bet · GT01AU6 · 2006-03-30 00:00:00 — och (båda s) anser enligt motion A248 att jämställdhetsperspektivet tappas bort när verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras. Ofta innebär detta att beslut och verksamhet flyttas till manligt dominerat ägar- och ledarskap från församlingar som är betydligt mer jämställda. Innan offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras måste därför en analys göras av jämställdhetsaspekten och krav ställas på dem som övertar verksamheten. och (båda s) begär i motion A317 att regeringen ska arbeta aktivt för att hitta effektiva lösningar för att få slut på lönesättning som beror på kön. Motionärerna anser att arbetsmarknadens parter visserligen gör en hel del men att det går mycket långsamt om det över huvud taget sker någon förbättring. m.fl. (s) anser enligt motion A401 att målet att kvinnor och män ska ha samma rättigheter till ekonomiskt oberoende måste påskyndas. Den enskildes möjlighet till inflytande över arbetstiden måste öka inom alla sektorer i samhället så att kvinnor får ökade möjligheter att förena arbete, fritid och familjeliv. Arbetet för att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet måste påskyndas. Arbetsgivare inom den offentliga sektorn bör gå i bräschen för att erbjuda samtliga anställda heltidstjänster. Som ovan anförts är lika lön för likvärdigt arbete ett område som länge har varit prioriterat i den svenska jämställdhetspolitiken. Samhällsutvecklingen visar också att det sker framsteg inom jämställdhetspolitiken. Kvinnor har ökat sitt betalda arbete, skillnaderna i disponibel inkomst mellan kvinnor och män som grupper i samhället har minskat och kvinnor har gått om män i utbildningsnivå. Trots detta kvarstår löneskillnader mellan könen. Fler kvinnor än män har otrygga anställningsförhållanden, är deltidsarbetslösa och sjukskrivna. Utskottet välkomnar därför informationen i jämställdhetspropositionen, 2005/06:155, att regeringen tillsammans med och ska presentera en nationell handlingsplan mot diskriminerande löneskillnader. Utskottet vill understryka att arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män och att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för människor att kombinera arbete och familjeliv. I några motioner anförs att den offentliga sektorn bör konkurrensutsättas och att detta är en lämplig väg mot mer jämställda löner. Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigare behandlat motioner med liknande innehåll och då uttalat att en konkurrensutsättning inte är den givna lösningen, utan att det är viktigt att parterna förses med verktyg för att i förhandlingar och avtal åstadkomma mer jämställda löner. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill understryka att bestämmelserna om lönekartläggning och löneanalys i jämställdhetslagen är betydelsefulla verktyg i detta sammanhang. Utskottet konstaterar vidare att JämO har fått en ökning av anslaget med för att kunna öka insatserna för att granska och stödja arbetsgivares lönekartläggning. biföll detta i enlighet med budgetbetänkandet 2005/06:AU1. Utskottet vill även peka på att har regeringens uppdrag att motverka den könssegregerade arbetsmarknaden och bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Särskilda medel avsätts till s.k. brytprojekt, t.ex. fler män till skolan och fler kvinnor till byggbranschen. AMS har i samverkan med Kommuner och Landsting även tillfört brytmedel för extra vägledningsinsatser för ungdomar som står inför yrkesval. Utskottet återkommer under avsnittet Könsroller m.m. till de insatser som görs inom förskola och skola för att bryta stereotypa könsmönster. Med anledning av motion A248 (s) konstaterar utskottet att regeringen, enligt skrivelse 2005/06:95 En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006-2009, avser att besluta om en förordning om icke-diskrimineringsvillkor i offentliga upphandlingar. Med anledning av motion A269 yrkande 5 (v) konstaterar utskottet att den ordinarie arbetstiden enligt 5 § arbetstidslagen (1982:673) får uppgå till högst . Undantag kan enligt 3 § göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Utskottet noterar att man inom flera avtalsområden har avtalat om kortare arbetstid . Någon generell förkortning av arbetstiden är utskottet dock inte berett att föreslå. I betänkande 2005/06:AU3 har utskottet behandlat frågor om rätt till heltid och möjlighet till deltid. Här konstateras att deltidsarbete påverkar inkomsten och möjligheterna att försörja sig och att deltidsarbete ofta utförs i låglöneyrken. SCB:s arbetskraftsundersökning visar att det skiljer avsevärt mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättningsgrad. Såväl frågan om rätt till heltid som möjligheten till deltid har utretts av och Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid som lämnat sina respektive slutbetänkanden Stärkt rätt till heltidsanställning, SOU 2005:105, och Partiell ledighet, SOU 2005:106. Utskottet anförde i det nämnda betänkandet bl.a. att det finns förhållanden i dagens arbetsliv som begränsar många personers möjlighet till ekonomiskt oberoende, då de inte har ett arbete med en sysselsättningsgrad som motsvarar deras arbetsförmåga. Detta gäller inte minst en stor grupp kvinnor som önskar arbeta mera. Utskottet såg med tillfredsställelse på det utredningsarbete som genomförts på initiativ av regeringen och ville avvakta det fortsatta beredningsarbete som återstår med anledning av utredningsförslagen. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att beredningsarbetet bör avvaktas och anser inte att något initiativ nu bör tas på området. Med anledning av motion A254 (v) om EG-rättens normskapande roll konstaterar utskottet att som medlem i EU är tvingat att genomföra EG-direktiven i den mån det inte kan anses att gällande lagstiftning redan uppfyller direktivens intentioner och innehåll. Utskottet vill understryka att, enligt artikel 2 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget), en av gemenskapens grundläggande uppgifter är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget kan rådet, inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, genom enhälligt beslut, på förslag av kommissionen och efter att ha hört vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av bl.a. kön. Utskottet vill också peka på att EG-direktiven normalt omfattar minimiregler och att det är möjligt för medlemsländer att ha högre krav. Vanligen innehåller direktiven också "non-regressionsklausuler", vilket innebär att det i direktivet klart framgår att genomförandet av direktivet inte får utgöra skäl för att inskränka de regler som redan finns i medlemsstaterna på de områden som omfattas av direktivet. Utskottet vill vidare peka på möjligheten att genomföra direktiv genom att arbetsmarknadens parter fastställer de nödvändiga bestämmelserna. Medlemsstaterna ska i dessa fall se till att de alltid kan garantera att direktivets bestämmelser efterlevs. En sådan klausul finns t.ex. i arbetstidsdirektivet (93/104/EG) och i rådets direktiv om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagare om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (91/533/EEG). Utskottet anser inte att motionen bör föranleda något initiativ från sida. Sammanfattningsvis anser utskottet att pågående arbete på området bör avvaktas och att något initiativ från sida inte bör tas med anledning av motionerna 2004/05:U315 yrkande 15 (kd), A248 (s), A254 (v), A259 yrkandena 5 och 6 (fp), A269 yrkandena 2, 4 och 5 (v), A317 (s), A370 yrkandena 8 och 15 (kd) och A401 (s). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner om förvärvsarbete och familjeliv, skyddet för föräldralediga, en utökad rätt till tjänstledighet för arbetstagare med barn, kartläggning av uttag av pappaledighet och föräldraledighetslagens bestämmelse om två veckors obligatorisk mammaledighet. Utskottet betonar vikten av att skapa gynnsamma förutsättningar för att arbetstagare ska kunna förena arbete och föräldraskap. Med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete och förslag som har aviserats avstyrker utskottet motionerna. Jämför reservationerna 19 (kd), 20 (c), 21 (fp, c), 22 (kd) och 23 (kd). pekar i motion Sf432 yrkande 25 på att många föräldrar främst önskar flexiblare - inte kortare - arbetstid för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det åligger arbetsmarknadens parter ett stort ansvar när det gäller att genomföra detta. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Partiet anser att denna möjlighet bör tas till vara i högre grad än vad som är fallet och bör kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun. I motion A418 yrkande 7 framhåller att en förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att utvecklas i sina yrkesroller och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att det kan skapas ett barnvänligt arbetsliv. De ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledighet i åtminstone och tillgång till god barnomsorg av olika slag är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap och arbetsliv. anför i motion A370 yrkande 19 att hemarbete med barn måste betraktas som den viktiga samhällsinsats det faktiskt är och ges ett meritvärde på arbetsmarknaden. Inte heller anhörigvård, detta ofta mycket krävande arbete, genererar pensionspoäng eller värderas som merit. Detta måste förändras. framhåller i motion A310 yrkande 6 att både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv med arbetsliv och få "vardagspusslet" att gå ihop. Om män och kvinnor delar på föräldraansvaret kommer det att leda till en positiv spiral på arbetsmarknaden. Men det är också så att ett barnvänligt arbetsliv skulle leda till en positiv spiral när det gäller uttag av föräldraförsäkringen. Det är kommunicerande kärl. Med fler kvinnor och män som väljer att dela på föräldraledigheter och vård av barn så kommer arbetsgivare att resonera annorlunda vid anställningar och hitta strategier för hur man på bästa sätt kan organisera verksamheten när både kvinnlig och manlig personal är föräldraledig eller går ned i arbetstid. Partiet anser att uppsägningstiden för den som blir uppsagd under sin föräldraledighet ska börja löpa först när arbetstagaren återgått till arbetet. Frågor om föräldraledighet tas också upp i följande motioner. anför i motion A259 yrkande 2 att skyddet för föräldralediga måste stärkas så att den föräldralediga tiden vid uppsägning inte får räknas som uppsägningstid och så att återanställningsrätten för föräldralediga inträder först då föräldraledigheten har upphört. menar i motionerna Sf432 yrkande 14 och A370 yrkande 18 att den lagstadgade rätten till hel tjänstledighet för föräldrar bör förlängas till . Rätten till en fjärdedels tjänstledighet bör utökas till att avse barn . Det finns ett behov av att kartlägga regionala skillnader av uttag av pappaledighet. Faktorer som stimulerar ett ökat uttag av pappaledighet ska identifieras och hinder för detta måste undanröjas. Målet måste vara att pappor ska vilja vara hemma med sina barn, inte att de ska tvingas ta ut delar av föräldraledigheten. föreslår i motion Sf427 yrkande 6 och A310 yrkande 7 att föräldrar som så önskar ska ges rätt att gå ned till arbetstid under barnets första åtta levnadsår. () förespråkar i motion A255 attföräldraledighetslagens bestämmelse om två veckors obligatorisk mammaledighet i samband med förlossning avskaffas. Att med ett obligatorium inskränka kvinnans möjlighet att själv planera sin tid och sitt uttag av semester eller försäkringspengar är inget annat än ytterligare ett exempel på att kvinnors rätt till självbestämmande inte värderas. () föreslår i motion A290 att tidsbegränsningen enligt 7 § föräldraledighetslagen för hur länge en förälder ska kunna vara hemma med sina barn och minska sin arbetstid ska slopas. Det är hög tid att ändra på inställningen att det är förkastligt att "bara" stanna hemma och ta hand om barnen. Utskottet har , senast i betänkande 2004/05:AU8, betonat vikten av att skapa gynnsammare förutsättningar för att arbetstagare ska kunna förena arbete och föräldraskap. Utskottet vill inledningsvis framhålla att en av de viktigaste uppgifterna för såväl jämställdhets- som familjepolitiken är att både kvinnor och män ska kunna kombinera ansvar för barn med arbete för sin försörjning. En av de viktigaste faktorerna i detta sammanhang är föräldraförsäkringen. Den bidrar till att förbättra jämställdheten såväl i arbetslivet som i hemmet. Utformningen av föräldraförsäkringen ger uttryck för en tydlig vilja att andelen män som tar ut föräldrapenning och antalet uttagna dagar bland de män som tar ut föräldrapenning ska öka. Enligt budgetpropositionen , utgiftsområde 12, har männens andel av det totala antalet uttagna föräldrapenningdagar också ökat och uppgick till jämfört 2003. I budgetpropositionen aviserade regeringen också en höjning av taket för föräldraförsäkringen till 10 basbelopp fr.o.m. . Regeringen gör bedömningen att en höjning av taket i föräldraförsäkringen kan vara ett sätt att öka pappornas uttag av föräldraledighet bland de pappor som har inkomst över denna nivå. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet konstaterar vidare att remisstiden för betänkande Reformerad föräldraförsäkring, SOU 2005:73, har gått ut och att remissvaren nu sammanställs i . Utskottet återkommer nedan till detta. Utskottet delar uppfattning i motion Sf432 yrkande 25 att det ligger ett stort ansvar på arbetsmarknadens parter att underlätta för föräldrar att förena arbete och föräldraskap. Den tekniska utvecklingen gör det i många fall lättare än tidigare att arbeta hemifrån. Många arbetsgivare erbjuder också denna möjlighet liksom möjligheten till flextid och förskjuten arbetstid. Utskottet anser emellertid inte att detta ska kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun utöver det stöd som ges inom ramen för föräldraförsäkringen. Vad gäller begäran att anhörigvård ska generera pensionspoäng och värderas som merit konstaterar utskottet att närståendepenningen, som kan lämnas efter ansökan hos under maximalt för vård av anhörig med livshotande sjukdom, är pensionsgrundande. Även anhörig som anställs av kommuner för vård av närstående erhåller pensionsgrundande ersättning. De förekommer också att anhörigvårdare gör betydelsefulla insatser utan ekonomiskt stöd från samhället. Som ovan nämnts har utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid sett över rätten att gå ned i arbetstid. I utredningens slutbetänkande Partiell ledighet, SOU 2005:106, presenterades ett förslag till en lag om rätt till ledighet för att gå ned i arbetstid. Utredningen avstyrkte dock lagförslaget eftersom frågor om inflytande över arbetstid och ledighet enligt utredningens uppfattning bör hanteras av arbetsmarknadens parter. Sammanfattningsvis anser utskottet inte att motionerna bör föranleda något initiativ från sida. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Sf432 yrkande 25 (kd), A310 yrkande 6 (c), A370 yrkande 19 (kd) och A418 yrkande 7 (kd). I en motion anförs att skyddet för föräldralediga måste stärkas. Utskottet kan konstatera att regeringen överlämnat proposition 2005/06:185 Förstärkning och förenkling - ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen till . Där föreslås bl.a. att föräldraledighetslagen (1995:584) tillförs en ny regel om ett förbud mot missgynnande av arbetssökande eller arbetstagare av skäl som har samband med föräldraledighet. Förbudet ska dock inte gälla om olika villkor eller behandling är en nödvändig följd av ledigheten. I en tvist som rör förbudet mot missgynnande ska JämO som part få föra talan vid Arbetsdomstolen för en enskild arbetstagare eller arbetssökande. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet planerar att behandla propositionen . I detta sammanhang kan också nämnas att har drivit frågan om vikten av att kunna förena förvärvsarbete och föräldraskap internationellt. Bland annat lade sex EU-länder på initiativ fram ett förslag om en europeisk jämställdhetspakt vid . Ett övergripande mål för pakten är att stärka och påskynda jämställdhetsarbetet i enlighet med fördraget och överenskommelser inom ramen för Lissabonstrategin. Åtgärder föreslås bl.a. för att främja möjligheterna att förena förvärvsarbete och föräldraskap. Delat ansvar för hem och barn och männens roll i jämställdhetsarbetet har länge varit en uppmärksammad fråga i svensk jämställdhetspolitik. En del i det arbetet är att männens ansvar för hem och barn måste öka. I den proposition om jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) som regeringen överlämnat till föreslås nu att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken ska vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Som ett av fyra delmål föreslås en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Utskottet kommer att behandla propositionen senare i vår. I en motion av anförs att regionala skillnader i uttag av pappornas föräldraledighet bör kartläggas. Med anledning av detta kan utskottet konstatera att på årsbasis redovisar hur uttaget av föräldraledighet fördelar sig mellan män och kvinnor och i olika län och kommuner. Av statistik framgår att männen har ökat sitt uttag av föräldraledighet även om ökningen varit måttlig. stod kvinnorna för av det genomsnittliga uttaget av föräldraledighet i hela riket och männen för . Regionala skillnader finns, och män i utnyttjar sin rätt till föräldraledighet i mindre utsträckning (17,) än män i t.ex. (23,). har fått regeringens uppdrag att verka för att skillnaderna mellan könen när det gäller uttag av föräldrapenning ska minska och arbetar långsiktigt med att främja ett mer jämställt nyttjande av föräldrapenningen. Arbetet inkluderar informationsinsatser av olika slag, exempelvis föräldrainformation på försäkringskassorna och mödravårdscentraler samt utbildningsinsatser för föräldrapenninghandläggare. Utskottet har tidigare och senast i betänkande 2003/04:AU4 behandlat ett yrkande likartat det som nu för fram om att de obligatorisk mammaledighet som infördes i föräldraledighetslagen bör avskaffas. Utskottet erinrade då om att ändringen i den ifrågasatta bestämmelsen föregicks av ett s.k. motiverat yttrande från Europeiska kommissionen om att skulle vidta åtgärder för att uppfylla artikel 8.2 i rådets direktiv /85/EEG. Vid behandlingen av lagändringen (bet. 1999/2000:AU8) hade utskottet ingen erinran mot det sätt på vilket den obligatoriska ledigheten genomfördes. Utskottet är inte heller nu av annan uppfattning och kan därför inte ställa sig bakom motionen. Föräldrars rätt till tjänstledighet I några andra motioner föreslås att möjligheterna till tjänstledighet för arbetstagare med barn ska utvidgas på så vis att de ska ha rätt till hel ledighet till dess att barnet fyllt och att rätten att arbeta deltid ska utvidgas för gruppen arbetstagare med barn. En arbetstagares rätt till föräldraledighet regleras i föräldraledighetslagen (1995:584). En översiktlig redogörelse för lagens bestämmelser finns i betänkande 2004/05:AU7. Föräldraförsäkringen har en central roll i jämställdhetspolitiken och har som nämnts ovan setts över av , Reformerad föräldraförsäkring, SOU 2005:73. Översynen har gjorts med utgångspunkt i att försäkringen ska verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredningens huvudsakliga uppdrag var att göra en översyn av hur försäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Betänkandet har remissbehandlats. Utöver lagregler finns det bestämmelser om rätt till ledighet för arbetstagare med barn i vissa kollektivavtal. Som nämnts ovan har frågan om rätt tjänstledighet för att gå ned i arbetstid för arbetstagare i allmänhet utretts. Med hänvisning till vad som anförts ovan om det utrednings- och beredningsarbete som pågår och de förslag som har lämnats av regeringen såvitt gäller ett förstärkt skydd för föräldralediga avstyrker utskottet motionerna Sf427 yrkande 6 (c), Sf432 yrkande 14 (kd), A255 (fp), A259 yrkande 2 (fp), A290 (kd), A310 yrkande 7 (c) och A370 yrkande 18 (kd). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om stereotypa könsroller och mäns deltagande i jämställdhetsarbetet. Utskottet anser det viktigt att uppmärksamma och involvera män i jämställdhetsarbetet på alla nivåer av samhället. Utskottet konstaterar att ett aktivt arbete pågår på området. Jämför reservation 24 (mp). anser enligt motion So699 yrkande 30 (mp, -) att det bör skapas förutsättningar för kampanjer på olika nivåer angående de stereotypa könsrollerna som låser in pojkar och unga män i en destruktiv roll. Det är viktigt att skolan, idrottsrörelsen, förenings- och kulturlivet och kommunerna ifrågasätter föreställningarna om hur pojkar och flickor ska vara och vad de vill utifrån könsrollerna. I motion A311 pekar på att jämställdhetspolitiken bygger på kunskapen om den rådande könsmaktsordningen, därför är det viktigt att arbeta mot den schabloniserade bilden av mannen och för målet att människor ska befrias från könsroller, beteenden och förväntningar som påtvingas dem (yrkandena 1 och 2). Förklaringen till manliga handlings- och beteendemönster måste sökas i det sociala systemet kring pojkar och män. Därför är det av största vikt att männens roll undersöks, analyseras och förändras. I yrkande 5 begärs att regeringen vidtar åtgärder för att stimulera och aktivera män inom jämställdhetsarbetet. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om forskning om mansrollen. Partiet understryker att det är relativt nytt att problematisera kring mannen som könsvarelse. Mansforskningen har främst fokuserat på faderskapet. Det behövs även forskning om mäns våld mot andra män och om mäns våld mot kvinnor liksom forskning om vad som händer när mannen blir marginaliserad, arbetslös och kanske bostadslös och vad som händer vid skilsmässor i relation till barnen m.m. Partiet betonar att den könssegregerade arbetsmarknaden måste brytas upp. Det behövs större nationella satsningar för att uppmuntra pojkar och män att söka sig vidare utanför den mansdominerade arbetsmarknaden (yrkande 12). Slutligen anser att pornografin måste problematiseras även ur ett könsperspektiv (yrkande 8). Heterosexuell pornografi ger ofta en bild av manligheten där mannen är tydligt överordnad kvinnan och ska tillfredsställas av henne. Unga pojkar och män måste ges verktyg för att kunna förhålla sig kritiskt, så att inte pornografin tillåts bli en skola i sexualitet. Det är dags att på allvar börja diskutera den positiva sexualiteten och i den diskussionen även ta avstånd från sådan pornografi som ger skeva uppfattningar om hur en mans sexualitet ska yttra sig. Utskottet delar uppfattning att det är viktigt att arbeta mot den schabloniserade bilden av mannen och för målet att människor ska befrias från könsroller, beteenden och förväntningar som påtvingas dem. Männens roll i jämställdhetsarbetet har varit en prioriterad fråga. En rad insatser har också gjorts, vilket bl.a. redovisats i betänkande 2003/04:AU2. För att motverka stereotypa könsroller är det viktigt att börja med barn och ungdom. Regeringen tillsatte en delegation för jämställdhet i förskolan. I direktiven framhålls att utformningen av förskolans pedagogiska verksamhet är av stor betydelse i det långsiktiga arbetet med att bryta stereotypa könsroller och könsmönster. Förskolan och skolan ska sätta flickors och pojkars kreativitet och nyfikenhet i centrum. Deras perspektiv ska tillvaratas i en lärandeprocess med det livslånga lärandet som utgångspunkt. Det är mot denna bakgrund viktigt att jämställdhetsarbetet i förskolans pedagogiska verksamhet lyfts fram, förstärks och utvecklas.