bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — begär i motion 2005/06:Ub344 yrkande 49 att föräldrar skall ha rätt att välja att låta sina barn gå i vilken grundskola som helst som har tillstånd från att bedriva undervisning. Alla skolor med sådant tillstånd skall vara öppna för alla elever som söker. I motionen föreslås att om urval måste ske skall detta kunna göras genom närhetsprincipen eller genom antagningsprov. I motion 2005/06:344 yrkande 50 understryker att kommunens skolresurs skall följa eleven till den skola som hans eller hennes föräldrar väljer. begär i motion 2005/06:Ub426 yrkande 48 att de elever som lever med funktionshinder själva skall kunna välja skola. Detta bör det, enligt , lagstadgas om. Det måste finnas en frihet för elever och föräldrar att välja en skola där det finns en specialistkompetens när det gäller funktionshindrade elever. Urvalet av skolor skall, enligt motionärernas uppfattning, inte bara innefatta de kommunala skolorna utan även fristående skolor och specialskolor. skriver i motion 2005/06:Ub398 yrkande 4 och motion 2005/06:Sf336 yrkande 31 att elever skall erbjudas plats i enligt närhetsprincipen. I motionen hävdas att det är viktigt att värna närhetsprincipen bl.a. för att motverka segregation på grund av etnicitet och klass. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Det finns, enligt utskottets mening, en omfattande valfrihet inom skolväsendet. I 4 kap. 6 § skollagen (1985:1100) föreskrivs att kommunen vid fördelning av elever på olika skolor så långt möjligt skall beakta föräldrarnas önskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skola. Detta gäller under förutsättning att inte andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En kommun skall i sin grundskola även ta emot en elev vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att svara för, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola (4 kap. 8 §). Efter önskemål från föräldrarna har en kommun dessutom rätt att ta emot en elev från en annan kommun (4 kap. 8 a §). Föräldrarna kan också som alternativ till den kommunala skolan välja en fristående skola. I samtliga dessa fall skall ersättning utgå från elevens hemkommun. Utskottet anser att elevers och föräldrars möjligheter att välja skola är väl tillgodosedda genom nuvarande regelverk. Frågan om valfrihet för funktionshindrade elever har uppmärksammats i samband med arbetet med förslag till ny skollag inom . I det utkast till lagrådsremiss som utarbetats inom Utbildnings- och , Utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. (U2005/5584/S), föreslås att staten även fortsättningsvis skall vara huvudman för specialskolan och att specialskola inte skall få bedrivas med enskild huvudman. Utskottet anser att regeringens beredning av ärendet bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. resurser till skolan, nationell skolpeng, förslag om utredning om skolans styrning och finansiering, avgiftsfrihet i skolan, skolan som reklamfri zon samt skolskjuts. Jämför reservationerna 13 (m), 14 (v), 15 (mp), 16 (v, mp), 17 (m, fp, kd, c) och 18 (mp) samt särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp) och 3 (v). Flera motionsyrkanden tar upp frågan om skolans finansiering. redogör för sin uppfattning angående styrningen av skolans resurser i motion 2005/06:Ub238 yrkande 29. I motionen framförs att staten genom minskad detaljreglering av kommunerna kan medverka till att resurser frigörs till prioriterade områden. Motionärerna anser också att staten kan bidra till att resurser används effektivare genom att inte förse statliga anslag till kommunerna med kostnadsdrivande villkor. föreslår i motion 2005/06:Ub238 yrkande 30 att en parlamentarisk utredning tillsätts med syfte att undersöka möjligheterna att införa nationell skolpeng. I motionen skriver att staten bör ta över ansvaret för finansieringen av skolan genom en sådan nationell skolpeng, men att en sådan förändring kräver omfattande förberedelsearbete och omsorgsfulla utredningar. föreslår också införande av nationell skolpeng i motion 2005/06:Ub343 yrkande 56 och motion 2005/06:Ub344 yrkande 68. skriver i motionerna att pengarna inte skall variera beroende på var eleverna bor, utan bara utifrån vilka behov de har. I motion 2005/06:Ub285 (m) anförs att regler liknande dem om nordisk utbildningsgemenskap som finns på gymnasieskolans område skall införas för den svenska . Varje kommun borde, enligt motionärerna, ha möjlighet att inom gällande kommunalrättsliga ramar träffa avtal med en kommun i annat land beträffande utbildning för elev. föreslår i motion 2005/06:Ub354 yrkande 17 att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utreda skolans styrning och finansiering. I motionen framförs att det är dags att utifrån jämlikhetssträvan åter ta frågan om skolans styrning och finansiering på allvar. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om nationell skolpeng vid ett flertal tillfällen (bl.a. i bet. 2003/04:UbU6 och 2004/05:UbU1). Utskottet har ingen annan uppfattning . En nationell skolpeng ger inte, enligt utskottets uppfattning, de grundläggande förutsättningarna för att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitet för alla elever skall kunna uppfyllas. Flera motionsyrkanden tar upp frågan om avgiftsfrihet i skolan. I motion 2005/06:Ub243 (c) anförs att skollagen bör ändras så att det blir möjligt att i undervisningssyfte anordna studiereseverksamhet i som innehåller inslag av självfinansiering från eleverna genom gemensamma aktiviteter. I motionen hävdas att den nu uppmärksammade snäva tolkningen av skollagen generellt leder till att det är omöjligt att arrangera studieresor lagligt i i utbildningssyfte som inte helt finansieras av skolhuvudmannen. Det är, menar motionärerna, inte rimligt. I motion 2005/06:Ub584 (mp) yrkande 1 understryks behovet av en policy vad gäller avgifter i skolan. I samma motions yrkande 2 anförs behovet av sanktionsmöjligheter mot kommuner som bryter mot skollagen i detta hänseende. I motionens yrkande 3 begärs en översyn av i vilken utsträckning kommunerna följer skollagen gällande avgiftsfrihet. I motion 2005/06:Ub478 (s) skriver motionären att skollagen bör utvärderas och förtydligas för att värna den avgiftsfria undervisningen. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I 4 kap. 4 § skollagen stadgas följande: Utbildningen i skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmaterial, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. I förarbetena (prop. 1985/86:10 Ny skollag m.m.) finns exempel på inslag i undervisningen som kan medföra obetydliga kostnader för eleven, t.ex. en mindre kostnad för färd- och entrébiljetter vid studiebesök. I övrigt stadgas enligt 1 kap. 2 § skollagen att alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, skall ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Frågan om skolans möjligheter att ta ut avgifter kommer att behandlas i en kommande proposition om ny skollag. Skolan som reklamfri zon skriver i motion 2005/06:Ub301 yrkande 1 att skolan skall vara en reklamfri zon. I samma motions yrkande 2 föreslås att kommunerna skapar utvecklingsfonder dit företagen kan betala in sina bidrag till kommunens skolor. Skolorna kan sedan, enligt förslaget, söka bidrag för olika ändamål från denna fond. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet har tidigare behandlat frågan om sponsring och skolan som en reklamfri zon (bl.a. bet. 2004/05:UbU9 s. 64). Liksom tidigare hänvisar utskottet till läroplanernas krav på saklighet och allsidighet i skolans undervisning samt till skolhuvudmännens ansvar för att undervisningen bedrivs så att målen för skolan uppnås. har i samråd med och utarbetat ett underlag för skolhuvudmän och skolledare i deras arbete med att utarbeta en lokal policy för sponsring inom skol-, förskole- och fritidshemsverksamhet och ett hjälpmedel för bedömning av sponsringserbjudanden, Sponsring i skolan. Vägledning för utarbetande av lokal policy för sponsring (). skriver i motion 2005/06:Ub344 yrkande 51 att elevens vårdnadshavare skall ha rätt att disponera samma skolskjutsresurs som kommunen hade erbjudit om eleven gått på den skola som kommunen anvisat. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 47 att det vid val av annan skola än den närmast belägna kan vara rimligt att kommunen står för resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola. I motion 2005/06:Ub428 yrkande 20 skriver att skollagen är otydligt formulerad vad gäller rätten till skolskjuts vid växelvis boende och att det därför är viktigt att lagen tydliggörs på denna punkt. anser att skolskjuts i skollagen skall föreskrivas som en rättighet för eleven som skall gälla från den adress där eleven är folkbokförd. Möjlighet till skolskjuts vid växelvis boende skall finnas om det inte innebär extra kostnader för kommunen. I motion 2005/06:Ub249 (kd) begärs att regeringen skyndsamt lägger fram ett förslag gällande skolskjuts för elever vid växelvis boende. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. 4 kap. 7 § skollagen ålägger varje kommun att för eleverna i kostnadsfritt anordna skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, funktionshinder hos elev eller någon annan särskild omständighet. Bestämmelsen bygger på huvudregeln att grundskoleutbildning skall vara kostnadsfri för eleven. I paragrafens tredje stycke anges att hemkommunen inte är skyldig att anordna kostnadsfri skolskjuts för elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i om något önskemål om en viss skola inte hade framställts. Hemkommunen är inte heller skyldig att anordna skolskjuts för elever som med stöd av 4 kap. 8 eller 8 a § skollagen går i en skola i en annan kommun. Begränsningarna i kommunens skyldigheter är föranledda av att föräldrars och elevers val av skola inte får leda till oacceptabelt höga kostnader för kommunerna (prop. 1992/93:14 s. 6). Regeringsrätten har vid prövning av hemkommuns skyldighet att anordna kostnadsfri skolskjuts vid växelvis boende i samma kommun funnit att det skulle strida mot principen om kostnadsfri grundskoleutbildning om rätten till kostnadsfri skolskjuts enligt 4 kap. 7 § första stycket skollagen skulle vara begränsad till resor mellan den bostad där barnet är folkbokfört och skolan (2002 ref. 91). Barnets rätt till skolskjuts vid växelvis boende inom samma kommun skall alltså bedömas var för sig från båda hemmen och ej endast från den förälders bostad där barnet är folkbokfört. Vid prövning av rätt till skolskjuts vid växelvis boende i olika kommuner har inte skyldighet ansetts föreligga enligt gällande regelverk för hemkommunen att anordna kostnadsfri skolskjuts utanför kommunens geografiska område. Utskottet har behandlat liknande yrkande angående rätt till skolskjuts till fristående skola tidigare (senast i bet. 2004/05:UbU8 s. 19). Utskottet framhöll då att ingenting hindrar en kommun från att erbjuda kostnadsfri skolskjuts till en elev om kommunen finner det skäligt och erbjudandet inte medför merkostnader för kommunen. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet utgår från att frågan om skolskjuts kommer att behandlas i en kommande proposition om ny skollag. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande ansvarsfördelningen i skolan, frågor om huvudmannen och rektor, skolstyrelser samt föräldra- och elevinflytande. Jämför reservationerna 19 (m, fp, kd, c), 20 (v), 21 (m, fp, kd, c), 22 (m, fp, kd, c), 23 (m, fp, c), 24 (v, mp) och 25 (kd) samt särskilda yttrandena 4 (m) och 5 (v). Rektor, lärare och annan skolpersonal I motion 2005/06:Ub344 yrkande 56 skriver att de kommunala skolornas självständighet bör öka. I motionen framförs att även de kommunala skolorna bör ges ett ökat utrymme för självstyre. Rektorer och lärare skall kunna fatta pedagogiska och andra avgöranden självständigt i högre grad än . Friskolorna har visat att det går att bedriva skolor med minimal inblandning från kommunala politiker och tjänstemän. framför även i motion 2005/06:Ub345 yrkande 19 att kommunala skolor bör få en mer självständig roll. understryker i motion 2005/06:Ub516 yrkande 13 behovet av att förtydliga huvudmannens, skolans respektive rektors ansvar för att varje elev ges förutsättningar att uppnå kunskapsmål. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 13 att rollfördelningen i den målstyrda skolan måste bli tydligare. begär i motion 2005/06:Ub516 yrkande 3 att skolans pedagogiska uppdrag skall riktas till de skolprofessionella. De skolprofessionella - lärare och rektorer - skall ha befogenhet att avgöra hur skolan skall förverkliga de nationella målen. anför i motion 2005/06:Ub345 yrkande 20 att de professionellas roll i skolan måste förtydligas. I motionen framförs att det är skolans pedagoger, lärare och skolledare som måste bestämma hur målen skall uppnås. Politiker skall inte lägga sig i det pedagogiska arbetet i skolan. skriver i motion 2005/06:Ub345 yrkande 30 att skolledare skall vara pedagogisk ledare i skolan. I samma motions yrkande 31 skriver att skolledares möjlighet att vara pedagogisk ledare bör ingå som en del av en nationell skolinspektions fortlöpande granskning av skolorna. anser i motion 2005/06:Ub587 yrkande 29 att rektors roll som pedagogisk ledare bör stärkas. I flera motionsyrkanden framförs önskemål om en rektorsexamen. skriver i motion 2005/06:Ub339 yrkande 17 att det är nödvändigt att stärka såväl utbildningen som kraven på genomgången utbildning. begär i motion 2005/06:Ub587 yrkande 30 att en rektor som anställs i skall ha avlagt rektorsexamen. anför också i motion 2005/06:Ub534 yrkande 20 behovet av att lägga befattningsutbildningen till rektor före tillträde till rektorstjänst. I motionen framförs också att regeringen bör se över hur dimensioneringen av rektorsutbildningen skall kunna ökas. skriver i motion 2005/06:Ub426 yrkande 24 att skolledarutbildningen bör stärkas. skriver i motion 2005/06:Ub345 yrkande 21 att lärare måste få mer makt över sin egen arbetssituation. understryker i motion 2005/06:Ub593 yrkande 5 att elever i behov av särskilt stöd har behov av och rätt till en kvalificerad undervisning. Verksamheten måste därför genomföras av pedagogiskt utbildad personal, gärna speciallärare. skriver i motion 2005/06:Ub344 yrkande 73 att studie- och yrkesvägledningens roll i skolan bör stärkas. I motion 2005/06:Ub587 yrkande 32 understryker studie- och yrkesvägledarnas betydelse. framför också i motion 2005/06:A416 yrkande 2 att kravet i skollagen om att skolorna måste anställa utbildade studie- och yrkesvägledare måste vara kvar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Skolledarens ansvar regleras i 2 kap. 2 § skollagen. Här stadgas bl.a. att rektor skall hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan. Detta kan ske på flera sätt, t.ex. genom egen undervisning, lektionsbesök och genom olika former av samtal med personalen. Rektors ansvar regleras också i Lpo 94 avsnitt 2.8, som anger att rektor ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen samt till målen i skolplanen och den lokala arbetsplanen. I förarbetena till regleringen av skolledarens ansvar i 2 kap. 2 § skollagen skrev departementschefen att det är upp till kommunerna att själva avgöra hur många rektorer de skall ha, dock med den begränsningen att en rektors ansvarsområde inte får göras större än att rektor kan hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan (prop. 1990/91:18 s. 34 f.). I det utkast till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m. som utarbetats inom Utbildnings- och (U2005/5584/S) tas principerna för ansvarsfördelningen mellan stat och kommun liksom mellan huvudman och rektor upp. Efter att hade redovisat en granskning av rektorernas roll i en decentraliserad skolorganisation tillsatte en expertgrupp för skolledarfrågor. Ledarskap för dagens och framtidens skola publicerades (utbildningsdep. skriftserie, Rapport 4). Expertgruppens bedömning var att rektor i större utsträckning borde arbeta med skolans resultat, kvalitetsfrågorna och kvalitetssäkringssystemet samt att det lokala stödet relaterat till rektorsuppdraget borde öka.Expertgruppenmenade att om detta skall kunna uppnås behövs en ökad gemensam förståelse för skolans nationella uppdrag samt ett mer lärande och kommunikativt ledarskap. Regeringen tillsatte därefter en särskild utredare med uppgift att kartlägga och utvärdera skolans ledningsstruktur (dir. 2003:36). överlämnades betänkandet Skolans ledningsstruktur - om styrning och ledning i skolan (SOU 2004:116). En ny statlig befattningsutbildning för rektorer startade . Den anordnas på regeringens uppdrag av Myndigheten för skolutveckling. Nyutnämnda rektorer och andra befattningshavare med ledningsansvar i verksamheter som omfattas av läroplanerna (Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94) utbildas i den förnyade rektorsutbildningen. Även rektorer och ledare i godkända fristående skolor omfattas. Grunden för rektorsutbildningen är statens ansvar för en likvärdig utbildning, där rektor står som garant för likvärdighet, rättssäkerhet och kvalitet i det decentraliserade skolsystemet. Utbildningstiden omfattar minst och genomförs under minst två och högst . I utkastet till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m. som utarbetats inom Utbildnings- och (U2005/5584/S) föreslås att bara den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt får anställas som rektor. Utskottet anser att regeringens beredning av förslag till ny skollag bör avvaktas. I utkastet till lagrådsremiss föreslås vidare bl.a. att det tydliggörs att ansvaret för undervisningen åvilar lärarna i skolan. Dessa skall ha det övergripande ansvaret för undervisning. Huvudmannen skall i första hand sträva efter att anställa behörig lärare. I utkastet föreslås också skärpta krav för att få anställas som lärare i taget samt att en lärare utan lärarutbildning som inte uppfyller kraven för tillsvidareanställning skall sätta betyg tillsammans med en behörig lärare. Huvudmannen skall också sträva efter att anställa lärare som har forskarutbildning. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2006:31) för att se över behovet av en lärarauktorisation samt redovisa olika förslag till hur en auktorisation skulle kunna utformas. Uppdraget omfattar lärare hos både offentliga och enskilda huvudmän och skall redovisas . Myndigheten för skolutveckling har haft uppdrag av regeringen att se över rektorsutbildningen. kom myndigheten med ett förslag till ett nytt utbildningsprogram för rektorer där rektorsutbildningen föreslås bli obligatorisk samt att en certifiering av rektorer skall göras. I 2 kap. 6 § skollagen återfinns krav på utbildning för studie- och yrkesorientering. Regeringen anslår i vårpropositionen för att Myndigheten för skolutveckling tillsammans med ett antal kommuner skall kunna öka kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen. En särskild informationsinsats skall också göras till alla niondeklassare om hur många som har arbete efter avslutad utbildning på de olika programmen. Syftet är att öka träffsäkerheten i elevernas val till gymnasiet i förhållande till arbetsmarknadens efterfrågan. Utskottet utgår från att frågan om studie- och yrkesvägledning kommer att behandlas i arbetet med en ny skollag. Flera motionsyrkanden tar upp frågan om lokala skolstyrelser. skriver i motion 2005/06:Ub344 yrkande 33 att elever inte skall utgöra majoritet i skolans styrelse. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 20 angående lokala styrelser för skolorna att varje skola bör ha en styrelse. I styrelsen, som skall ledas av rektor, skall finnas representanter för personal, elever och föräldrar. Även andra intressenter är tänkbara, t.ex. representanter för näringslivet från orten, elever som tidigare gått på skolan eller släktingar som mor- eller farföräldrar. Styrelsens uppgift skall vara att arbeta för skolans bästa. Föräldramajoritet kan vara en möjlig konstruktion. Rektor och styrelse skall utifrån den ekonomiska ram och de mål som är uppsatta vara fria att själva besluta om och utforma skolans verksamhet. förespråkar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 21 införandet av lokala skolstyrelser. I motionen anförs att då skolstyrelserna blir permanenta bör deras ansvar, befogenheter och resurser bestämmas så att skiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap och föräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan finnas anledning att se över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra än föräldrar och elever att delta i styrelserna. anför i motion 2005/06:Sf336 yrkande 28 att det är viktigt, när verksamheten med lokala skolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet nu kommer att permanentas, att skolan verkar för att alla elever kommer att vara representerade. Därför bör regeringen uppdra åt att verka för att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i dessa lokala skolstyrelser. Detta kan exempelvis göras genom utbildning av de lokala skolstyrelserna eller informationsinsatser riktade till föräldrar som annars är underrepresenterade. föreslår också detta i motion 2005/06:Ub398 yrkande 1. betonar vikten av föräldramedverkan i skolan i motion 2005/06:Ub344 yrkande 59. anför som sin mening angående lokala styrelser för skolorna att det alltid bör finnas föräldrarepresentanter i dessa. I motionen understryks att föräldrarnas intressen, kunskap och kapacitet alltid skall tas till vara i beslut som rör skolans och därmed barnens vardag. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Försöksverksamhet med lokala styrelser inom och den obligatoriska särskolan pågår . Bestämmelserna om försöksverksamheten i finns i en särskild förordning (SFS 1996:605). Denna försöksverksamhet har förlängts till utgången av . En inom tillsatt arbetsgrupp lämnade förslag till en tydligare reglering av barns, elevers och föräldrars rättigheter till inflytande samt förskolans, skolans och vuxenutbildningens skyldighet att öka det reella inflytandet för dessa, Var-dags-inflytande i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46). Betänkandet har remissbehandlats och kommer att beredas i anslutning till arbetet med en ny skollag. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av samarbete mellan föräldrar och skola. Föräldrars rätt och möjlighet till inflytande i skolan är fastslagen i läroplanen (Lpo 94). Där anges att skolans och vårdnadshavarens gemensamma ansvar för elevernas skolgång skall skapa bästa möjliga förutsättningar för barns och ungdomars utveckling och lärande. Alla som arbetar i skolan skall samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och verksamhet i skolan. Vidare skall läraren samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling och hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation. Det är självfallet av vikt att föräldrar känner sig delaktiga i skolans verksamhet. Skolan har ett ansvar för att arbeta fram rutiner för att så långt det är möjligt, vid delad vårdnad, delge elevens båda föräldrar information. Utskottet anser att beredningen av ny skollag bör avvaktas. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 34 att eleverna med stigande ålder bör ta ett allt större ansvar för skolans måluppfyllelse. I motionen anförs uppfattningen att eleverna inte skall vara delaktiga i beslut om skolans inriktning och utveckling. I motionen skrivs att man på många skolor har ansett att det bästa sättet att ge eleverna inflytande är att låta dem utgöra majoritet i skolans styrelse.