bet · GT01SkU16 · 2006-02-21 00:00:00 — När det talas om skattefritt traktamente, bilersättning etc. avses det högsta belopp en arbetsgivare kan betala ut utan att göra avdrag för preliminärskatt och betala arbetsgivaravgifter. Dessa belopp motsvarar de avdragsgilla schablonbelopp som finns angivna i 12 kap. IL. Överstiger ersättningen schablonbeloppen skall det överskjutande beloppet redovisas som lön. Den överskjutande delen är inte avdragsgill för den skattskyldige. Vid resa i arbetet som varit förenad med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten medges avdrag inte bara för själva färdkostnaden (tågbiljett, bilkostnader m.m.). Avdrag medges enligt 12 kap. 6-17§§ IL även för den ökning av levnadskostnaderna i form av utgifter för logi, merkostnad för måltider samt diverse småutgifter som uppkommit vid resan. (För avdrag för resekostnader finns inget krav på övernattning.) Inkomstskattelagen innehåller inte någon definition av begreppet tjänsteresa. I 12 kap. 6 § IL talas endast om resor som den skattskyldige företagit i sitt arbete. Generellt kan sägas att en tjänsteresa torde föreligga när arbetsgivaren beordrat den anställde att företa en resa för att utföra arbete för hans räkning på annan plats. Ursprungstjänsten finns kvar, den anställde är alltså inte tjänstledig, och den utsändande arbetsgivaren har kvar arbetsgivaransvaret för den anställde. Det torde vidare krävas att det arbete som skall utföras på annan plats är en del av det ursprungliga arbetet eller i vart fall kommer den utsändande arbetsgivaren till godo. I regel betalar också den utsändande arbetsgivaren den anställdes lön. Inkomstskattelagens definition av begreppet tjänsteställe är avgörande för om en resa skall anses ha företagits för att utföra arbete på annan plats. Enligt 12 kap. 8 § IL är tjänstestället den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. Detsamma gäller för yrkesofficerare, nämndemän, jurymän och liknande uppdragstagare i allmän domstol, hyresnämnd, skattenämnd eller arrendenämnd. Enligt praxis anses bostaden som tjänsteställe även för riksdagsledamöter och styrelseledamöter. Om en resa inte är att bedöma som en tjänsteresa och den skattskyldige därför blir förmånsbeskattad för färdbiljetter etc. finns det normalt sett möjlighet att få avdrag för resekostnaden (till den del den överstiger ) enligt reglerna om avdrag för resor till och från arbetet. För turnerande artister och musiker m.fl. utgör bostaden i normalfallen deras tjänsteställe. Frilansmusiker har normalt inte någon arbetsgivare som sänder ut dem på tjänsteresa. De engageras för varje enskilt uppträdande och har följaktligen sitt tjänsteställe förlagt till spelplatsen. I sammanhanget skall också nämnas att i betänkandet Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) finns en diskussion kring frågan om tjänsteställe för vissa yrkesgrupper med kortvariga arbeten och uppdrag. Slutsatsen blev att den nuvarande regleringen borde behållas såvitt avser tjänsteställe. Det avgörande skulle även fortsättningsvis vara var huvuddelen av arbetet utförts. I motion Sk469 av i (s) anförs att flertalet frilansande konstnärer är bosatta i storstäderna och främst eftersom de flesta arbetstillfällena finns där. Detta innebär att kulturinstitutionerna ute i landet måste anlita personal som inte är bosatt på orten. Utöver lön eller arvode står därför institutionen, i enlighet med kollektivavtal på området, för övernattnings- och resekostnader samt traktamente för denna personal. Dessa ersättningar betraktas vanligen av institutionerna som ej skattepliktiga och arbetsgivaravgifter inbetalas inte i enlighet med reglerna om skattebefriade tjänsteresor. Vid flera kulturinstitutioner har enligt vad som anförs skatterevisioner genomförts varvid skattemyndigheterna gjort gällande att det är fråga om resor till och från arbetet och att därmed kostnadsersättningarna är skattepliktiga och skall ligga till grund för arbetsgivaravgifter. För kulturinstitutionerna, främst de utanför , innebär detta avsevärt högre kostnader än vad som skulle vara fallet om inkomstskattelagens undantag för byggbranschen kunde tillämpas även för frilanspersonal på scenkonstområdet. Motionären menar att skattereglerna motverkar den rörlighet som är en förutsättning för att frilansmarknaden skall fungera och att reglerna bör ses över för att komma till rätta med problemen för scenkonsten. I motion Kr382 yrkande 26 av m.fl. (mp, -) begärs att regeringen låter utreda möjligheterna att från beskattning undanta rese- och traktamentsersättningar till utövande konstnärer. I motion Kr252 yrkande 11 av m.fl. (m) förordar motionärerna att samma skatteregler skall gälla för scenkonstnärer som för t.ex. byggnadsarbetare när det gäller traktamenten och resekostnadsersättningar. I motion Kr417 yrkande 9 av m.fl. (kd) anför motionärerna att ett stort problem för kulturinstitutionerna, och då särskilt de regionala, är att de tvingas betala skatt och sociala avgifter på traktamenten och resekostnadsersättningar som betalas ut till inhyrda artister. En översyn av lagstiftningen begärs för att komma till rätta med detta problem. Samma regler bör i detta avseende gälla för kulturinstitutionerna som för företag inom t.ex. byggbranschen. I betänkande 2004/05:SkU19 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att se över skattereglerna för frilansande konstnärer. Utskottet ansåg att den nuvarande regleringen av tjänsteställe vid beskattningen skulle ligga fast. Att kostnader i samband med en inställelse i vissa fall inte kan dras av med full effekt fick enligt utskottets mening ses som ett resultat av den schablonisering som gäller vid avdrag för resekostnader. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed nu aktuella motioner. Gåvor och bidrag till ideella ändamål Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att en avdragsrätt skall införas för gåvor till olika ideella ändamål. Jämför reservationerna 11 (m, kd, c) och 12 (fp). Någon avdragsrätt för gåvor till olika ideella ändamål finns inte. I ett flertal motioner framställs yrkanden om att gåvor till olika ändamål skall bli avdragsgilla. m.fl. (c, m, fp, kd) begär i motion Sk526 yrkande 1 att frågan om att införa skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer blir föremål för en utredning. En avdragsrätt skulle stärka de ideella organisationerna och öka det frivilliga engagemanget. I motionerna Sf331 yrkande 14 och So642 yrkande 10 av () m.fl. anförs att inte kan räkna med en växande ideell sektor utan att vi från lagstiftarnas sida skapar möjligheter för ett ökat engagemang och ett ökat givande. Möjligheten att stärka de ideella organisationerna genom att införa en avdragsrätt för gåvor bör, enligt motionärerna, ses över. I motion Sk322 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (m) anförs att det är en styrka att de ideella organisationernas verksamhet finansieras med enskilda personers bidrag. Verksamheten blir då fristående och inte beroende av politiska beslut. Detta är en situation som motionärerna tycker är positiv och vill se befäst. För att ge de ideella organisationerna bättre förutsättningar bör en avdragsrätt för enskildas gåvor övervägas. Ett liknande yrkande framställs i motion Kr255 yrkande 10 av m.fl. (m). Även i motionerna Sk324 av och () och Sk480 av () anförs att det bör utredas hur man skall kunna införa avdragsrätt för gåvor som enskilda personer ger till organisationer som är godkända och driver en ideell verksamhet. En sådan möjlighet skulle ge dessa organisationer möjlighet att hjälpa fler, anser motionärerna. och () anför i motion Sk287 att det i andra EU-länder finns möjlighet till skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer. En sådan avdragsrätt bör införas även i . Detta kommer att bli en vinst för skattebetalarna både i form av kvalitet och i form av fler och mer varierade frivilliginsatser. I motion So427 yrkande 2 av () begärs avdragsrätt för gåvor till forskning och till ideella non-profit-organisationer. I motion Fi317 yrkande 15 av m.fl. (fp) anförs att många enskilda svenskar vill dela med sig av sitt välstånd. För att uppmuntra detta anser motionärerna att en avdragsrätt bör införas för gåvor till ideella organisationer som arbetar med internationellt bistånd. I motion U336 yrkande 24 av m.fl. (fp) framförs ett liknande yrkande. m.fl. (kd) anför i motion Sk482 att det svenska skattesystemet måste ge betydligt bättre möjligheter för företag och enskilda medborgare att stödja ideella organisationer. En relativt problemfri åtgärd skulle enligt motionärerna vara att införa avdragsrätt för gåvor. Bidragen till frivilligorganisationerna skulle sannolikt öka som staten endast skulle förlora den genomsnittliga kommunalskatten, dvs. en tredjedel av detta i minskade skatteintäkter. Motionärerna föreslår en avdragsrätt för gåvor upp till 0,25 prisbasbelopp . I motion Sk497 av () anförs att den ideella sektorn bidrar med stora samhälleliga insatser och att det därför finns alla skäl att överväga om gåvor till s.k. 90-konton skall göras avdragsgilla (yrkande 1). Vidare anförs att en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer definitivt skulle öka föreningslivets och den ideella sektorns möjligheter att öka i omfattning. Frivilligorganisationerna utför uppgifter som samhället är helt beroende av. Det bör därför övervägas om gåvor till sådana organisationer skall göras avdragsgilla (yrkande 2). I motion Kr414 yrkande 4 av m.fl. (kd) föreslås att regeringen bör utreda förutsättningarna för att införa avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Även i motion Sk434 av Skånberg och () begärs att regeringen utreder frågan om skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och liknande ändamål. I motion MJ532 yrkande 5 av m.fl. (c) begärs skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder. Som exempel anges bidrag till skogsplantering i utsatta områden i utvecklingsländerna. och () anför i motion Sk334 att är ett av de få länder där enskilda och juridiska personer som ger humanitära bidrag till olika hjälporganisationer inte beviljas avdrag för dessa i sin deklaration. Motionärerna föreslår att möjligheten att införa avdragsrätt för gåvor och bidrag till ideella föreningar, frivilligorganisationer och andra godkända verksamheter utreds. Enligt utskottets mening är det viktigt att det finns en demokratisk process bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete i kyrkliga organisationer, idrottsorganisationer, humanitära organisationer, internationellt biståndsarbete m.m. En avdragsrätt för gåvor till den här typen av verksamhet skulle minska utrymmet för det samhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksamheters beroende av enskilda personers förmögenheter, förmåga och vilja att bidra. Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls fritt från inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion att utgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Att belasta med en kontroll av den här typen av stöd är enligt utskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremål för en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen. Utskottet är av dessa skäl inte berett att medverka till en omläggning som innebär att gåvor till olika ändamål blir avdragsgilla. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motioner under detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att införa en skattereduktion för hushållstjänster m.m. Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c). Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats (prop. 1992/93:150, bet. 1992/ 93:SkU36) och (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkomma en stimulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten. En tidsbegränsad möjlighet till skattereduktion för byggnadsarbeten på bostadshus (s.k. ROT-avdrag) infördes åter och avsåg arbeten som utförts 30 juni 2005 (prop. 2003/04:163, bet. 2004/05:SkU3). har i uppdrag att tillsammans med analysera, följa upp och utvärdera åtgärderna ur arbetsmarknadssynpunkt. Uppdraget skall även omfatta en analys, uppföljning och utvärdering ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv. I stort antal motioner föreslås att skattereduktion införs för s.k. hushållstjänster. m.fl. (m) föreslår i motionerna Sk496 yrkande 6 och So642 yrkande 11 att en skattereduktion införs för hushållstjänster som innebär en 50-procentig skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . En sådan åtgärd skulle enligt motionärerna underlätta vardagen för många, inte minst för barnfamiljer och äldre personer. Reformen skulle också möjliggöra framväxten av nya tjänsteföretag inom en sektor där traditionellt sett kvinnor arbetar. Även i motionerna Sf383 yrkande 11 och A259 yrkande 9 av m.fl. (fp) och Sf432 yrkande 30, N480 yrkande 23 och A370 yrkande 14 av m.fl. (kd) samt A310 yrkande 3 av m.fl. (c) föreslår motionärerna att fysiska personer skall få köpa hushållstjänster till ett värde av maximalt med en maximal skattereduktion på . Det anförs att förslaget förutom hushållstjänster som utförs i hemmet även omfattar köp av bl.a. externa tvättjänster samt hämtning och lämning av barn på dagis eller motsvarande. I motion Sk429 av m.fl. (fp, m, kd, c) föreslår motionärerna sänkt skatt på hushållsrelaterade tjänster i och utanför hemmet. Enligt motionärerna beror glappet mellan sysselsättning i hemmet och bristen på sysselsättning på arbetsmarknaden till stor del på skattekilar som gör priserna på de flesta hushållsrelaterade tjänster oöverkomliga för personer med normalinkomster. I stället utförs tjänsterna på den svarta marknaden eller genom obetalt hemarbete. En skattereduktion skulle kunna öka efterfrågan på den vita marknaden som hushållens arbetsbörda skulle minska, menar motionärerna. I motion So249 yrkande 8 av m.fl. (c, m, fp, kd) anförs att sänkt skatt på hushållsnära tjänster skulle innebära fler arbetstillfällen, att svarta jobb görs vita och att även äldre personer med låga inkomster skulle få möjlighet att köpa hjälp med städning, snöskottning, trädgårdsarbete och liknande. Yrkanden med en liknande inriktning framställs i motionerna Sk259 yrkande 2 av och (), Sk274 yrkandena 1 och 2 av (), Sk298 yrkande 5 av (), Sk303 av och (), Sk330 yrkande 1 av (), Sk346 av och (), Sk369 av (), Sf382 yrkande 16 av Per m.fl. (m), N309 yrkande 10 av m.fl. (m), Sf235 yrkande 3 av (), Sk286 av (), Sk489 av och (), Sk527 yrkande 2 av m.fl. (kd), So711 yrkande 5 av m.fl. (kd), N478 yrkande 8 av m.fl. (kd) och A418 yrkande 6 av m.fl. (kd). I motion Sk465 av och () begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt utreda utformningen av ett framtida /RUT-bidrag. () föreslår i motion Sk330 yrkande 2 en förlängning av ROT-avdraget som också skall omfatta hushållsnära tjänster. I följande motioner begärs att skattereduktion för hushållstjänster införs på försök i vissa län och regioner. m.fl. (kd, m, fp, c) förordar i motion N308 yrkande 5 som försöksområde. I motion N474 yrkande 13 av m.fl. (m, fp, kd, c) anförs att bör bli försöksregion för skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Motionärerna bakom motion Sk327 av m.fl. (fp, m, kd, c) vill göra till försökslän. I motion Sk245 av och () förordas . de m.fl. (m) föreslår i motion N302 yrkande 5 att försöket med skattereduktion inleds i . förordas också av m.fl. (kd) i motion N438 yrkande 2. () föreslår i motion Sk251 att blir försökslän. I motion Sk253 av () föreslås som försöksregion för lägre skatt på hushållsnära tjänster. län förordas i motion Sk459 yrkande 3 av (). I motion Sk484 av () föreslås som försökslän. Motionärerna bakom motion MJ350 yrkande 10 av m.fl. (fp) anser att avdrag för hushållsnära tjänster bör genomföras som ett pilotprojekt i och . Slutligen föreslår och () i motion Sk421 att regeringen återkommer med ett förslag om att och blir pilotlän för införandet av skattereduktion för hushållstjänster. Yrkanden om skattereduktion för vissa hushållstjänster har avslagits av efter prövning av utskottet vid ett flertal tillfällen, senast i anslutning till statsbudgeten för . Motionsyrkandena avstyrktes bl.a. med hänvisning till att särregler för tjänstesektorn skulle innebära avsteg från de principer som låg bakom skattereform, och som alltjämt bör gälla, nämligen att skapa så enkla, neutrala och likformiga skatteregler som möjligt. Vidare anfördes att det förelåg risk för att effekterna på sysselsättningen skulle bli mycket små som kostnaderna blir stora. Utskottet betonade också vikten av att arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning stimuleras med generellt gynnsamma regler snarare än genom särregleringar av enskilda sektorer. Som exempel på en sådan generell åtgärd nämndes den pågående inkomstskatteomläggningen med en kompensation för den allmänna pensionsavgiften och höjningen av grundavdraget. Åtgärderna har medfört lägre skatter för främst låg- och medelinkomsttagare. När det gäller jämförelsen med skattereduktionen för vissa byggnadsåtgärder framhöll utskottet att ROT-avdraget tillkommit av konjunkturpolitiska skäl och har införts som en temporär åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet inom byggsektorn. Utskottet har inte ändrat ståndpunkt utan anser att skall avslå även nu aktuella motioner och motionsyrkanden om skattereduktion för hushållstjänster. Även förslagen om att förlänga eller återinföra det s.k. ROT-avdraget avstyrks. Några särskilda konjunkturpolitiska skäl föreligger inte längre för en sådan åtgärd. ROT-avdrag för vissa ombyggnadsåtgärder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att införa en skattereduktion för vissa ombyggnadsåtgärder i bl.a. affärslokaler. Jämför särskilt yttrande 7 (v). I motion So555 yrkande 10 av m.fl. (v) anförs att ett av målen för ett tillgängligare samhälle för alla är att enkelt åtgärdade hinder skall byggas bort . Motionärerna anser att det behövs en extra stimulans för att få små företag att göra den egna verksamheten (affärslokalerna) mer tillgängliga för funktionshindrade och föreslår att regeringen undersöker möjligheten att införa ett särskilt ROT-avdrag för enklare handikappanpassningar. En tidsbegränsad möjlighet till skattereduktion för byggnadsarbeten på bostadshus (s.k. ROT-avdrag) infördes och avsåg arbeten som utförts ( prop. 2003/04:163, bet. 2004/05:SkU3). Utskottet är inte berett att tillstyrka att regeringen nu skall överväga att införa särskilda skattelättnader för sådana ombyggnadsåtgärder som motionärerna föreslår. Utskottets förslag i korthet avslår förslaget om en utvidgad avdragsrätt för ökade levnadskostnader med hänvisning till att frågan redan är uppmärksammad i ett utredningsbetänkande som är föremål för beredning i . Jämför reservation 14 (c) och särskilt yttrande 8 (v). Ökade levnadskostnader skall dras av om den skattskyldige på grund av sitt arbete flyttat till en ny bostadsort, om en bostad för den skattskyldige, dennes make, sambo eller familj behållits på den tidigare bostadsorten och sådan dubbel bosättning är skälig på grund av makens eller sambons förvärvsverksamhet, svårigheter att skaffa en fast bostad på arbetsorten, eller någon annan särskild omständighet. Kostnaderna får dras av under längst för gifta och sambor och längst för övriga skattskyldiga. Avdrag medges dock om anställningens natur eller andra särskilda skäl talar för det (12 kap. 19 § IL). Ökade levnadskostnader på grund av att den skattskyldige har sitt arbete på en annan ort än den där han har sin bostad skall dras av bara om arbetet avser eller inte är kortvarigt men ändå tidsbegränsat till sin natur eller sådant att det kräver en fast anknytning till bostadsorten. Avdrag kan också medges om arbetet skall bedrivas på flera olika platser, eller det av någon annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas att den skattskyldige bör flytta till arbetsorten (12 kap. 18 § IL). Ökade utgifter för logi, måltider och småutgifter kan dras av med ett belopp som motsvarar den faktiska utgiftsökningen. Härutöver finns särskilda schablonregler. och () begär i motion Sk411 ett tillkännagivande om behovet av att förlänga tidsgränsen för avdrag vid dubbel bosättning. Motionärerna anför att när den ena parten i ett förhållande har sitt arbete kvar på hemorten och den andre inte kan finna något arbete där, utan väljer att flytta med sitt företag och pendlingsavståndet är alldeles för långt, bör det finnas möjlighet att förlänga avdragsrätten vid dubbel bosättning. Den av begärda utredningen om en översyn av reglerna om avdrag vid beskattningen för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning överlämnade sitt betänkande, Dubbel bosättning för ökad rörlighet (SOU 2005:28), till regeringen. I betänkandet föreslås att reglerna förenklas och att tidsgränserna för avdrag förlängs. Avdragsrätten bör förlängas till för alla skattskyldiga som har flyttat på grund av sitt arbete och behållit en bostad på den tidigare bostadsorten och till för skattskyldiga som har flyttat och har dubbel bosättning på grund av makens eller sambons förvärvsverksamhet. Utredningen har också föreslagit att avdrag för merkostnader för måltider och småutgifter slopas efter både vid dubbel bosättning och vid tillfälligt arbete. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Utskottet anser att resultatet av regeringens överväganden bör avvaktas innan tar ställning till motionärernas förslag om utvidgad avdragsrätt. Utskottets förslag i korthet avslår förslaget om avdragsrätt för kostnad för arbetsrum i bostaden. Praxis är mycket restriktiv när det gäller avdrag för anställds kostnad för arbetsrum i den egna bostaden. Avdrag medges inte om arbetsrummet även kan användas som bostadsrum. Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbete i hemmet om arbete i bostaden utförts minst under beskattningsåret. Om arbetet utförts i bostad på egen fastighet uppgår avdraget till och annars till . föreslog i SOU 1998:115 att motsvarande schablonavdrag skulle medges vid distansarbete i hemmet. I motion Sk235 av de () anförs att arbetsmarknaden präglas av att alltfler arbetstagare utför arbete i hemmet, s.k. distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarens hem. För att inte hindra en fortsatt positiv utveckling bör rätten till avdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relaterade till arbetet utvidgas. Utskottet avstyrkte senast en motion om utvidgad möjlighet till avdrag för kostnader som en anställd har för sin bostad och för olika arrangemang i bostaden. Utskottet vidhåller att det inte bör skapas möjligheter att göra avdrag vid beskattningen för egna levnadskostnader och avstyrker därmed även den nu aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår förslagen om helt eller delvis skattefri uthyrning av privatbostad. Jämför reservation 15 (m, fp, kd). När en privatbostad upplåts skall ersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Avdrag får göras med för varje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelse av en privatbostadsfastighet skall vidare ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt skall i stället den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av.