bet · GT01NU15 · 2006-04-06 00:00:00 — Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 2005/06:83 tillsammans med 17 motioner från allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el. Förslaget innebär att det införs en rätt för elproducenter att få ursprungsgarantier för el som framställts med användning av högeffektiv kraftvärme - liknande det system som redan finns för produktion av förnybar el. Bestämmelserna om ursprungsgarantier för de båda kraftslagen sammanförs i den nya lagen. Vidare tillstyrker utskottet förslaget i propositionen om ändringar i lagen (1978:160) om vissa rörledningar. Det innebär att anläggande eller användande av rörledning för transport av fjärrvärme inte längre skall kräva regeringens tillstånd. Utskottet avstyrker ett antal motioner rörande fjärrvärme med hänvisning till att regeringen avser att framlägga en proposition på området . När det gäller de motioner om torvnäringens situation som behandlas erinrar utskottet bl.a. om pågående utredningsarbete och anför att det utgår från att de fortsatta analyserna resulterar i konkreta förslag som möjliggör ett fortsatt torvbruk i . Motionsyrkandena avstyrks dock. Olika yrkanden följs upp i reservationer - rörande ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel (m, fp, kd), fjärrvärme (m, fp, kd) respektive torv (fp, mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel antar regeringens förslag till lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el. Därmed bifaller proposition 2005/06:83 i denna del och avslår motionerna 2005/06:MJ394 yrkande 31 och 2005/06:N214. Reservation 1 (m, fp, kd) Ändringar i lagen om vissa rörledningar antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar. Därmed bifaller proposition 2005/06:83 i denna del. avslår motionerna 2005/06:N282, 2005/06:N285, 2005/06:N367, 2005/06:N371, 2005/06:N428 yrkande 1, 2005/06:N432, 2005/06:N446, 2005/06:N452 yrkandena 1 och 2, båda i denna del, 2005/06:N476 yrkande 12 och 2005/06:Bo256 yrkande 14. Reservation 2 (m, fp, kd) avslår motionerna 2005/06:N310, 2005/06:N311, 2005/06:N397, 2005/06:N451 och 2005/06:N462. Reservation 3 (fp, mp) - motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:83 om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m., dels 17 motioner från allmänna motionstiden /06. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för . Vidare har en skrivelse inkommit till utskottet med anledning av ärendet. antog och rådet ett direktiv (2004/8/EG) rörande främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (kraftvärmedirektivet). fick den då redan tillsatta i uppdrag att föreslå hur kraftvärmedirektivet skulle genomföras i . hade utredningen bl.a. i uppdrag att utvärdera behovet av koncessionsplikt för att bygga och använda rörledningar som utnyttjas för transport av fjärrvärme. Utredningen redovisade sina slutsatser på dessa båda områden i betänkandet om fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33). Betänkandet har därefter remissbehandlats. I propositionen om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. föreslås en rätt för elproducenter att få ursprungsgarantier för el som framställts med användning av högeffektiv kraftvärme. Propositionen innehåller även förslag om att anläggande och användande av ledningar för fjärrvärme inte längre skall kräva regeringens tillstånd enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar. Båda förslagen föreslås träda i kraft . Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el. Jämför reservation 1 (m, fp, kd) och särskilt yttrande (m, fp, kd). Regeringen föreslår en rätt för elproducenter att få ursprungsgarantier för el som framställts med användning av högeffektiv kraftvärme. En ursprungsgaranti är ett dokument som är utfärdat av en myndighet och som anger att en viss mängd högeffektiv kraftvärmeel har producerats. Kravet på ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel följer av kraftvärmedirektivet, vilket syftar till att främja elproduktion genom högeffektiv kraftvärme. Med högeffektiv kraftvärme avses samtidig framställning av el och värme som medför en bränslebesparing om jämfört med separat produktion av el och värme. Enligt förslaget skall en ursprungsgaranti få utfärdas bara för el som har producerats efter det att en producent har anmält sin avsikt att begära utfärdande av ursprungsgarantier. I likhet med vad som gäller för ursprungsgarantier för förnybar el bör ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel bara få utfärdas för el där den mängd som matats in i nätet och dess fördelning över tiden har mätts och rapporterats till garantimyndigheten. För att en ursprungsgaranti för högeffektiv kraftvärmeel skall få utfärdas bör dessutom krävas att garantimyndigheten fått vissa uppgifter om den kraftvärmeprocess som använts för att framställa elen. Vidare gäller, enligt förslaget, att lagreglerna om ursprungsgarantier för förnybar el och ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel skall samlas i en gemensam ny lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el. I propositionen påtalas att en gemensam lag främjar såväl överskådlighet som enkelhet i regleringen. Regeringen redovisar även sin uppfattning att det bör finnas ett sanktionsmedel om en elproducent lämnar felaktiga uppgifter till garantimyndigheten. Enligt förslaget får garantimyndigheten inte utfärda ursprungsgarantier om den underrättas av tillsynsmyndigheten om att de uppgifter som en elproducent lämnat till garantimyndigheten inte överensstämmer med producentens elproduktion. Regeringen föreslår också att den möjlighet som finns i lagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseende förnybar el att förena en begäran om att få upplysningar eller ta del av handlingar med vite skall utgå ur lagstiftningen. I propositionen erinras om att förfarandet med ursprungsgarantier är frivilligt och att det därför kan anses vara en tillräcklig påföljd att garantimyndigheten inte utfärdar någon ursprungsgaranti om elproducenten lämnat ofullständiga eller felaktiga uppgifter till myndigheten. Enligt regeringens bedömning bör inte någon avgift tas ut för tillsyn enligt den föreslagna lagen. I propositionen anförs att omfattningen av och kostnaden för tillsynen förväntas vara begränsad och att den tillsyn som utövas skall finansieras inom tillsynsmyndighetens befintliga ramar. Vidare gör regeringen bedömningen att inte bör utnyttja möjligheten i kraftvärmedirektivet att använda alternativa kriterier för att bestämma vad som är högeffektiv kraftvärme. Enligt vad som redovisas i propositionen uppfyller nästan alla svenska kraftvärmeverk kraftvärmedirektivets definition av högeffektiv kraftvärme, varför det saknas anledning att använda andra kriterier för att definiera högeffektiv kraftvärme än de som anges i direktivet. I propositionen redogör regeringen även för sin bedömning att samma referensvärden bör användas vid fastställandet av effektiviteten av en småskalig kraftvärmeprocess som vid fastställandet av en storskalig kraftvärmeprocess. Som skäl för denna bedömning framhålls bl.a. att småskalig teknik inte har ett sådant egenvärde som motiverar att den undantas från det generella effektivitetskravet. Därtill anförs att det redan finns styrmedel som stöder elproduktion genom småskaliga kraftvärmeprocesser. När det gäller konsekvenserna av förslaget sägs i propositionen att elproducenter kan använda ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel som ett sätt att marknadsföra sin el i och i övriga medlemsstater i EU. Den föreslagna lagen innebär även nya uppgifter för , som skall utfärda ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel, och för , som skall vara tillsynsmyndighet. Förfarandet motsvarar dock det som gäller för ursprungsgarantier för förnybar el och kan därför samordnas, anser regeringen. Den nya lagen föreslås träda i kraft , då lagen om ursprungsgarantier avseende förnybar el skall upphöra att gälla. I motion 2005/06:MJ394 framhålls att de allmänna regelverken för energiproduktion måste utformas på ett sätt så att de inte missgynnar kraftvärmeproduktion från avfall jämfört med att endast producera fjärrvärme. Motionärerna förordar ett tillkännagivande om att det är eftersträvansvärt att de förbränningsanläggningar som finns i ökad omfattning producerar kraftvärme. Vikten av satsningar på småskalig kraftvärme framhålls i motion 2005/06:N214 (c). Sådana satsningar skulle öka såväl elproduktionen som försörjningstryggheten, inte minst på landsbygden, menar motionären. När det gäller lagen (2003:437) om ursprungsgarantier för förnybar el, vilken beslutade om (prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11), kan erinras om att utskottet i detta sammanhang anförde att användningen av förnybar el bör stimuleras på flera olika sätt. Kravet på ursprungsmärkning av förnybar el som antagits av EU och som inkluderades i svensk lagstiftning i och med beslutet ansåg utskottet vara ett viktigt bidrag till att stärka konsumenternas möjligheter att utöva inflytande över elproduktionens sammansättning. I en reservation (m, fp) förordades ett riksdagsuttalande om att ursprungsmärkningen, för att stärka konsumenternas möjlighet att påverka elproduktionen, i ett nästa steg borde vidgas till att omfatta även andra former av elproduktion, exempelvis naturgasbaserad eller kärnkraftsbaserad el. Reservanterna biträdde dock förslaget i propositionen. Vidare kan nämnas att bl.a. har haft i uppdrag att analysera den svenska potentialen för högeffektiv kraftvärme. I betänkandet om fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33) redovisade utredningen sin analys, och bl.a. framhålls att det svenska energiskattesystemet och andra styrmedel har stor inverkan på utformningen av landets kraftvärmeproduktion. Energibeskattningen, som den såg ut före , begränsade utnyttjandet av befintlig fossileldad kraftvärme och omöjliggjorde utbyggnad av naturgaseldad kraftvärme. Efter förändringar av kraftvärmebeskattningen i , produceras nu mer el och värme än tidigare i befintliga kraftvärmeverk, och detta har även påverkat viljan att nyinvestera. Ett annat styrmedel som enligt utredningen främjar elproduktion, men enbart i biobränsleeldade kraftvärmeverk, är elcertifikaten som infördes . Med anledning av vad som anförs i motion 2005/06:MJ394 (fp) om kraftvärme kan erinras om att regeringen i en nyligen () överlämnad lagrådsremiss om beskattning av visst hushållsavfall som förbränns m.m. föreslagit att skatten skall nedsättas med ett belopp som ökar med ökande elverkningsgrad. Kraftvärmeproduktion är ett effektivt sätt att producera elenergi. Bestämmelserna i det s.k. kraftvärmedirektivet syftar till att öka energieffektiviteten och förbättra försörjningstryggheten genom att skapa en ram för främjande och utveckling av högeffektiv kraftvärme. Enligt direktivet skall medlemsstaterna se till att ursprunget för el som har producerats genom högeffektiv kraftvärme kan garanteras. I propositionen framläggs ett förslag för att uppfylla detta krav. Utskottet har inget att erinra mot förslaget. Beträffande vad som tas upp i motion 2005/06:MJ394 (fp) om förbränningsanläggningars produktion av kraftvärme vill utskottet peka på att , som tidigare redovisats, har haft i uppdrag att analysera potentialen för högeffektiv kraftvärme i . Vidare noterar utskottet, utan att i sak ta ställning i frågan, att regeringen överlämnat en remiss till Lagrådet om en skatt på avfallsförbränning. Syftet med förslaget är bl.a. att åstadkomma en ökning av kraftvärmeproduktionen. Motionen bör mot denna bakgrund kunna avslås av . När det gäller småskalig kraftvärme, vilket behandlas i motion 2005/06:N214 (c), vill utskottet peka på de styrmedel som redan finns för att stödja elproduktion genom småskaliga kraftvärmeprocesser, såsom elcertifikat och reducerad energibeskattning. Motionen bör enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd från sida. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till lag om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el. Nämnda motioner avstyrks i här aktuella delar. Ändringar i lagen om vissa rörledningar Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om ändringar i lagen om vissa rörledningar. Enligt utskottets uppfattning kan koncessionsplikten för fjärrvärmeledningar avskaffas. Regeringen föreslår att anläggande eller användande av rörledning för transport av fjärrvärme inte längre skall kräva tillstånd av regeringen. I propositionen anförs att det är oklart vad som är en koncessionspliktig fjärrvärmeledning. Av alla fjärrvärmeledningar som dragits sedan koncessionsplikten infördes har regeringen bara prövat koncessionsfrågor för två fjärrvärmeledningar. Den begränsade tillämpningen innebär enligt regeringen att bestämmelserna om koncessionsplikt inte tjänar det avsedda syftet. Utbyggnaden av fjärrvärmeledningar har inte en så stor infrastrukturell betydelse att staten behöver kontrollera den genom koncessionsprövning, menar regeringen. Fjärrvärmeledningar utgör ofta ett lokalt distributionsnät som omfattar en tätort och därmed ett mindre geografiskt område. Fjärrvärmeledningar har inte heller en sådan påverkan på miljön eller naturen att det motiverar en tillståndsprövning, och regeringen anser att de miljö- och naturvårdsintressen som ändå kan göra sig gällande vid anläggandet och användandet av en fjärrvärmeledning tillgodoses genom den prövning av ledning som sker enligt annan lagstiftning. När det gäller förslagets konsekvenser påpekas att ändringen innebär en viss förenkling av den reglering som gäller för fjärrvärmedistributörer. Den föreslagna ändringen innebär vidare att vissa uppgifter bortfaller från såvitt avser fjärrvärmeledningar. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet kan utifrån den redogörelse som lämnats i propositionen konstatera att bestämmelserna om koncessionsplikt för fjärrvärmeledningar inte tjänar det avsedda syftet. Enligt utskottets uppfattning kan koncessionsplikten för denna typ av ledningar därför avskaffas. Förslaget tillstyrks således. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett antal motionsyrkanden rörande fjärrvärme. Utskottet erinrar om arbete och om att regeringen avser att lämna en proposition på området . Jämför reservation 2 (m, fp, kd). Ett riksdagsuttalande om att staten bör införa en reglering av priserna för fjärrvärme anmodas i motion 2005/06:N282 (s). Dagens naturliga monopol innebär att fjärrvärmeleverantörerna på ett orimligt sätt kan höja kostnaderna för konsumenterna, vilket, enligt motionären, inte är acceptabelt. Att fjärrvärmemarknaden i inte fungerar tillfredsställande anförs även i motion 2005/06:N367 (s). Motionärerna förordar därför att staten inför en reglering av priserna så att energibolagen inte kan ta ut höga monopolvinster. I motion 2005/06:N371 (s) föreslås ett riksdagsuttalande om att utbyggnaden av fjärrvärmenäten bör stimuleras och att spillvärmen från landets industrier bör tillvaratas. Motionärerna menar att det är av stor vikt att detta värmeöverskott tillvaratas samt att fjärrvärmeutbyggnaden påskyndas i hela då det från miljösynpunkt är angeläget att den energi som redan finns tillgänglig utnyttjas. Statliga investeringsstöd är viktiga för att man skall kunna fortsätta arbetet med att bättre tillvarata spillvärmen, anförs det. Ett likalydande yrkande som i nyssnämnda motion återfinns i motion 2005/06:N428 (s). Motionärerna framhåller i detta sammanhang sin uppfattning att en fortsatt statlig stimulans är nödvändig för utbyggnaden av fjärrvärmenäten och för att spillvärmen skall kunna tillvaratas. En utbyggnad av fjärrvärmen i förordas i motion 2005/06:N446 (s). Motionärerna beklagar att fjärrvärmeutbyggnaden har avstannat och framhåller att fjärrvärmeproduktion, liksom kraftvärmeproduktion, är av avgörande betydelse för landets långsiktiga energiförsörjningsförmåga och miljöpolitikens trovärdighet. Vidare erinras om att särskilda stimulanser har använts för att förmå fjärrvärmen att nå fler abonnenter. I motion 2005/06:N452 (s) berörs bl.a. kostnadsutvecklingen för fjärrvärme, och det framhålls att konsumenterna betalar för höga avgifter. Motionären anser att konsumenternas ställning måste förbättras och menar att detta kan göras bl.a. genom att de får laglig rätt att driva tvister gentemot fjärrvärmeleverantörer vad gäller prissättningen. Konsumenternas ställning kan även förbättras genom att ett kundråd inrättas hos . Andra åtgärder som föreslås är att handeln med utsläppsrätter bör ses över och att det underlättas för fjärrvärmeleverantörer att använda varandras distributionsnät i större utsträckning. Ökad konkurrens i de kommunala fjärrvärmenäten förordas i motion 2005/06:N285 (m). Ett riksdagsuttalande om att kommunala fjärrvärmenät borde öppnas för konkurrens på samma sätt som elnäten, föreslås av motionären. Konkurrensen på fjärrvärmemarknaden måste förbättras, enligt vad som anförs i motion 2005/06:Bo256 (fp). Motionärerna menar att det är angeläget att omedelbara åtgärder vidtas. Som exempel på åtgärder som kan vidtas utan ytterligare dröjsmål nämns i motionen skärpt pristillsyn, införande av ett system med s.k. benchmarking-konkurrens, införande av utökade möjligheter till tredjepartstillträde, inrättande av en instans för hantering av klagomål från konsumenterna på priser och leveransvillkor samt förbättrade möjligheter att utnyttja spillvärme. Att konsumenterna måste skyddas från oskäliga prishöjningar på fjärrvärmemarknaden framhålls i motion 2005/06:N476 (kd). Distribution av hetvatten är ett naturligt monopol, och konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad, sägs det i motionen. Därför bör möjligheterna att genomföra tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning utredas, alternativt att införa krav på att fjärrvärmeverksamhet skall bedrivas i separat juridisk form. Vidare anförs att det är angeläget att stimulera till ökad fjärrvärmeanslutning. Även i motion 2005/06:N432 (mp) förordas ett riksdagsuttalande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om prisreglering för fjärrvärmen. Motionärerna anser att en sådan reglering bl.a. bör beakta leverantörernas legitima behov av ett överskott för att bygga upp resurser för underhåll, utbyggnad och andra investeringar samt behovet av skydd för konsumenterna från starka leverantörer. Fokus bör vara på de större, kommersiellt inriktade bolagen, oavsett ägarform, anförs det. beslutade , i samband med behandlingen av propositionen om genomförande av EG-direktiv rörande el- och gasmarknaderna m.m., att i ellagen införa en bestämmelse som innebär en skyldighet för dem som bedriver fjärrvärmeverksamhet att ekonomiskt särredovisa denna verksamhet (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14). I propositionen redogjordes även för att föreslagit (SOU 2003:115) att elmarknadsverksamhet och fjärrvärmeverksamhet inte skall få bedrivas av samma juridiska person. Regeringen ansåg dock att det i avvaktan på utredningens slutbetänkande inte fanns skäl att införa skärpta regler om åtskillnad. I detta sammanhang avslog även ett antal motioner vari konkurrensen och prissättningen på fjärrvärmemarknaden behandlades, bl.a. ett motionsyrkande som sammanfaller med det här aktuella i motion 2005/06:N476 (kd) om konkurrensen inom fjärrvärmesektorn. Utskottet ansåg det då aktuella yrkandet tillgodosett genom arbete. En avvikande uppfattning lämnades i en reservation (m, fp, kd, mp). Reservanterna ansåg att regeringen utan ytterligare tidsspillan skulle åläggas att återkomma med förslag i syfte att uppnå en reell konkurrens på fjärrvärmemarknaden. tillkallade regeringen en särskild utredare (verkställande direktören ) med uppgift att bl.a. se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna och föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. Vidare ingick i uppdraget att analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde på fjärrvärmemarknaden och, i så fall, föreslå regler för detta, analysera de samhälls- och företagsekonomiska konsekvenserna samt miljökonsekvenserna av tredjepartstillträde, bedöma vilka tekniska och andra begränsningar som finns för tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. Därtill skulle utredaren genomföra den kompletterande analys på el- och värmeområdet som efterfrågat (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180) när det gäller åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden såvitt avser avgränsningen till fjärrvärmeverksamhet och, om det behövs, föreslå reglering eller andra åtgärder. lämnade utredningen olika förslag rörande bl.a. särredovisning av fjärrvärmeverksamhet, uppdelning av fjärrvärme- och elmarknadsverksamhet i olika juridiska personer, åtskillnad i fråga om ledningsfunktion samt tillsyn i betänkandet Tryggare fjärrvärmekunder (2003:115). presenterade delbetänkandet Skäligt pris på fjärrvärme (SOU 2004:136) med förslag till bl.a. stärkt kundskydd för fjärrvärmekunderna och utökad pristillsyn på fjärrvärmemarknaden. redovisade sitt slutbetänkande Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33). I betänkandet behandlas bl.a. frågan om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde på fjärrvärmemarknaden. Utredaren föreslår ett begränsat undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen och en rätt för leverantörer av värme att förhandla om tillträde till fjärrvärmesystemet. Någon lagstadgad rätt till tredjepartstillträde till fjärrvärmenät anser dock utredaren inte skall införas. beslutade regeringen (regeringsbeslut ) att ge tilläggsuppdraget att lämna förslag till reglering för att säkra värmeleveranser vid obeståndssituationer i fjärrvärmeföretag. Detta uppdrag redovisades i betänkandet om tryggare leveranser (SOU 2005:63), vari bl.a. föreslås att en fjärrvärmefond inrättas. Från fonden skall stöd, , kunna lämnas för att finansiera nödvändiga kostnader för en fortsatt drift av en i konkurs försatt fjärrvärmeverksamhet. I och med överlämnandet av detta betänkande var utredningsuppdraget slutfört. När det gäller prisreglering som berörs i några av de här aktuella motionerna kan erinras om att (SOU 2004:136) analyserat olika metoder för prisreglering. Enligt utredarens bedömning innebär varje form av prisreglering en avvägning mellan målet att kunden betalar ett så lågt pris som möjligt och de incitament som krävs från investerare för att skapa en positiv dynamik och utveckling inom den branschen. Utredarens slutsats är att det av såväl teoretiska som praktiska skäl är angeläget att så långt som möjligt undvika att falla tillbaka på traditionella prisregleringsmetoder. Utredaren bedömer i stället att det föreslagna paketet av åtgärder på ett påtagligt sätt kommer att förbättra fjärrvärmekundernas situation. Beträffande tredjepartstillträde till fjärrvärmenät, vilket även berörs i några motioner, kan påminnas om att inte ansåg (SOU 2005:33) att en lagstadgad rätt till tredjepartstillträde till fjärrvärmenät skall införas. Enligt utredarens uppfattning kan de förväntade positiva effekterna av tredjepartstillträde med avseende på konkurrensen, konsumentnyttan eller miljön inte bli tillräckligt stora för att motivera ett lagstadgat tredjepartstillträde. Utredaren anser dock att det finns situationer när det kan vara motiverat att nätet öppnas för en ny aktör. Det kan vara fallet när det finns förutsättningar i fjärrvärmenätet och det därför är fördelaktigt att ta emot industriell spillvärme, värme från avfallsförbränning eller värme från anslutna större kunder.