bet · GT01SoU17 · 2006-03-30 00:00:00 — bör, främst mot bakgrund av det omfattande pågående arbetet på området, avslå motioner om jämställdhet mellan kvinnor och män i hälso- och sjukvården. Jämför reservationerna 37 (m, kd, c), 38 (fp), 39 (v), 40 (kd) och 41 (v, mp). I en rad motioner behandlas olika aspekter av jämställdhet inom vården. I motion Sk496 av m.fl. (m) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om synliggörande av manligt och kvinnligt i sjukvården. Motionärerna anför att problematiken kring kvinnligt och manligt i sjukvården behöver synliggöras. Dessutom måste kunskapen om vad det i praktiken innebär att erbjuda vård på lika villkor bli större. När vården utformas är det viktigt att beakta kunskapen om kvinnors och mäns olika konstitution, symtom och behov. Detta är i sin tur beroende av att tillsynen och kvalitetsarbetet inom sjukvården tydligt tar skillnaderna som en viktig utgångspunkt och att sjukvården garanterar lika rätt till vård för kvinnor och män. I motion So317 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en rättvisare och mer jämställd vård. Enligt motionären skall kvinnor ha rätt att få högkvalitativ vård på samma villkor som män, i hela . I motion So431 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om åtgärder för en jämställd hjärtsjukvård. För att råda bot på kunskapsbristerna och göra sjukvården inom hjärt-kärlsjukdomar könsneutral måste, enligt motionärerna, kunskap om hur kvinnors symtom skiljer sig åt vid dessa sjukdomar spridas inom vården. I motion So246 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bryta särbehandlingen av kvinnliga patienter inom hälso- och sjukvården. I motion Ub220 av och () yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bör se över forskning om kvinnor i vården. I motion So392 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av att klarlägga varför kvinnor får sämre sjukvård än män. I motion So519 av m.fl. (v) yrkande 2 begärs att regeringen kommer med förslag på åtgärder för att minska skillnaderna inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst på grund av kön. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan för jämställdhet i vård och omsorg. I yrkande 4 slutligen begärs ett tillkännagivande om krav på könsuppdelad statistik. I motion A368 av m.fl. (v) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att se över förslag på hur kunskapsläget vad gäller kvinnors ohälsa bör stärkas. I motion So702 av m.fl. (c) yrkande 6 begärs att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att säkerställa en jämlik behandling av kvinnor och män i hälso- och sjukvården. Enligt motionärerna behöver en rad åtgärder vidtas för att säkerställa jämlika hälso- och sjukvårdsinsatser och en ökad medvetenhet om könstillhörighetens betydelse. Vidare anförs att hälso- och sjukvårdslagen behöver skärpas med avseende på vårdpersonalens skyldighet att behandla män och kvinnor på ett likvärdigt sätt. I motion A310 av m.fl. (c) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att kvinnor och män skall behandlas lika i vård och omsorg. I motion So372 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om kvinnosjukvård och medicin. Samhället bör enligt motionärerna verka för att man vid all forskning samt vid behandling och medicinering beaktar dels könsskillnaden i befolkningen, dels den åldersskillnad som finns. Utgångspunkten bör vara kvinnors rätt till jämlik sjukvård. I motion So420av och () begärs ett tillkännagivande om jämställd vård. Regeringen bör enligt motionärerna ta initiativ till att i det fortsatta arbetet för en bra sjukvård ägna mer uppmärksamhet åt den jämställda vården. Även i motion So541 av och () begärs ett tillkännagivande om att kvinnor och män skall behandlas lika inom vården. I motion So562 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot den osynliga diskrimineringen. Enligt motionärerna bör ges ett särskilt uppdrag att föra in kvinnors utsatta position inom vården i patientskadenämnder, hos sjukvårdens tillsynsmyndigheter, i , försäkringsdelegationerna och i socialförsäkringsnämnderna. I motion So681 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att forskning kring kvinnors kroppar, symtom, sjukdomar och läkemedel uppmuntras för att därmed förebygga sämre behandling av kvinnor vid diagnostisering och vård. Två motioner rör behovet av en parlamentarisk utredning. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning kring jämställdhetsaspekter på hälso- och sjukvården. Utredningen bör bl.a. se över vårdpersonalens behov av kontinuerlig utbildning så att könsspecifika kunskaper kan integreras i vård och behandling. Vidare måste vården uppmärksamma skillnader i bemötande mellan män och kvinnor så att skillnaderna upphör. Ett likalydande yrkande framförs i motion A370 av m.fl. (kd) yrkande 5. Två motioner rör behovet av könskonsekvensanalyser. I motion So330av m.fl. (v) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att analysera tillämpning av gällande lagar som reglerar patienträttigheter ur ett könsperspektiv. Motionärerna anför att bl.a. genusanalys av hälso- och sjukvården har visat att kvinnor inte får samma vård och behandling som män trots likartade medicinska faktorer. Enligt motionärerna finns det all anledning att tro att motsvarande struktur återfinns när det gäller tillämpningen och utformningen av patienträttigheterna. bör därför få i uppdrag att analysera tillämpning och tolkning av patienträttighetslagstiftningen ur ett genusperspektiv. I motion MJ351 av m.fl. (mp, -) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att ta fram könskonsekvensanalyser av reformer som vårdgarantin, läkemedelsreformen och arbetet med att ta fram prioriteringslistor. Det är enligt motionärerna en självklarhet att genusperspektivet genomsyrar all vård och omsorg. behandling och pågående arbete m.m. Frågor om jämställdhetsperspektiv i vården behandlades av utskottet senast i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 56 f., res. m + fp + c, kd respektive v). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet vill betona vikten av ett jämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvården samt vidhåller att det är självklart att den vård som erbjuds skall vara av lika god kvalitet, oavsett om den avser en kvinna eller en man. Utskottet är vidare av uppfattningen att forskning om kvinnors och mäns hälsa utifrån kön är angelägen. Genom redovisning och analys av könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde har vidare förutsättningarna nu förbättrats för att kunna vidta de åtgärder som behövs för att ett jämställdhetsperspektiv verkligen skall genomsyra hälso- och sjukvården. Sammanfattningsvis anser utskottet att motionerna - - - får anses i huvudsak tillgodosedda. redovisade sin slutrapport om jämställdhet i vård och omsorg . I rapporten bekräftas att det fortfarande finns brister både avseende kunskaper och behandlingspraxis när det gäller mäns och kvinnors ibland olika behov. Enligt rapporten söker kvinnor mer vård, och sjukvårdskostnaderna för kvinnor överstiger männens. Totalt sett är läkemedelskostnaderna högre för kvinnor, men män ordineras oftare nyare och därmed dyrare läkemedel, vilket dock inte alltid betyder högre kvalitet i behandlingen. Män har fortfarande högre dödlighet i en rad behandlingsbara sjukdomar. konstaterar bl.a. att mer utbildning behövs för att de könsspecifika kunskaperna skall integreras i hälso- och sjukvårdens arbete med t.ex. bemötande. Viktigt är också uppföljning av vårdens resultat med könsuppdelad statistik och att kvalitetsregister utvecklas också inom breda områden som primärvård och psykiatri. är det positivt att nästan alla vårdutbildningar innehåller undervisningsmoment inriktade på jämställdhet. avser att beakta könsspecifika aspekter i riktlinjer och föreskrifter till hälso- och sjukvården. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, volym 6 s. 24) anför regeringen att utgör en central del i arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde. Vidare anförs att särskild vikt skall läggas vid jämställdhetsperspektivet inom hälso- och sjukvården för att målet att hela befolkningen skall ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor skall kunna uppnås. Regeringen anför att den noga kommer att följa hur jämställdhetsperspektivet inom hälso- och sjukvården utvecklas. Regeringen avser vidare att verka för en ökad informationsspridning kring vikten av ett integrerat jämställdhetsperspektiv i såväl det nationella som internationella arbetet inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde. anförde statsrådet () följande i ett frågesvar om olika vård för män och kvinnor (fråga 2005/06:778): Målet med hälso- och sjukvården är att alla ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor och efter behov. Det är självfallet helt oacceptabelt om omotiverade könsskillnader skulle finnas i tillgången till vården. Därför måste jämställdhetsperspektivet ges särskild uppmärksamhet på alla beslutsnivåer inom hälso- och sjukvården. För att underlätta detta arbete har regeringen därför vidtagit en rad åtgärder för att förbättra kunskapsbasen kring eventuella könsskillnader. Som ett led i regeringens uppföljning av ? - Könsperspektiv på hälso- och sjukvården som presenterades 2004 gav regeringen i uppdrag att analysera hur eventuella könsspecifika skillnader bedöms och hanteras vid läkemedelsgodkännanden. Den avrapportering som lämnades visar att kvinnor är väl representerade i kliniska läkemedelsstudier, och att skillnader i läkemedels effekt och biverkningar är mycket ovanliga mellan kvinnor och män. Könsspecifika aspekter värderas alltid inför ett godkännande av nya läkemedel. kommer som ett resultat av detta uppdrag nu att öka informationsinsatserna gentemot allmänheten för att korrigera de uppgifter som figurerar i massmedierna om att könsrelaterade skillnader finns vid utprovningen av läkemedel. Detta kommer att ske bland annat genom nya texter i , i Läkemedelsguiden och genom den nätbaserade informationstjänsten . Skillnader i användningen av olika läkemedel eller graden av utnyttjande av olika medicinska behandlingar kan skilja sig åt mellan kvinnor och män beroende på naturliga biologiska eller livsstilsrelaterade orsaker. I de fall där sådana orsaker inte kan påvisas kommer jag även fortsatt att följa upp oklarheter kring kvinnors och mäns lika tillgång till hälso- och sjukvård för att öka kunskapen på detta område. I ett frågesvar (fråga 2005/06:881 om oförklarliga skillnader i behandling av män respektive kvinnor) anförde statsrådet bl.a.: Utöver de tidigare redovisade insatserna arbetar regeringen fortlöpande för att följa upp och förbättra jämställdheten i vården. Hälso- och sjukvårdsrapport är en del i detta arbete, där myndigheten som en konsekvens av ett regeringsuppdrag har tagit på sig uppgiften att tydligare integrera könsspecifika aspekter vid utvecklingen av riktlinjer och föreskrifter samt vid utvärderingar och analys av vårdens kvalitet. Resultatet av detta arbete ska redovisas till regeringen vid utgången av 2006. Den ökade kunskap om könsrelaterade skillnader som hänvisar till är ett resultat av det långsiktiga arbete som regeringen bedriver för att skapa ett bättre statistiskt underlag på detta område. har jag bland annat initierat en översyn och skärpning av skrivningarna om jämställdhetsarbetet i regleringsbreven för flera av myndigheter. Regeringen har också sonderat möjligheterna för ökade och koordinerade insatser kring denna problematik på EU-nivå. Utskottet vill betona vikten av ett jämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvården samt vidhåller att forskning om kvinnors och mäns hälsa utifrån kön är mycket angeläget. Det är enligt utskottet en självklarhet att den vård som erbjuds skall vara av lika god kvalitet, oavsett om den avser en kvinna eller en man. Genom redovisning och analys av könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde har förutsättningarna förbättrats för att kunna vidta de åtgärder som behövs för att ett jämställdhetsperspektiv verkligen skall genomsyra hälso- och sjukvården. Utskottet kan konstatera att regeringen fortlöpande arbetar för att följa upp och förbättra jämställdheten i vården. Bland annat har , som en konsekvens av ett regeringsuppdrag, tagit på sig uppgiften att tydligare integrera könsspecifika aspekter vid utvecklingen av riktlinjer och föreskrifter samt vid utvärderingar och analys av vårdens kvalitet. Utskottet välkomnar detta uppdrag och ser fram emot dess resultat. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionerna Sk496 (m) yrkande 9, So246 (fp) yrkande 1, So317 (m) yrkande 1, So372 (s), So392 (kd), So420 (s), So431 (fp) yrkande 5, So519 (v) yrkandena 2-4, So541 (s), So562 (s), So681 (s), So702 (c) yrkande 6, Ub220 (fp) yrkande 5, A310 (c) yrkande 12 och A368 (v) yrkande 25. I motionerna So703 (kd) yrkande 19 och A370 (kd) yrkande 5 begärs en parlamentarisk utredning kring jämställdhetsaspekter på hälso- och sjukvården. Utskottet vidhåller att det, mot bakgrund av det arbete som pågår på området, saknas anledning att föreslå att en utredning skall tillsättas. Utskottet delar alltjämt uppfattning i rapporten vård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården att det är angeläget med hälso- och sjukvårdsforskning med inriktning på konsekvensanalyser ur ett könsperspektiv av reformer och strukturella förändringar. Utskottet utgår från att styrelsen följer frågan framöver och finner inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna So330 (v) yrkande 5 och MJ351 (mp, -) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet bör, främst med hänvisning till pågående arbete och tidigare uttalanden i frågan, avslå motionsyrkanden rörande lag om alternativ medicin, nationella riktlinjer för komplementär medicin m.m. Jämför reservationerna 42 (kd) och 43 (c) samt särskilda yttrandena 5 (m) och 6 (m). I motion So327 av () begärs att regeringen återkommer med förslag till lag om alternativ medicin. Enligt motionären bör , i likhet med , ändra viss lagstiftning för att främja, stabilisera och så att säga "skilja agnarna från vetet" beträffande alternativ medicin. I motion So328 av m.fl. (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör bereda frågan om ansvar för fortbildning till hälso- och sjukvårdspersonal avseende komplementär medicin. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att utreda och lämna förslag till nationella riktlinjer för komplementär medicin. Enligt motionärerna är det en brist att ännu inte tagit fram några riktlinjer avseende prissättning och lagstiftning, något som ytterst drabbar den enskilda patienten. I motion So516 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett register över utövare av komplementärmedicin med legitimation i annat vårdyrke. I den utredning som har gjort om inrättande av ett register över utövare av komplementärmedicin föreslås det att utövare av komplementärmedicin som också har legitimation i annat vårdyrke inte skall registreras i detta register. Motionärerna anser att det vore olyckligt om så blev fallet då registret inte skulle bli komplett. Motionärerna menar därför att registret bör förses med en egen del där utövare av komplementärmedicin som också har legitimation inom annat vårdyrke registreras. I motion So355 av och () begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ till ett nordiskt samarbete inom komplementär- och alternativmedicinens område. Det är enligt motionärerna viktigt att ta vara på varandras erfarenheter, lära och stötta varandra och ha ett forskningsutbyte. Detta skulle även underlätta rörligheten av yrkesutövare mellan de nordiska länderna. I motion So415 av och () begärs ett tillkännagivande om att barn , gravida och ammande kvinnor skall få möjlighet till behandling med komplementär- och alternativmedicin av auktoriserade/registrerade komplementär- och alternativmedicinare. I motion So590 av och i (s) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett nationellt informations- och kunskapscenter. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa ett nationellt register för komplementär- och alternativmedicinare med sjukvårdsinriktade åtgärder. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att ge legitimerad personal med kompetens inom komplementär- och alternativmedicin möjlighet att registrera sig i det nationella registret. I yrkande 4, slutligen, begärs ett tillkännagivande om att akupunktur skall särskiljas från somatisk sensorisk afferent stimulering, vilket är skolmedicinens alternativ till akupunktur. En motion behandlar massage som behandlingsmetod. I motion So430 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om uppdrag till att uppmärksamma hälso- och sjukvården på massage som behandlingsmetod. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att remittera till massagebehandling. Enligt motionären är massage en i hälso- och sjukvårdssammanhang billig metod med mycket hög patientsäkerhet och kan användas både förebyggande och behandlande. behandling och pågående arbete m.m. Bestämmelser rörande hälso- och sjukvårdens verksamhet finns i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. I lagen behandlas bl.a. skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal (2 kap.) samt behörighets- och legitimationsregler (3 kap.). Bland annat stadgas i 2 kap. 1 § att den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. och alternativmedicinare, , är en branschorganisation för förbund inom den komplementär- och alternativmedicinska sektorn. har ett system för att auktorisera och kvalitetssäkra yrkesutövare som uppfyller kraven för auktorisation och kvalitetssäkring. Organisationen bildades i samband med att tillsattes av staten för att utreda olika alternativmedicinska behandlingsformer. samarbetar bl.a. med , och () i komplementär- och alternativmedicinska frågor. , , presenterade en global strategi för traditionell och komplementär/alternativ medicin, TM/. Strategin går bl.a. ut på att hjälpa nationer att utveckla nationella strategier för utvärdering och reglering på området i syfte att göra metoderna säkrare och tillgängligare för patienterna. Enligt WHO använder ett ökande antal människor i de rika länderna alternativa metoder för förebyggande eller lindrande vård. , , utvärderar även s.k. alternativa behandlingsmetoder vid utarbetandet av sina rapporter. SBU har exempelvis vid sin utvärdering av metoder för rökavvänjning (1998) studerat behandling med såväl hypnos som akupunktur samt i kunskapssammanställningen rörande behandling mot astma och KOL (2000) inkluderat alternativa metoder. Även i för behandling av långvarig smärta (2006) har s.k. alternativa behandlingsmetoder inkluderats. Motionsyrkanden om att låta utvärdera alternativa behandlingsmetoder behandlades senast av socialutskottet i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 79 f.). Utskottet anförde i betänkandet att det är synnerligen angeläget att i samband med sina rapporter inkluderar utvärdering av alternativmedicinska metoder. Vidare såg utskottet positivt på det arbete som initierats av belysa vilken forskning och utveckling som bedrivs på detta område. Något initiativ behövdes dock inte tas med anledning av motionerna (s. 79 f.; res. m + kd + c, fp, v, mp). I betänkandet behandlades även yrkanden om förändrad lagstiftning för alternativmedicinska behandlingar. Motionsyrkandena avstyrktes (res. m + kd, fp + c). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utarbeta förslag till upprättande av ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementärmedicin (dir. 2004:52). redovisades uppdraget i betänkandet Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin (SOU 2004:123). Utredaren föreslog bl.a. följande: - Yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin skall kunna registrera sig i ett nationellt register. - Registreringen skall vara frivillig och görs efter ansökan. - Ökad patientsäkerhet skall vara det övergripande ändamålet med registret. - Krav på viss medicinsk basutbildning skall gälla för registrering. - Medlemskap i en organisation är ett annat krav för registrering, även om möjlighet till undantag kommer att finnas. - Den som registreras ges en skyddad rätt att använda beteckningen registrerad tillsammans med den yrkesbeteckning/terapi som han eller hon finns registrerad under. - Registret innehåller uppgifter om identitet, utbildning, yrkesinriktning inom alternativ- och komplementärmedicinen samt organisationstillhörighet. - Registret skall vara offentligt och publiceras på Internet. - Avgift skall betalas av den som vill registreras, både vid ansökan och . - Registret regleras i en särskild lag som träder i kraft . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 volym 6) avsattes till driften av ett nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare. I betänkande 2005/06:SoU1 Utgiftsområde 9 - Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. behandlades motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Nationellt center för komplementär medicin. Utskottet avslog yrkandena bl.a. med hänvisning till regeringens satsning på det nationella registret. framhöll utskottet att det behövs kunskaper om alternativmedicinska metoder både för att kunna bedöma effekter och vinster och för att kunna utröna eventuella skador och biverkningar. Utskottet vill åter igen framhålla att attityden till flera s.k. alternativa behandlingsmetoder har ändrats . Kunskaper om alternativmedicinska metoder behövs både för att kunna bedöma effekter och vinster och för att kunna utröna eventuella skador och biverkningar. Det är därför, enligt utskottet, angeläget att i samband med sina rapporter inkluderar utvärdering av alternativmedicinska metoder. Utskottet kan vidare konstatera att betänkandet Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin har remissbehandlats och bereds. Vidare har medel avsatts i budgeten till driften av ett nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare. Utskottet välkomnar dessa åtgärder. Sammanfattningsvis anser utskottet inte att något initiativ bör tas med anledning av motionerna So327 (kd), So328 (v) yrkandena 1 och 2, So355 (c), So415 (c), So430 (m) yrkandena 2 och 3, So516 (v) samt So590 (s). Utskottets förslag i korthet bör, bl.a. med hänvisning till regeringens beslut om förändringar i förordning (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område gällande läkarnas specialiseringstjänstgöring, avslå motionsyrkanden om medicinska specialiteter. Jämför reservation 44 (kd). I motion So553 av m.fl. (v) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att läkarnas specialistutbildning skall analyseras ur ett genusperspektiv innan beslut om indelning fattas. Vidare begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om att värdera indelningen av läkarnas specialistutbildning utifrån ett patientperspektiv. Fem motioner tar upp behovet av geriatriker m.m. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om behovet av en nationell uppföljning av geriatrikens utveckling. För att säkra tillgången på geriatrisk läkarkompetens krävs enligt motionärerna en långsiktig planering. Det behövs en nationell uppföljning av geriatrikens utveckling som kan läggas till grund för landstingens långsiktiga planering för behovet av geriatrisk kompetens under . I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om den framtida indelningen av medicinska specialiteter. Enligt motionärerna bör geriatriken även fortsättningsvis vara en egen specialitet. Liknande yrkanden framförs i motion So710 yrkandena 10 och 11 av samma motionärer samt i motion So587 av ().