation 27 (fp) Reservation 28 (kd) Reservation 29 (c) Reservation 30 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ub233 yrkande 13, 2005/06:Ub255 yrkande 7 och 2005/06:Ub590 yrkande 28. Reservation 31 (m, fp) Reservation 32 (kd, c) Förskollärare och barnskötare i förskolan avslår motionerna 2005/06:Ub255 yrkande 6, 2005/06:Ub267 och 2005/06:Ub590 yrkande 27. Reservation 33 (fp) Reservation 34 (kd, mp) Behov av kvinnor och män inom förskolan avslår motionerna 2005/06:Ub255 yrkande 9 och 2005/06:Ub590 yrkande 26. Reservation 35 (kd, c, mp) Reservation 36 (m, fp) Uppdrag till och Myndigheten för skolutveckling avslår motion 2005/06:Ub355 yrkandena 4 och 5. Reservation 37 (v) avslår motionerna 2005/06:Ub355 yrkande 3 och 2005/06:Ub476. Reservation 38 (v) Förskolans behov av bibliotek avslår motion 2005/06:Kr306 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Ub216. avslår motionerna 2005/06:Fi318 yrkande 9, 2005/06:So699 yrkande 13, 2005/06:Ub523, 2005/06:Ub574 yrkande 2 och 2005/06:Ub590 yrkande 13. Reservation 39 (kd) Reservation 40 (mp) avslår motionerna 2005/06:Fi318 yrkande 10 och 2005/06:Ub590 yrkande 5. Reservation 41 (kd) avslår motion 2005/06:Ub255 yrkande 2. Reservation 42 (fp, mp) Kommuners ansvar för barntillsyn avslår motionerna 2005/06:So711 yrkande 4, 2005/06:Ub431, 2005/06:Ub432, 2005/06:Ub479, 2005/06:Ub482, 2005/06:Ub506, 2005/06:Ub520 och 2005/06:Ub538. Reservation 43 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub355 yrkande 1. Reservation 44 (v) avslår motion 2005/06:Ub355 yrkande 2. Reservation 45 (v) avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 12, 2005/06:Ub483 och 2005/06:Ub590 yrkande 24. Reservation 46 (kd, mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Förskolans uppdrag, mål och värdegrund Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. pedagogisk verksamhet i förskolan, förskolan som egen skolform, mål, värdegrund och jämställdhet i förskolan, individuella utvecklingsplaner, samverkan med föräldrar samt utvecklingssamtal i förskolan. Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (kd), 3 (c), 4 (kd), 5 (kd), 6 (m, fp), 7 (kd), 8 (fp), 9 (m, c), 10 (m), 11 (m), 12 (m, fp, kd, c), 13 (m, fp), 14 (m, fp, kd, c), 15 (m, fp, kd, c), 16 (m, fp, c) och 17 (fp). anför i motion 2005/06:Ub233 yrkande 1 förskolans pedagogiska uppdrag. I motionen utvecklas att ett pedagogiskt uppdrag för förskolan handlar om att utbildad personal genom lek och stimulans, på ett medvetet sätt, tar till vara små barns lust och möjlighet att lära. Detta kan utgöra en grund för barnen som underlättar för dem att senare knäcka läskoden samt lära sig skriva och räkna. I samma motions yrkande 3 skriver att förskolan skall ge barn de grunder som behövs för att senare kunna läsa, räkna och skriva. skriver i motion 2005/06:Ub238 yrkande 3 om förskolans pedagogiska uppdrag att grunden för goda kunskapsresultat läggs tidigt och att tiden i förskolan därför behöver tas till vara. I motion 2005/06:Ub255 yrkande 1 skriver att förskolan måste ses som ett första steg i det svenska skolväsendet. anför i motion 2005/06:Ub590 yrkande 9 att förskolans verksamhet skall bygga på trygg omsorg och lek. I förskolan skall barnen få utvecklas i egen takt utan krav på måluppfyllelse eller prestationer. Pedagogisk verksamhet är viktig, men trygg omsorg och lek skall vara ledstjärnor, inte kunskapsmål, skriver . I samma motions yrkande 11 anför angående läroplanen för förskolan att denna bör ha större fokus på trygghet, omsorg och lek. Utbildningsperspektivet bör helt tas bort i barnomsorg riktad till barn . I motionens yrkande 10 anför om betydelsen av pedagogisk verksamhet i förskolan att denna därefter stegvis skall vävas in i verksamheten. skriver i motion 2005/06:Ub426 yrkande 1 att en förskola av hög kvalitet är en valfri förskola som är till för alla, där barnen får pedagogisk utveckling genom leken. framför i motion 2005/06:Ub590 yrkande 7 att barnomsorg är en omsorgsfråga, inte en utbildningsfråga. I motionen framförs att barnomsorg är allt från familjens egen omsorg i hemmet till omsorgen i familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och skolbarnsomsorg. I motionens yrkande 8 anförs att förskolan inte bör bli en egen skolform. I motionen understryks vikten av trygg omsorg och lek. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Förskolan är en frivillig pedagogisk verksamhet för barn mellan ett och vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar, är arbetslösa eller föräldralediga samt för barn som har ett eget behov av verksamheten. har alla barn rätt till 525 avgiftsfria timmar i förskolan från och med höstterminen det år de fyller (allmän förskola). Läroplanen för förskolan, Lpfö 98, utgår från en ansvarsfördelning där staten anger de övergripande målen och riktlinjerna för förskolan och kommunerna svarar för genomförandet. Läroplanen överensstämmer till sin struktur i huvudsak med skolans läroplaner. Avsikten är att de tre läroplanerna skall länka i varandra utifrån en gemensam syn på kunskap, utveckling och lärande. Läroplanen bygger på skollagen (1985:1100). I dess 2 a kap. 1-12 §§ finns de grundläggande bestämmelserna om hur förskoleverksamheten skall utformas. Förskolans uppdrag såsom det är formulerat i läroplanen är bl.a. att stimulera barns utveckling och lärande. Verksamheten skall utgå från en helhetssyn på barn och barns behov och utformas så att omsorg och lärande bildar en helhet. Förskolan skall främja gemenskap barnen emellan och vara trygg, utvecklande och lärorik för alla barn som deltar, utifrån vars och ens förutsättningar. Leken har haft och har stort utrymme i förskolan. I propositionen, inför införandet av läroplanen för förskolan (prop. 1997/98:93 s. 21), konstateras bl.a. att lek leder till social kompetens, att de sociala lekreglerna som samförstånd, ömsesidighet och turtagande som krävs för att leken skall fortgå är grundläggande demokratiska principer samt att barnet i den viktiga rolleken eller låtsasleken tränar sig att gå in i tänkta sammanhang. Vidare konstateras att ett medvetet bruk av leken bör ingå i förskolans pedagogiska verksamhet. konstaterar i sin publicerade , Rapport 239, 2004,att en alltför stor betoning på formellt lärande kan få negativa konsekvenser samt att detta inte ligger i linje med läroplanens intentioner. I rapporten konstateras bl.a. att vissa enkätsvar tyder på att synen på förskolans uppdrag kan ha förändrats och att tyngdpunkten förskjutits mot lärande. Utvärderingen visar att förskolan i vissa kommuner har en uttalat skolförberedande roll, där enskilda barns utveckling inom olika områden kartläggs, observeras och dokumenteras i ökad omfattning, ofta i s.k. individuella utvecklingsplaner och med skolan som förebild. menar att det finns en risk att sådana planer i praktiken fokuserar på barnets brister och blir ett instrument för normalisering, utifrån förväntningar på vad barn skall kunna vid en viss ålder. Utskottet delar den uppfattningen. I Kvalitet i förskolan - Regeringens förskoleproposition (prop. 2004/05:11) gör regeringen bedömningen att förskolan bör bilda en egen skolform. Syftet är framför allt att ytterligare betona förskolan som det första ledet i ett livslångt lärande och en fullvärdig del av skolväsendet. Avsikten är dock inte att ha skolan som norm. Förskolan skall, enligt förslaget, fortsätta att utvecklas utifrån sitt eget uppdrag, sina mål, förutsättningar och traditioner. Förskolan skall även fortsättningsvis ge barn såväl en god omsorg som pedagogisk stimulans och bidra till goda uppväxtvillkor. Utskottet anser att den svenska förskolan erbjuder barn en god pedagogiskt stimulerande miljö för utveckling och lärande på lekens grund. begär i motion 2005/06:Ub255 yrkande 17 att mål att uppnå bör införas i förskolan. I motionen skrivs att en förskola med höga ambitioner har ett ansvar för att vissa resultat uppnås . Att det saknas klart uppställda mål försvårar resultatuppföljningen av verksamheten, skriver . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om målformuleringar i förskolans läroplan (senast i bet. 2004/05:UbU3). Allmän förskola är en del av förskolans verksamhet och ingen särskild verksamhetsform. Förskolans uppdrag enligt läroplanen är att erbjuda barnen en verksamhet som skall vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. Förskolan skall erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Läroplanen för förskolan innehåller till skillnad från läroplanen för det obligatoriska skolväsendet endast en typ av verksamhetsmål, nämligen mål att sträva mot. Barnomsorg och skola-kommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1997:21) även mål att uppnå. I propositionen rörande läroplanen för förskolan (prop. 1997/98:93 s.18) samt i utskottets betänkande (1997/98:UbU16 s. 9) erinrades om att avsikten med mål att uppnå i skolan är att dessa skall kunna utvärderas och utgöra grunden för en resultatbedömning. I förskolan är det inte det enskilda barnets resultat som skall utvärderas och inga betyg eller omdömen skall utfärdas. Förskolan är en pedagogisk verksamhet i vilken barn kan börja vid olika åldrar och delta . Mål att uppnå ansågs av denna anledning inte böra införas i förskolans läroplan. I regeringens proposition Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) fastslås förskolans pedagogiska särart med en kombination av omsorg och lärande med leken som grund. Det erinras där om att det i förskolan är verksamhetens måluppfyllelse som utvärderas, inte det enskilda barnets resultat. I propositionen anges exempel på verksamhetsmål, t.ex. att utveckla barnens nyfikenhet och lust samt förmåga att leka och lära, att utveckla barnens självständighet och tillit till sin egen förmåga samt att utveckla barnens motorik. understyrker i motion 2005/06:Ub590 yrkande 12 angående värdegrunden, att förskolan, liksom skolan, skall förmedla samhällets grundläggande värden till barnen. I motionen framförs att det även i förskolans läroplan bör införas en liknande hänvisning som finns i läroplanen för skolan, nämligen att den värdegrund som förmedlas till barnen är den som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Värdegrunden förankras genom en sådan skrivning i en historisk tradition som gör att risken för vantolkningar och förvanskningar av värdegrunden minskar, skriver . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Förskolans värdegrund formuleras i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). I första avsnittet Grundläggande värden anges bl.a. följande: En viktig uppgift för verksamheten är att grundlägga och förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen. läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) anges inledningsvis skolans värdegrund och uppdrag. I det första avsnittet Grundläggande värden anges bl.a. följande: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden beträffande utformningen av text om värdegrunden i förskolans läroplan (senast i bet. 2004/05:UbU3 s. 17). Utskottet konstaterade i betänkandet om införande av en läroplan i förskolan, att Barnomsorg och skolakommittén i sina formuleringar inte tog upp någon hänvisning till den etik som förvaltats av tradition (Växa i lärande - Förslag till läroplan för barn och unga , SOU 1997:21). Detta mötte inte några invändningar under remissbehandlingen av kommitténs förslag. Utskottet ansåg inte heller att borde göra något uttalande i frågan (bet. 1997/98:UbU16). Ett omfattande arbete med att föra ut värdegrundsfrågorna i såväl förskolans som skolans verksamhet har pågått . Utskottet instämmer med motionärerna om vikten av ett aktivt värdegrundsarbete i tidig ålder. Detta är också tydligt utsagt i läroplanen. Såsom framförts vid tidigare behandling av frågan anser inte utskottet att bör göra något uttalande som rör värdegrunden. betonar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 4 vikten av en jämställd förskola. I motion 2005/06:Ub315 (fp, m) yrkande 1 anförs att jämställdhetsplaner bör finnas i förskolan och att fler genuspedagoger skall finnas i kommunerna. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att arbetet för ökad jämställdhet inom förskolan är mycket angeläget för förskolans utveckling. Målet för jämställdhetsarbetet finns tydligt formulerat i de nationella styrdokumenten. Förskolans verksamhet skall utformas i överensstämmelse med grundläggande nationella värden. Kommunerna ansvarar för att förskolepersonal har kunskap om de föreskrifter som gäller för förskolan. Av förskolans läroplan, Lpfö 98, framgår att jämställdhet mellan könen tillhör de värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen. Regeringen fattade beslut att tillsätta en jämställdhetsdelegation (dir. 2003:101) i syfte att uppmärksamma, intensifiera och utveckla arbetet med jämställdhet mellan könen i förskolan. Uppdraget gäller både kommunala och fristående förskolor. Pojkars och flickors livsutrymme får, enligt regeringen, inte begränsas av könsspecifika normer och värderingar. Delegationen för jämställdhet i förskolan påbörjade arbetet , och uppdraget löper till och med . Delegationens uppgift är att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskola genom att bl.a. fördela medel till jämställdhetsprojekt. Delegationen skall också lyfta fram goda exempel på insatser i och i andra länder för att stimulera fler män att söka sig till utbildningar med inriktning mot barn och arbete i förskolan samt att aktivt arbeta för att behålla män som redan arbetar i förskolan. Delegationen skall också välja ut och dokumentera ett antal förskolors jämställdhetsarbete och sprida dessa kunskaper och erfarenheter, sammanställa den kunskap om jämställdhet och genus som finns och se till att den når ut i förskolan samt identifiera det kunskapsbehov som finns när det gäller förskolans arbete med jämställdhet. Delegationen skall också föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. För delegationens arbete avsattes sammanlagt (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s. 68). beviljade Delegationen för jämställdhet i förskolan bidrag till sammanlagt 24 lokala projekt för jämställdhetsarbete i förskolan. Projekten skall följas upp för att sprida kunskap och erfarenhet av jämställdhetsprojekt. Delegationens delbetänkande Den könade förskolan - om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans arbete (SOU 2004:115) har varit ute på remiss och bereds inom Utbildnings- och . fanns särskilda medel avsatta för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Målet var att det skulle finnas minst en sådan resursperson i varje kommun. Utskottet anser i likhet med regeringen (prop. 2005/06:1, utg. omr. 16 s. 87) att det är viktigt att kommunerna uppmärksammar behovet av insatser i fråga om jämställdhet. Individanpassad förskola, föräldrasamverkan samt stöd anför i motion 2005/06:Ub233 yrkande 7 att förskolans verksamhet bör individanpassas. I motionen framförs att förskolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Det är viktigt att utvärdera barnens kunskaper och färdigheter redan i förskolan, så att varje enskilt barn synliggörs, skriver . I samma motions yrkande 10 anförs att varje barn i förskolan skall ha en individuell utvecklingsplan precis som i . Varje termin bör också utvecklingssamtal föras med föräldrarna. I motion 2005/06:Ub255 yrkande 20 framför att förskolan bör samverka med föräldrarna. I motionen framförs att förskolans betydelse som kompletterande funktion till föräldraansvaret har blivit viktigare. Förskolans arbete med barnen bör därför ske i nära samarbete med föräldrarna. För att föräldrarna skall kunna ha ett reellt inflytande i förskolans verksamhet skall varje förskola vara tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. skriver i motion 2005/06:Ub255 yrkande 19 att det är viktigt att redan i förskolan sätta in stödåtgärder för barn med behov av särskilt stöd. anser i motion 2005/06:Ub426 yrkande 2 att utvecklingssamtal bör föras på förskolan. Utvecklingssamtalet stärker bl.a. det viktiga föräldrainflytandet. Därför måste det finnas tid och resurser för dessa samtal. framför i samma motions yrkande 3 att det behövs en översyn av sekretessen mellan skolformerna. I många fall kan man redan tidigt se vilka barn som kommer att hamna i svårigheter och insatser för att motverka detta kan därför redan ske i tidig ålder. Genom övergången till skolan sker dock ett avbrott, skriver motionärerna, eftersom förskolan har tystnadsplikt och inte får dela med sig av information om barnen till skolpersonalen. Därför bör en översyn ske av sekretessen mellan skolformerna. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I regeringens proposition Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) gör regeringen bedömningen att samverkan mellan hem och skola bör stärkas. Förskolans personal och barnets vårdnadshavare bör minst en gång varje halvår genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande både i och utanför förskolan. Förskolans lärare bör, enligt förslaget, ha det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalets genomförande. Regeringen anser att eftersom förskolan föreslås bli en egen skolform bör utvecklingssamtalet få en mer preciserad reglering. I propositionen anges att det inte är meningen att samma modell för utvecklingssamtal som finns i skall bli norm även i förskolan. Utvecklingssamtalet i skolan bör också därför regleras separat. Det skall, som ovan anförts, inte finnas mål att uppnå som anger nivåer för vad barn skall kunna eller prestera . Målen att sträva efter anger i stället en önskad kvalitetsutveckling och inriktning av förskolans arbete. Barnets utveckling skall följas, men barnets utveckling och lärande skall inte bedömas utifrån fastställda kriterier. Utskottet anser att samarbetet med föräldrarna till barnen på förskolan är en viktig del av förskolepersonalens arbete. I läroplanen för förskolan (Lpfö 98) finns riktlinjer för detta arbete. Där anges bl.a. att alla som arbetar i förskolan skall visa respekt för föräldrarna och känna ansvar för att det utvecklas en tillitsfull relation mellan förskolans personal och barnens familjer. Föräldrarna skall ha möjlighet att vara med och påverka verksamheten. Förskolan måste också vara tydlig i fråga om mål och innehåll för verksamheten för att möjliggöra ett inflytande för både barn och föräldrar. Utskottet anser att samarbetet mellan förskolan och hemmet är en av grundstenarna för att skapa de bästa förutsättningarna för att barnet skall kunna utvecklas rikt och mångsidigt. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S) föreslås bl.a. att förskolan skall bli en skolform. Lagstiftningen föreslås vara samlad och gemensam för alla skolformer och deras huvudmän. Sekretess regleras i utkastet till förslag till ny samlad skollag. Frågan om sekretess har tidigare utretts av Utredningen om offentlighet och sekretess i skolan som avlämnade betänkandet Sekretess i elevernas intresse, Dokumentation, samverkan och integritet i skolan (SOU 2003:103). skriver i motion 2005/06:Ub426 yrkande 9 att modersmålsundervisningen bör påbörjas redan i förskolan. Det anförs i motionen att det är viktigt att det sker en utvärdering av barnens språkliga förmåga både i modersmålet och i svenska inför övergången till förskoleklass. Språkinlärningen har stor betydelse för barnens inlärning och identitetsutveckling.