bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — Samlingen får inte bli en tungrodd process som förhalar politiska kraftansträngningar mot utsläppen av växthusgaser utan skall i stället utgöra en länk mellan forskning och näringsliv för att stimulera produktutveckling. Den skall vidare utgöra en slags injektion för framåtsyftande skarpa förslag inom klimatpolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. Kommissionen mot oljeberoendet m.m., punkt 24 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avveckling av oljeberoendet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ48 yrkandena 5 och 6 samt avslår motionerna 2005/06:MJ47 yrkande 18 och 2005/06:MJ49 yrkande 2. samtal med deltagare från politiska partier, staten, näringslivet samt kommuner och landsting behövs för att nå enighet kring åtgärder för att avveckla oljeberoendet. Framgångar i att avveckla fossila bränslen beror till stor del på nationell och internationell politik, men de är också summan av många lokala beslut och initiativ. Därför bör lokala oljeavvecklingsplaner uppmuntras. Kommunerna kan göra mycket för att främja bättre lösningar för jordbruket och energiframställning, men kanske särskilt i fråga om trafik och energieffektivisering. Även kommunala misslyckanden kan vara av betydelse. Ett av värdena med lokala och regionala planer är att bristerna i nationell politik kan upptäckas och förändringar av den nationella politiken kan föreslås vid sådana försök. Vad som ovan anförts om avveckling av oljeberoendet bör ges regeringen till känna. En sammanhållen energi- och klimatpolitik, punkt 25 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energipolitikens koppling till klimatpolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ45 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:MJ47 yrkande 4 och 2005/06:MJ48 yrkandena 22 och 24. Vi anser att marknaden bör styra energisammansättningen. Politikens uppgift är att avgiftsbelägga utsläppen och därigenom styra marknadens val. Den kärnkraftspolitik som regeringen bedriver är en mycket farlig väg när det gäller kampen mot växthusgaser. har inte råd att lägga ned koldioxidfri kraft som energibehovet ökar. Att bedriva en kärnkraftspolitik separat från klimatpolitiken håller därför inte. Om marknaden efterfrågar kärnkraft bör sådan tillhandahållas. Naturgas som ersätter kol och olja leder till lägre koldioxidutsläpp. En sammanhållen energi- och klimatpolitik får inte innebära att det råder oklarhet kring statens inställning till naturgasanvändning. Naturgasprojekt som är kommersiellt bärkraftiga och finansierade samt efterfrågas av industrin i syfte att ersätta andra fossila bränslen bör inte förhindras. Det är viktigt att industrins konkurrenskraft beaktas och att det finns en mångfald alternativ på energimarknaden. Detta bör ges regeringen till känna. En sammanhållen energi- och klimatpolitik, punkt 25 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att minska beroende av fossila bränslen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ47 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:MJ45 yrkande 2 och 2005/06:MJ48 yrkandena 22 och 24. För att minska utsläppen av koldioxid krävs en rad åtgärder för bättre energihushållning och övergång till alternativa energikällor. Eftersom en stor del av EU:s elproduktion kommer från miljömässigt olämpliga kol- och oljekondenskraftverk innebär varje elbesparing inom EU att produktionen i sådana kraftverk minskar. Det är inte en optimal utgångspunkt att fastslå att ensamt skall bryta sitt beroende av fossila bränslen för transporter och uppvärmning . Det vore mer relevant att minska beroende av fossila bränslen. Detta bör ges regeringen till känna. En sammanhållen energi- och klimatpolitik, punkt 25 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kärnkraft respektive fossilgas i klimat- och energipolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ48 yrkandena 22 och 24 samt avslår motionerna 2005/06:MJ45 yrkande 2 och 2005/06:MJ47 yrkande 4. En satsning på förlängd kärnkraftsdrift i motverkar syftet med åtgärder som energieffektivisering och utbyggnad av förnybar elproduktion. Satsningen avleder också viktiga resurser från omställningen av energisystemet och avvecklingen av oljeberoendet. anser att kärnkraften är ett stickspår i klimatarbetet. Den viktigaste signalen om en fortsatt satsning på kärnkraft är beslut om tillstånd för investeringar i effekthöjning och förlängd driftstid. En annan är tillstånd för prospektering efter uran. Var och en för sig och särskilt tillsammans tolkas dessa som signaler om att avser att förlänga och fördjupa sin satsning på kärnkraftssamhället. Det finns varken energipolitiska skäl eller klimatpolitiskt utrymme för att öka ledningskapaciteten för fossilgas i , annat än när synnerliga skäl föreligger. Detta bör vara vägledande både vid beslut om nya gasledningar och vid tilldelning av utsläppsrätter, såvida dessa inte auktioneras ut. Vad som ovan anförts om kärnkraft respektive naturgas i klimat- och energipolitiken bör ges regeringen till känna. Fjärrvärme utan fossila bränslen, punkt 26 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fjärrvärme utan fossila bränslen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ46 yrkande 20. Enligt svarar bebyggelse för av totala energianvändning och av koldioxidutsläppen. Bostadssektorn har varit en sektor som minskat sitt bidrag till växthuseffekten. Flera bedömare anser dock att den fortfarande har stora möjligheter att utan negativa konsekvenser minska sitt bidrag ytterligare. Framför allt när det gäller uppvärmning bör det finnas goda möjligheter att t.ex. skifta till biobränslen. bör ha som mål att ingen fjärrvärme produceras med fossila bränslen . Detta bör ges regeringen till känna. En europeisk energi- och klimatpolitik, punkt 27 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en europeisk energi- och klimatpolitik. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ47 yrkande 1. instämmer i stor utsträckning i regeringens bedömning av de strategiska utgångspunkterna för klimatpolitik. Däremot anser vi att regeringen inte i tillräcklig utsträckning lyfter fram behovet av en sammanhållen europeisk energi- och klimatpolitik. Inte minst de framväxande gemensamma el- och gasmarknaderna visar på det ömsesidiga beroendet mellan medlemsländernas energipolitik, något som i högsta grad påverkar klimatpolitiken. Regeringen bör utforma en tydlig svensk hållning inom EU:s energipolitik. Detta bör ges regeringen till känna. Växthusgaser som omfattas av handelssystemet, punkt 28 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utgångspunkter för förändringar i handelsdirektivet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 2. Alla de sex viktigaste växthusgaserna bör omfattas av handelssystemet så snart som precisionen i mätmetoderna blivit acceptabel. Särskilt viktigt är det att inkludera utsläpp av perfluorkarboner från aluminiumproduktion eftersom aluminium kan ersätta stål i vissa fall och stålsektorn omfattas av handelssystemet. bör verka för detta i de fortsatta EU-förhandlingarna. Detta bör ges regeringen till känna. Sektorer som omfattas av handelssystemet, punkt 29 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om handelssystemets omfattning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ46 yrkandena 18 och 27, 2005/06:MJ47 yrkande 8, 2005/06:MJ49 yrkande 9 och 2005/06:MJ596 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:MJ48 yrkande 13 och 2005/06:MJ436 yrkande 3. Regeringen bör låta utreda olika alternativ för gemensamma miljöskatter på EU-nivå för transportsektorn och möjligheten att inkludera transportsektorn i handeln med utsläppsrätter. Utredningen bör omfatta även sådana känsliga skattefrågor som en flygskatt och en kilometerskatt för vägtrafik så att dessa ekonomiska styrmedel blir proportionella mot miljöskadan. bör använda utredningsresultatet för att driva fram lämpliga ekonomiska styrmedel som kan införas enhetligt inom hela EU. Vi anser att det är beklagligt att transportsektorn, som står för en betydande del av utsläppen av växthusgaser, är undantagna från handelssystemet. Därför måste arbeta för att transportsektorn lyfts in i handelssystemet till perioden . När det gäller transportsektorn och utsläppen av växthusgaser anser vi att det finns skäl att särskilt lyfta fram flyget eftersom flyget, relativt andra transportsätt, är mycket miljöbelastande ur utsläppssynpunkt. bör verka för att koldioxidutsläppen från flyget inkluderas i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Vad avser andra ekonomiska styrmedel för flyget anser vi att flyget inte ensidigt bör utsättas för miljöskatter. Om flygtransporter till och från landet ensidigt utsätts för skatter som våra grannländer inte har kommer det svenska flyget att halka efter i den internationella konkurrensen. Därtill måste ekonomiska styrmedel för flyget ta hänsyn till att flygets utsläpp på hög höjd ger större klimatpåverkan än samma utsläpp på marken. Om flyget skall inkluderas i handelssystemet är det inte acceptabelt att bara jämställa flygplanens koldioxidutsläpp med utsläpp på marken. Detta bör ges regeringen till känna. Sektorer som omfattas av handelssystemet, punkt 29 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om handel med utsläppsrätter och flygtrafik. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ48 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:MJ46 yrkandena 18 och 27, 2005/06:MJ47 yrkande 8, 2005/06:MJ49 yrkande 9, 2005/06:MJ436 yrkande 3 och 2005/06:MJ596 yrkande 6. Jag ärpositiv till att flyget ingår i handelssystemet, under förutsättning att flyget ingår i ett annat system eller en annan bubbla än de industrier som ingår i handelssystemet. Konsekvenserna för samhället kan bli stora om transporterna snabbt förs in i det befintliga handelssystemet. Flygets förmåga att betala höga bränslekostnader skulle riskera att tränga ut annan industri. Man kan befara att transporterna kan tåla en större marginalkostnad för sina utsläpp än industrin som har en internationell konkurrenssituation. Industrin kan då komma att flytta till andra länder där man inte bryr sig om att minska utsläppen, medan transporterna och hushållen inte kan undvika att göra sina utsläpp inom EU. Om flyget tas med i handelssystem i en egen bubbla skulle det vara lämpligt att auktionera ut utsläppsrätterna. Detta skulle kunna ge erfarenheter och kunskaper av stort värde inför ett eventuellt införande av auktion som allmän tilldelningsprincip i handelssystemet . Ekonomiska styrmedel för flyget måste dock ta hänsyn till att flygets utsläpp på hög höjd ger större klimatpåverkan än samma utsläpp på marken. Om flyget skall inkluderas i handelssystemet är det inte acceptabelt att bara jämställa flygplanens koldioxidutsläpp med utsläpp på marken. Detta bör ges regeringen till känna. Tilldelning av utsläppsrätter, punkt 30 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att skall verka för en gemensam fördelningsplan för utsläppsminskningar inom EU. Därmed bifaller motion 2005/06:U290 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:MJ46 yrkande 25, 2005/06:MJ47 yrkandena 5 och 6, 2005/06:MJ49 yrkande 10 och 2005/06:MJ436 yrkandena 1 och 2. Vi anser att inom EU skall verka för en gemensam fördelningsplan för utsläppsrätter inom unionen. Som det ser ut , fram , har beslutat om en restriktiv fördelningsplan för den svenska energisektorn, medan många andra medlemsländer har valt att ge en vidare utsläppstilldelning till sina energiföretag. Detta gör att svensk miljövänlig industri måste köpa utsläppsrätter från utländska företag, vilket är problematiskt ur ett konkurrensperspektiv. Det är också ett problem ur ett miljöperspektiv eftersom vissa länder tillåts tilldela för många utsläppsrätter till sin industri, trots att de har omfattande åtaganden om att reducera sina koldioxidutsläpp. Kopplingen mellan tilldelningen av utsläppsrätter och ländernas klimatåtaganden är fortfarande alltför diffus. Vad som ovan anförts om fördelning av utsläppsrätter bör ges regeringen till känna. Tilldelning av utsläppsrätter, punkt 30 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att auktionera ut alla utsläppsrätter. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ46 yrkande 25 och avslår motionerna 2005/06:U290 yrkande 18, 2005/06:MJ47 yrkandena 5 och 6, 2005/06:MJ49 yrkande 10 och 2005/06:MJ436 yrkandena 1 och 2. Det är grundläggande för ett system med utsläppsrätter att staten säljer dessa rätter och inte fördelar dem gratis. Allt annat är ren kapitalöverföring till de företag som får utsläppsrätter gratis. Regeringen bör så kraftfullt som möjligt verka för att EU:s handelsdirektiv ändras, så att alla utsläppsrätter säljs genom auktion. Detta bör ges regeringen till känna. Tilldelning av utsläppsrätter, punkt 30 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att bör verka för att utsläppsrätterna skall fördelas genom auktionering inför handelsperioden som börjar . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ47 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:U290 yrkande 18, 2005/06:MJ46 yrkande 25, 2005/06:MJ47 yrkande 5, 2005/06:MJ49 yrkande 10 och 2005/06:MJ436 yrkandena 1 och 2. För att tilldelningen av utsläppsrätter inte skall ha karaktären av subventionering av den handlande sektorn är det angeläget att samtliga eller en stor del av utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. Därigenom skulle en kostnadseffektiv fördelning uppnås. bör inom EU verka för att utsläppsrätter fördelas genom försäljning inför handelsperioden som börjar . Det är också angeläget att en ökad harmonisering av systemets tillämpning sker inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Tilldelning av utsläppsrätter, punkt 30 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en gemensam tilldelning av utsläppsrätter och riktmärken i handelssystemet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ49 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:U290 yrkande 18, 2005/06:MJ46 yrkande 25, 2005/06:MJ47 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:MJ436 yrkandena 1 och 2. bör verka för att tilldelningen av utläppsrätter harmoniseras inom EU på så sätt att tilldelningen sker gemensamt. Olika tilldelningssystem motverkar en sund konkurrens. bör även verka för att tilldelningen av utsläppsrätter sker med riktmärken som grund. Fördelen är att det blir lika villkor för företag inom samma bransch inom hela handelssystemet. Därmed riskerar vi inte att branscher koncentreras till länder som historiskt sett har haft höga utsläpp. Priset på utsläppsrätterna kan genom riktmärken få effekten att investeringar görs där de också har störst "klimatnytta". Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Användande av utsläppsrätter, punkt 31 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hur man bäst använder utsläppsrätter. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ46 yrkande 24. Ett problem med handeln med utsläppsrätter är att handeln är indelad i handelsperioder. Ett annat problem är att tilldelningen är gratis. Första perioden är bara , , sedan blir perioden . Men verksamheter i företag är vanligtvis mer långsiktiga än så, och dessutom ser företagsverksamheten normalt inga skarpa tidsgränser. Värdet på utsläppsrätten skall tjäna som ett incitament för förändringar. Men om ett företag planerade en förändring som man sedan genomför får man en säljbar vinst på utsläppsrätterna bara och ingenting . Då blir incitamentet alltför litet för att samhällsekonomiskt lönsamma investeringar skall genomföras. Ännu sämre blir det om man skulle genomföra ändringen . Då har företaget nästan inget ekonomiskt incitament till att genomföra förändringen. Det bör vara tillåtet att överföra utsläppsrätter från en period till nästa, dvs. genomföra s.k. banking. En viss devalvering skulle därvid vara tänkbar, men det är inte rimligt att utsläppsrätten förlorar hela sitt värde vid ett periodskifte. Eftersom bankingen bokförs går det att konstatera hur landet klarar det nationella koldioxidmålet för respektive period även om banking tillåts. Frågan om banking är inte tillräckligt utredd, och vi vet inte vad som kommer att hända vid försöksperiodens slut . Om banking blir tillåten kommer dock prisvariationerna inte att bli så stora som utan banking. Samhällsekonomiskt bör det vara bättre att utsläppsrättens pris bygger på så långsiktiga kalkyler som möjligt och att snabba prisvariationer undviks. bör medverka till att man inom EU noga överväger hur man bäst använder utsläppsrätter. Detta bör ges regeringen till känna. Vita certifikat, punkt 32 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett system med vita certifikat. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ49 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:MJ48 yrkande 10. Handel med energieffektivisering, s.k. vita certifikat, är ett intressant styrmedel. De vita certifikaten bygger på samma princip som finns för elproducenterna, de gröna elcertifikaten. Syftet vore att tvinga fram en viss mängd besparing, "negawatt", i väntan på att korrekta elpriser, utsläppsrätter som inte tilldelas gratis och EU-gemensam koldioxidskatt kan tvinga fram effektiviseringar inom industrin. Vita certifikat som verktyg för effektivare elanvändning är inget okänt styrmedel. Inom EU diskuteras effektivare användning av energi, där vita certifikat kan bli ett verktyg. I och håller system med vita certifikat på att utvecklas och införas. Den svenska energimyndigheten deltar också i studier av vita certifikat. Regeringen bör utreda möjligheterna att införa ett system med vita certifikat och hur ett sådant system skulle kunna samverka med handelssystemet och koldioxidskatten. Detta bör ges regeringen till känna. Energi- och koldioxidskatt, punkt 34 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett klimatbaserat energiskattesystem. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ46 yrkande 28 och avslår motion 2005/06:MJ48 yrkandena 16 och 23. har en relativt hög beskattning av förbrukning av elektricitet, bensin och andra bränslen. Dessa skatter motiveras både av att staten behöver få in pengar och av att man vill påverka miljöskadorna av energiproduktionen. Vi anser att det skulle vara principiellt riktigare att inte ha någon särskild energiskatt på energianvändningen utan i stället skattebelägga de anläggningar som ger upphov till miljöskador. I första hand skulle de koldioxidutsläpp som orsakas av en del anläggningar omfattas. I ett längre perspektiv bör även utsläpp av metan och eventuellt andra gaser som orsakas i vattenkraftdammar och torvmossar kunna tas med. Dessa frågor bör utredas närmare både i ett nationellt och i ett internationellt perspektiv, så att en bättre miljöstyrning kan uppnås . Vad som ovan anförts om ett klimatbaserat energiskattesystem bör ges regeringen till känna. Energi- och koldioxidskatt, punkt 34 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en koldioxidrelaterad registreringsskatt och skatteändringen för särskilt effektiv kraftvärme. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ48 yrkandena 16 och 23 samt avslår motion 2005/06:MJ46 yrkande 28. De transporter som sker med personbil bör ske med mer effektiva bilar som drivs av förnybara drivmedel. har tyngsta och mest bränsleslukande bilpark. Vi tillhör också den minoritet av länder som inte har registreringsskatt. En koldioxidrelaterad registreringsskatt bör införas . Syftet är att nya bilar skall bli mer bränslesnåla. Klimatpropositionens otydlighet i fråga om fossilgas väcker frågor om beslutet angående skattelindring för särskilt effektiva kraftvärmeverk. Underlaget till förslaget har i efterhand visat sig vara otillräckligt. Det kan inte uteslutas att skatteändringen tolkas som en signal om att regeringen ändå vill satsa på fossilgas, och den kan därmed få en avledande effekt. Skatteändringen bör utvärderas närmare med avseende på den klimatpolitiska signal- och styreffekten, kostnadseffektivitet samt konkurrensen mellan energislag. Vad som ovan anförts om en koldioxidrelaterad registreringsskatt och skatteändringen för särskilt effektiv kraftvärme bör ges regeringen till känna. Klimatinvesteringsprogram, punkt 35 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samverkan mellan inom ramen för Klimp. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ48 yrkande 14 och avslår motion 2005/06:MJ439 yrkande 7. Swentecs uppdrag är bl.a. att främja utveckling, kommersialisering och marknadsintroduktion av miljölösningar, inklusive lösningar för minskad klimatpåverkan. Ett mer formaliserat samarbete mellan och Swentec kring Klimp skulle därför kunna ge positiva synergieffekter. Det skulle bl.a. främja mer långsiktiga framtidsinriktade satsningar inom utveckling, kommersialisering och marknadsintroduktion av klimatförbättrande lösningar. Det bör således tydliggöras att en något större andel av Klimpmedlen kan och bör användas för mer framtidsinriktade satsningar på ny teknik, i samverkan mellan . Detta bör ges regeringen till känna. Skrotningspremier och försäljningsavgifter på oljepannor, punkt 36 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skrotningspremier och försäljningsavgifter på oljepannor. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ46 yrkande 23. Regeringen bör utreda effekterna av ett system i vilket en skrotningspremie på oljepannor kombineras med en försäljningsavgift på nya oljepannor. Detta bör ges regeringen till känna. Normer för energiförbrukning, punkt 39 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om normer för energiförbrukning. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ47 yrkande 20. Potentialen för energieffektivisering när det gäller hushållsmaskiner och elektronisk apparatur har beräknats till koldioxidper år för EU-området.