bet · GT01BoU9 · 2006-06-01 00:00:00 — I en gemensam reservation (m, fp, kd, c) anfördes följande i den aktuella frågan. De nuvarande reglerna för fastighetstaxering och fastighetsbeskattning innebär att miljöinvesteringar och energibesparingsåtgärder som ökar en fastighets marknadsvärde också höjer taxeringsvärdet, vilket i sin tur leder till höjd fastighetsskatt. Det faller av sig självt att en sådan ordning inte är bra för miljön. Installation av elbesparande värmepumpar, bergvärme, treglasfönster och övriga alternativa uppvärmningssystem bör inte föranleda höjd beskattning. Vår gemensamma strävan efter så god miljö som möjligt skall inte lägga en extra börda på dem som väljer en miljöinvestering så att de straffas i stället för belönas. I avvaktan på en avveckling av fastighetsskatten är det enligt vår uppfattning inte rimligt att man beskattas för att man vidtagit miljöbesparande åtgärder på sin fastighet. Det gäller såväl installering av värmepumpar som byte till treglasfönster eller andra miljöåtgärder som medför en lägre energiförbrukning. Vi står bakom detta ställningstagande som bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär också ett bifall till motionerna 2005/06:Bo15 (m) yrkande 2 i denna del och 2005/06:Bo17 (kd) yrkande 4. Övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Pågående insatser inom programmet, punkt 3 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo16 yrkandena 1, 4, 5 och 7 samt avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 2 i denna del, 2005/06:Bo17 yrkande 4 och 2005/06:Bo18 yrkandena 7, 8, 13, 18 och 21. Jag står bakom de överväganden och förslag som redovisas i motion 2005/06:16 (c) avseende stöd till energieffektiviseringar i bebyggelsen, fastighetsskattens inverkan på energi- och miljöförbättringar samt den kommunala energirådgivningen. I korthet framhålls i motionen följande i dessa frågor. De mål och ambitioner som har uttalats av regeringen när man diskuterar behovet av åtgärder för att minska energianvändningen har i många fall varit lovvärda. I konkret handling har åtgärderna för att minska energiförbrukningen i boendet däremot kommit att kännetecknas av kortsiktiga stöd knutna till avgränsade teknikområden. Resultatet har blivit en osäkerhet om regeringens ambitioner, och i vissa fall även en störning på marknaden för den gynnade tekniken. Det är viktigt att arbetet med en ökad energieffektivitet stimuleras genom långsiktiga stöd till energieffektiviseringen i bebyggelsen som kan bidra till teknikutvecklingen. Likaså bör de stöd som utgår vara teknikneutrala. Genom att ge den enskilde och marknaden incitament till energieffektivisering kommer de olika aktörerna att snabbt försöka hitta den effektivaste lösningen. bestraffas den som genomför energibesparande åtgärder i sin fastighet genom höjd fastighetsskatt. Vissa standardhöjande installationer som t.ex. isolerglas och värmepump ger ett högre taxeringsvärde och därmed en högre fastighetsskatt. En ökad fastighetsskatt leder rimligtvis till ett minskat intresse att genomföra de energieffektiviserande åtgärderna. För att inte en framtida energibesparingspotential skall gå förlorad är det viktigt att fastighetsskattens miljöpåverkande effekt tas bort. Regeringen bör återkomma med ett förslag till lösning. För att uppnå en långsiktig energieffektivisering är det angeläget att fastighetsskattens konstruktion aktivt kan bidra till energibesparingar. Ett sådant förslag har lagts fram av och innebär att en reduktion av fastighetsskatten införs för energieffektiva hus. För ett hus som är bättre än vad byggregler kräver vid nybyggnad eller efter ombyggnad bör fastighetsskatten slopas , och halv fastighetsskatt utgå under de därpå följande fem åren. Den skattefria perioden bör kunna förlängas i olika steg upp till beroende på graden av energieffektivitet. med dessa åtgärder kan dagens generella reduktion av fastighetsskatten för nybyggda hus slopas. Den kommunala energirådgivningen är ett viktigt medel för att uppnå målen om effektivare energianvändning. Regeringen föreslår att en nationell energieffektiviseringskampanj skall finansieras inom ramen för befintliga medel anslagna till energirådgivning och informationsinsatser. Det kommer givetvis att innebära minskade resurser för energirådgivningen. Detta är inte rimligt eftersom införandet av systemet med energideklarationer kommer att öka efterfrågan på energirådgivning, inte minst från småhusägarna. De kommunala energirådgivarna skulle här kunna ges en mer aktiv roll och bl.a. kunna göra hembesök och energisparplaner för kunder som så önskar. För att tillgodose den ökade efterfrågan är det rimligt att större krav successivt kan ställas på den kommunala energirådgivningen. Detta förutsätter i sin tur att ytterligare medel tillskjuts verksamheten. Jag anser att med bifall till motion 2005/06:Bo16 (c) yrkandena 1, 4, 5 och 7 bör ställa sig bakom ett tillkännagivande till regeringen enligt vad som ovan anförts. Övriga motionsyrkanden som behandlas i avsnittet avstyrks. Pågående insatser inom programmet, punkt 3 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo18 yrkandena 7, 8, 13, 18 och 21 samt avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkande 2 i denna del, 2005/06:Bo16 yrkandena 1, 4, 5 och 7 samt 2005/06:Bo17 yrkande 4. Förutom de åtgärder som förordats i mp-reservationen om nya insatser inom ramen för programmet för energieffektivisering och energismart byggande är det angeläget att programmet förtydligas och kompletteras enligt vad som framhålls nedan. Det obligatoriska systemet för energideklarationer bör kompletteras med ett ekonomiskt stöd som utgår även vid certifierad energibesiktning som utförs vid andra tillfällen än lagen kräver. Stödet bör kunna utgå som en reduktion av fastighetsskatten med visst schablonbelopp som skulle kunna motsvara exempelvis av kostnaden för en normal besiktning. En sådan reduktion bör kunna införas redan på kort sikt. På något bör ändringar genomföras så att fastighetsskatten gynnar miljöinvesteringar i stället för att, som , missgynna dessa. En differentiering av fastighetsskatten som innebär att byggnader med bra energiprestanda får en reducerad fastighetsskatt bör övervägas. Regeringens förslag om en energieffektiviseringskampanj kan bidra till att samhällets information om energieffektivisering förbättras. Det är emellertid olyckligt om kampanjen, som regeringen förslår, skall finansieras med medel avsatta för den kommunala energirådgivningen. till rådgivningen kan i stället behöva förstärkas. Jag anser vidare att de kommunala energirådgivarna bör ges utvidgade befogenheter och direktiv som medger hembesök och specifik rådgivning till varje objekt. Rådgivarna bör också få arbeta med kommunens egna lokaler. Näringslivet har i flera fall visat sig kunna anpassa sin energianvändning till ändrade priser snabbare än hushållen. Det finns därför skäl att ta bort de undantag som gäller för industrin i fråga om hur miljökostnaderna skall betalas av dem som orsakar miljöbelastningen. Annan energi än processenergi som används i den energiintensiva industrin bör således beskattas på samma sätt som energianvändningen i andra sektorer. Den lätta industrins undantag från elkonsumtionsskatten bör slopas. Det nuvarande prissättningssystemet för el motverkar en effektivisering av elanvändningen. Elmarknadens nuvarande funktionssätt skapar också ett "snålskjutsproblem". Kunder som använder el för uppvärmning och bidrar till effekttoppar orsakar merkostnader för hela elsystemet, eftersom både produktions- och distributionskapaciteten måste dimensioneras utifrån toppbelastningen. Dessa kunder betalar dock inte de merkostnader som de ger upphov till, utan åker snålskjuts på hela konsumentkollektivet. Kunderna får inte de rätta prissignalerna och incitamenten att anpassa sitt beteende. En elmarknadsreform bör införas som innebär att ett system för effektprissättning införs. Systemet bör även innefatta en begriplig information till konsumenterna om aktuell förbrukning och pris under olika delar av året. skall enligt riksdagsbeslut bidra till energiomställningen. har bolaget emellertid inte gett nämnvärda bidrag till den ekologiska omställningen. bör gå i frontlinjen genom att erbjuda timmätning av elförbrukningen och ge en tydlig information om hur man kan minska sina elkostnader. bör också utveckla och genomföra prissättningsmodeller som ger korrekta signaler och minskar "snålskjutsproblemet". Vidare bör bolaget erbjuda sina kunder energikartläggning och intressanta energispartjänster. bör dessutom få ett eget energieffektiviseringsmål. Regeringen bör formulera dessa uppdrag till i sitt ägardirektiv. Vad jag ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 7, 8, 13, 18 och 21. Energideklaration för byggnader, punkt 4 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar inte regeringens förslag till lag om energideklaration för byggnader och lag om ändring i (1987:10). Därmed bifaller motion 2005/06:Bo15 yrkandena 3 och 4, bifaller delvis motion 2005/06:Bo17 yrkandena 2 och 3 samt avslår proposition 2005/06:145 i denna del och motionerna 2005/06:Bo16 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Bo18 yrkandena 10, 12, 19 och 20 samt 2005/06:Bo19 yrkandena 3-7. Utformningen av ett deklarationssystem för byggnader Det EG-direktiv om byggnaders energiprestanda som utfärdades ställer krav på EU:s medlemsländer att implementera direktivets bestämmelser i det nationella regelverket. Direktivet förutsätter bl.a. att någon form av s.k. energicertifikat utfärdas för vissa byggnader. Vi kan emellertid konstatera att direktivet i sig lämnar utrymme för de enskilda länderna att i hög grad anpassa bestämmelserna till nationella förutsättningar och behov. Direktivet medger också att olika former av flexibla lösningar tillämpas. Det är uppenbart att regeringen inte utnyttjat dessa möjligheter i det förslag till lag om energideklaration för byggnader som lagts fram för . I stället har regeringen utformat ett lagförslag som i flera avseenden går långt utöver vad som krävs enligt EG-direktivet, och som dessutom riskerar att leda till ett byråkratiskt system som medför stora kostnader för fastighetsägare och andra. är sannolikt ett av de länder inom unionen som kommit längst med att effektivisera energianvändningen i sitt fastighetsbestånd. Det innebär att redan tillgodosett flera av åtgärdskraven i direktivet. Det finns därför inte någon anledning att gå längre än vad EG-direktivet kräver i utformningen av ett energideklarationssystem. Vi anser att det finns så stora brister i lagförslaget att bör avslå det i sin helhet och begära att regeringen återkommer med ett omarbetat förslag. Skälen till ett sådant ställningstagande, liksom inriktningen på de förändringar som krävs, finns utförligt redovisade i motion 2005/06:Bo15 (m) som vi står bakom. Här skall i korthet redogöras för dessa frågor. Huvudinriktningen för ett nytt lagförslag bör vara att ett kostnadseffektivt system utformas som begränsar de administrativa bördorna för tillsynsmyndigheter, certifieringsorgan, fastighetsägare och hyresgäster. Så långt som möjligt bör också systemet bygga på frivillighet och kunna anpassas till behoven för de enskilda fastigheterna. Enligt punkt 16 i direktivet kan certifieringen av byggnader grunda sig på avtal mellan intresseorganisationer och ett organ som utses av staten. Vi anser att bl.a. denna möjlighet bör prövas i arbetet med ett nytt lagförslag. Vilka byggnader skall energideklareras? Av artikel sju i direktivet framgår att "ett certifikat för lägenheter eller enheter för individuellt bruk i byggnadskomplex får grunda sig på en gemensam certifiering för hela byggnaden eller för byggnadskomplex med ett gemensamt värmesystem eller på bedömningen av en annan representativ lägenhet i samma byggnadskomplex". Den uppenbara fördelen med att tillämpa denna bestämmelse är att kostnaderna för energideklarationer hålls nere i och med att det räcker att deklarera ett typhus. Exempelvis kan boende i ett område med likadana småhus deklarera ett hus och därmed minska kostnaderna för energideklarationsförfarandet. Enligt direktivet krävs inte besiktningar för att upprätta deklarationer. Vi anser därför att det nya lagförslaget, till skillnad från det nu föreliggande, bör utgå från ett tvåstegsförfarande. I ett första steg bör uppgifter om köpt energi användas för att se hur byggnaden ligger till jämfört med ett referensvärde. Fastigheter som har god energieffektivitet skall sedan inte behöva besiktigas för att få en energideklaration. Byggnader med dåliga energiprestanda skall däremot i ett andra steg kunna besiktigas och utredas mer noggrant. Ett sådant förfarande ligger helt i linje med den ordning som företrädarna för samtliga de stora organisationerna på bostadsmarknaden har ställt sig bakom, bl.a. vid en uppvaktning av bostadsutskottet. Enligt regeringens lagförslag skall besiktningen av en byggnad eller ett luftkonditioneringssystem utföras av en oberoende expert, som även skall upprätta en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll. Vi är kritiska till regeringens förslag av flera skäl. Ett system byggt på frivillighet även i denna del borde i stället ha övervägts. Erfarenheterna från de frivilliga system för deklarationer, dokumentation eller märkning av byggnadsbeståndet som redan tillämpas bör kunna tas som utgångspunkt för det nya lagförslaget. Det är också viktigt att ta till vara den sakkunskap som redan finns inom fastighetsbranschen innan krav ställs på en komplicerad ordning som bygger på ackreditering och certifiering. Det går således att finna andra, och enklare, lösningar på hur artikel 10 gällande oberoende experter skall implementeras i svensk rätt, än det system som regeringen föreslagit. Vi kan konstatera att EG-direktivet inte ställer några som helst krav på att ett register över energideklarationer skall upprättas. Denna del av lagförslaget kan därför endast ses som ett led i regeringens försök att öka den statliga insynen i och styrningen av det ena samhällsområdet efter det andra. Andra aktuella exempel på denna strävan är det beslutade lägenhetsregistret och tankarna på att återinföra ett båtregister. Vi anser inte att de argument för ett register som regeringen fört fram har en sådan tyngd att det motiverar ett intrång i den personliga integriteten eller de kostnader som blir följden av registret. Enligt regeringens förslag skall den som avser att uppföra en byggnad större än utreda och redovisa alternativa energiförsörjningssystem till tillsynsmyndigheten. Denna bestämmelse innebär att ytterligare ett krav fogas till det omfattande regelverk som belastar byggmarknaden och därigenom fördyrar och försenar byggprojekten. EG-direktivets bestämmelser i denna del måste visserligen införlivas i svensk rätt, men detta bör ske genom så enkelt utformade regler som möjligt. Vårt förslag till riksdagsbeslut Sammanfattningsvis innebär vad vi ovan förordat att bör avslå regeringens förslag till lag om energideklaration för byggnader samt till lag om ändring i . Regeringen bör i stället anmodas att återkomma med ett förslag som är bättre anpassat till fastighetssektorns villkor och behov. Vårt förslag innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo15 (m) yrkandena 3 och 4. Det innebär att även motionsförslagen fp, kd och c, som i huvudsak har en motsvarande inriktning, blir tillgodosedda. Energideklaration för byggnader, punkt 4 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar reservanternas förslag till lag om energideklaration för byggnader enligt bilaga 4 och regeringens förslag till lag om ändring i (1987:10) enligt bilaga 2 samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo19 yrkandena 3-7, bifaller delvis proposition 2005/06:145 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Bo15 yrkandena 3 och 4, 2005/06:Bo16 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Bo17 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:Bo18 yrkandena 10, 12, 19 och 20. Utformningen av ett deklarationssystem för byggnader Vi är i grunden positiva till energideklarationer som ett verktyg för att uppnå lägre energianvändning i byggnader och uppmärksamma frågor om inomhusmiljön. För att detta syfte skall kunna uppnås är det emellertid nödvändigt att de som skall ta del av informationen från deklarationerna och vidta önskvärda åtgärder anser att deklarationssystemet har en lämplig utformning. Så är emellertid inte fallet när det gäller det förslag som regeringen lagt fram. Regeringens lagförslag innebär ett onödigt tungrott system med omfattande byråkrati som riskerar att leda till höga kostnader för alla berörda parter. Vi yrkar därför avslag på vissa delar av regeringens lagförslag enligt vad som föreslås i motion 2005/06:Bo19 (fp) i syfte att skapa ett mer lätthanterligt system. Vårt förlag innebär i korthet följande förändringar av föreliggande lagförslag. Vilka byggnader skall energideklareras? Regeringens förslag innebär att flera byggnadskategorier kommer att undantas från deklarationsskyldigheten. Detta är i högsta grad befogat, men frågan är om inte undantaget bör omfatta fler kategorier än vad regeringen förordat. Vi syftar bl.a. på regeringens överväganden om vissa delar av fritidshusbeståndet som innebär att uthyrda s.k. stugbyar inte kommer att omfattas av undantaget. Den svenska turismen och tillgången på boende i fjällbygder och skärgårdsområden bygger i hög grad på möjligheten att hyra ett boende. Boendet kan vara koncentrerat i s.k. stugbyar där en del ägs av kommersiella aktörer, medan andra hus inom samma områden ägs av privatpersoner. Vi anser att man vid deklarationssystemets närmare utformning bör beakta denna fråga och utforma föreskrifterna så att inte den svenska formen av turism motverkas. Regeringen föreslår att befintliga byggnader alltid skall besiktigas av en oberoende expert när en energideklaration skall upprättas. Förslaget innebär att det behöver byggas upp en omfattande apparat för regelbunden besiktning av alla byggnader. Vi anser att detta system riskerar att bli mycket kostsamt utan att det leder till motsvarande positiva effekter. Besiktning är bara meningsfull att utföra på byggnader som har dåliga energiprestanda och därmed en potential för förbättringar. Vi anser därför att deklarationssystemet bör förändras så att det medger att besiktning och utarbetande av åtgärdsförslag inriktas på de byggnader som har sämst energiprestanda. Arbetet med en energideklaration kommer att uppmärksamma fastighetsägaren på om en byggnad har dåliga energiprestanda, och därmed ge denne incitament att vidta åtgärder. Systemet med besiktning är inte heller nödvändigt för att implementera EG-direktivet. Vi anser således att besiktning bör vara en frivillig åtgärd. Lagförslaget bör ändras med denna utgångspunkt (8 § stryks och 12 § ändras). Regeringen avser att införa ett system med certifiering av de oberoende experterna. Vi anser att ett sådant system är onödigt och medför en ökad byråkrati samt ökade kostnader. Man bör i stället utgå från grundtanken i deklarationssystemet, nämligen att upplysa fastighetsägare och konsumenter om lönsamma effektiviseringsåtgärder. Eftersom deklarationen skall fungera som upplysning till fastighetsägaren ligger det i dennes eget intresse att välja en expert som gör ett bra jobb. Marknaden kommer därför själv att klara av att sålla bort dåliga och oseriösa experter. Vi menar att det räcker att lagen kräver en oberoende expert utan att några föreskrifter om krav på dessa behöver utfärdas. Vi vill alltså ta bort 12 § andra stycket i lagförslaget. Vi kan konstatera att ett energideklarationsregister inte behövs för att implementera EG-direktivet. Vår bedömning är att ett sådant register leder till ökad byråkrati utan att några större fördelar står att vinna med denna del av lagförslaget. Mot denna bakgrund föreslår vi att de aktuella delarna i lagen utgår (15-22 §§ stryks). Enligt 23 § i lagförslaget krävs vid nybyggnation av en byggnad större än att alternativa energiförsörjningssystem skall utredas och redovisas till tillsynsmyndigheten innan byggnadsarbetena påbörjas. Detta föranleder också ett ändringsförslag i 9 kap. 12 § PBL. Vi kan konstatera att den föreslagna ordningen kan bli mindre relevant vid nybyggnation i vissa fall. Det gäller exempelvis när vissa avtalskonstruktioner för fjärrvärme begränsar möjligheten att utnyttja olika energisystem för uppvärmning. I sådana avtalsklausuler förekommer det att fjärrvärmeleverantören kräver ensamrätt för energileverans och därmed lägger hinder för att parallellt med fjärrvärmen använda t.ex. en bergvärmeanläggning, även om det skulle vara både miljömässigt bra och ekonomiskt fördelaktigt för fastighetsägaren. Regeringen bör därför återkomma med en bättre analys i frågan och förslag om hur resultatet från en utredning av alternativa försörjningssystem skall kunna få genomslag i dessa fall. Vårt förslag till riksdagsbeslut Sammantaget innebär vad vi ovan förordat att bör ställa sig bakom ett lagförslag med den utformning som i bilaga 4 till detta betänkande betecknats som reservanternas lagförslag. bör även i ett tillkännagivande begära att regeringen återkommer i de utestående frågor som tagits upp ovan. Vårt förslag innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo19 (fp) yrkandena 3-7 och att regeringens lagförslag delvis avslås. Energideklaration för byggnader, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar inte regeringens förslag till lag om energideklaration för byggnader och lag om ändring i (1987:10) samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo17 yrkandena 2 och 3, bifaller delvis motion 2005/06:Bo15 yrkandena 3 och 4 samt avslår proposition 2005/06:145 i denna del och motionerna 2005/06:Bo16 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Bo18 yrkandena 10, 12, 19 och 20 samt 2005/06:Bo19 yrkandena 3-7. Utformningen av ett deklarationssystem för byggnader Syftet med att införa det föreslagna energideklarationssystemet måste vara att stimulera åtgärder för energibesparingar och bättre inomhusmiljö i bebyggelsen. Detta kräver i sin tur att alla berörda, dvs. fastighetsägare, boende och andra nyttjanderättshavare, blir delaktiga i arbetet och att systemet utformas utifrån sektorns behov och förutsättningar. Regeringen uppvisar på pappret denna insikt när den i propositionens inledning anför: "En förutsättning för att förverkliga visionen om ett hållbart samhälle och för att bryta beroende av fossila bränslen är en effektivare energianvändning i alla led och inom alla sektorer där samtliga samhällsaktörer är berörda och medverkar efter bästa förmåga. En effektivare energianvändning som leder till ett minskat energibehov med beaktande av kostnadseffektivitet frigör resurser i konsumentledet." Tyvärr lever regeringen inte upp till denna stolta formulering om alla berörda aktörers medverkan och om kostnadseffektivitet i sitt förslag till hur EG-direktivet om byggnaders energiprestanda skall införlivas i det svenska regelsystemet genom en ny lag om energideklarationer. Regeringen har valt att på flera punkter förbigå de mycket allvarliga invändningar som bl.a. organisationerna på bostadsmarknaden framfört i sina remissvar och i andra sammanhang. Resultatet av regeringens långvariga arbete med att utforma ett lagförslag som uppfyller EG-direktivets krav och tillgodoser de svenska behoven har därför blivit ett onödigt komplicerat och sannolikt mycket kostnadsdrivande system för energideklarationer.