bet · GT01UbU3 · 2006-02-09 00:00:00 — Utskottet påminner också om att det sedan höstterminen 2003 finns möjligheter för sökande att uppfylla kraven på såväl grundläggande som särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Särskild behörighet för utbildning på grundnivå Utskottets förslag i korthet bör godkänna regeringens förslag om riktlinjer för särskild behörighet för utbildning på grundnivå och avslå motionsyrkandena. Jämför reservationerna 15 (m, fp, kd, c, mp), 16 (m, fp, kd, c) och 17 (m, fp, kd, c). Regeringen anser att förkunskapskraven till utbildningar som leder till en yrkesexamen inte bör tillåtas variera mellan lärosätena. Man föreslår därför att , i likhet med vad som gäller , skall meddela föreskrifter för sådana utbildningar. Kraven skall anges huvudsakligen i form av kunskaper från kurser eller ämnen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen föreslår också att begreppet standardbehörighet utmönstras. För övriga utbildningar som vänder sig till nybörjare, dvs. fristående kurser på A-nivå samt program som inte leder till yrkesexamen, skall varje högskola inom vissa ramar få besluta om vilka krav som skall gälla. skall utfärda föreskrifter om vilka särskilda krav som skall kunna ställas. Regeringen nämner i sammanhanget det uppdrag som har fått att se över gymnasieskolans programmål, ämnen, kurser, betygskriterier m.m. Enligt regeringens bedömning kan arbete med att ta fram föreskrifter för särskild behörighet för yrkesexamina, fristående kurser samt program inte beslutas innan gymnasieskolans nya styrdokument har fastställts. , anför i motion Ub1 yrkande 8 att de områdesbehörigheter som (SOU 2004:29) föreslog som särskild behörighet kan vara en lämplig utgångspunkt för kravens utformning. Exakt hur dessa krav skall utformas kan dock, enligt nämnda partier, inte avgöras förrän arbete med nya styrdokument för gymnasieskolan är färdigt. Partierna vill trots detta fastslå principen om områdesbehörigheter. , anför i motion Ub1 yrkande 9 att som särskild behörighet för språkstudier i högskolan skall krävas godkänt gymnasiebetyg i de större moderna språken. Högskolorna skall inte behöva ordna nybörjarkurser i dessa språk. I yrkande 10 i samma motion framhåller partierna att man till flera längre utbildningar i högskolan för särskild behörighet bör kräva lägst betyget Godkänd i ytterligare ett språk utöver engelska. Även i motion Kr8 yrkande 8 föreslår att det som särskild behörighet till flera högskoleutbildningar skall krävas godkänt betyg i ytterligare ett främmande språk utöver engelska. Vidare framhåller , i motion Ub1 yrkande 11 att lärosätena skall ges rätt att ställa högre krav för särskild behörighet än de generella krav som fastställs av . Detta sägs ge lärosätena möjlighet att profilera sig och anta motiverade och väl förberedda studenter. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om riktlinjer för särskild behörighet och avslår motionsyrkandena. Utskottet delar regeringens bedömning att en modell med områdesbehörigheter kan medföra alltför schabloniserade förkunskapskrav. Eftersom varje områdesbehörighet omfattar ett stort antal utbildningar finns risken att kraven antingen blir för låga eller för höga. Angående yrkandena om särskild behörighet för språkstudier samt lärosätenas rätt att ställa högre krav för särskild behörighet konstaterar utskottet att högskolorna inom vissa av fastställda ramar skall få besluta vilka krav som skall ställas för fristående kurser på A-nivå samt program som inte leder till yrkesexamen. De generella krav som fastställt står i god överensstämmelse med de krav som utbildningen kräver. Angående yrkandet om språkkrav för flera längre utbildningar noterar utskottet att skall meddela föreskrifter om särskilda behörighetskrav för utbildningar som leder till yrkesexamen. För övriga längre utbildningar kommer lärosätena att inom vissa ramar som fastställs av få besluta om lokala krav. Grundläggande behörighet för utbildning på avancerad nivå Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om att fullgjorda kursfordringar om minst 120 poäng skall utgöra grundläggande behörighet för utbildning på avancerad nivå. Jämför reservation 18 (mp). Regeringen bedömer kravet på att grundläggande behörighet för studier på avancerad nivå bör vara uppfyllt av den som har en examen på grundnivå som omfattar minst 120 poäng eller motsvarande utländsk examen. Kravet på grundläggande behörighet bör även vara uppfyllt av den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildning på avancerad nivå. Regeringen menar att förslaget om krav på examen i stället för krav om fullgjorda kursfordringar är motiverat utifrån rättssäkerhetsskäl. Man hänvisar även till att flera remissinstanser har påpekat att en bedömning av fullgjorda kursfordringar i arbetsinsats kan jämställas med ett regelrätt examensutfärdande. Regeringen påpekar att man är medveten om att problem kan uppstå vid skifte mellan terminer, dels på grund av att högskolan inte hunnit utfärda examensbevis, dels på grund av att tentamenstillfällen innebär att studenter inte har möjlighet att redogöra för fullgjorda kursfordringar. Dessa problem sägs undantagsvis kunna lösas genom tillämpning av 7 kap. 3 § högskoleförordningen där undantag från behörighetskrav på grund av särskilda skäl regleras. skriver i motion Ub2 yrkande 8 att behörighet till utbildning på avancerad nivå bör uppnås av den som har fullgjorda kursfordringar om minst 120 poäng. Regeringens förslag om krav på examen på grundnivå sägs kunna orsaka problem för studenter som vill söka sig vidare direkt till avancerad nivå efter avslutade studier på grundnivån. noterar att det ofta tar för en student att få ut sitt examensbevis, och särskilt problematiskt kan det därför bli mellan vårtermin och hösttermin. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet delar regeringens bedömning att rättssäkerhetsskäl motiverar att examen på grundnivå skall krävas för grundläggande behörighet till den avancerade nivån. Utskottet utgår ifrån att de problem som kan uppstå vid skifte mellan terminer hanteras på ett för den enskilde studenten tillfredsställande sätt. Grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå. Jämför reservation 19 (m, fp, kd, c, mp). Regeringen gör bedömningen att kravet på grundläggande behörighet för studier på forskarnivå bör vara uppfyllt av den som har avlagt en examen på avancerad nivå, den som har fullgjorda kursfordringar om minst 160 poäng, varav minst 40 poäng på avancerad nivå, eller den som på annat sätt förvärvat i huvudsak motsvarande kunskaper. , anför i motion Ub1 yrkande 2 att kraven på fördjupningskurser och antal poäng i masterexamen för antagning till forskarutbildning bör tydliggöras. Det vanliga bör vara att grundläggande behörighet för forskarnivå uppnås med magisterexamen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet anser inte att regeringens förslag rörande grundläggande behörighetför forskarnivå behöver tydliggöras. Förslaget ger uttryck för den flexibilitet som krävs i övergången mellan avancerad nivå och forskarnivå, dvs. övergången skall kunna ske på olika sätt. Urval för utbildning på grundnivå Utskottets förslag i korthet bör bifalla motionsyrkandet om urvalsgruppen högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet och avslå propositionen i denna del. bör i övrigt godkänna regeringens förslag om riktlinjer för urval och avslå övriga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 20 (m, fp, kd, c), 21 (mp), 22 (m, fp, kd, c, mp), 23 (m, fp, kd, c, mp) och 24 (m, fp, kd, c). Regeringen anser att lärosätenas möjlighet att tillämpa andra urvalsgrunder än betyg och högskoleprov skall utvidgas. Regeringen föreslår därför att universitet och högskolor skall få bestämma vilka urvalsgrunder som skall gälla för högst av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. Syftet är att öka möjligheterna att antas för studenter som inte kan konkurrera med betyg eller högskoleprov. En högskola bör kunna använda andra prov än högskoleprovet. Vidare bör arbetslivserfarenhet eller annan för utbildningen saklig omständighet kunna tillämpas som urvalsgrund. Nuvarande begränsning att särskilda prov endast får användas som urvalsgrund till utbildningar som förbereder för yrkesområden som ställer krav på personliga egenskaper eller särskild kompetens tas bort. Regeringen föreslår att urvalsgruppen för sökande med resultat på högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet (s.k. HA-gruppen) skall slopas. Enligt (SOU 2004:29) bidrar inte regeln till att anta studenter som genomför sina studier i snabbare takt, däremot bidrar den till att öka åldern hos de sökande. Genom att ta bort urvalsgruppen menar regeringen att man förbättrar möjligheten att uppnå målet om att av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Regeringen menar ändå att arbetslivserfarenhet även fortsättningsvis bör premieras, men det bör ske inom ramen för de av högskolan beslutade urvalsgrunderna. Därigenom kan en sökande som blivit behörig genom bedömning av reell kompetens och som har en specifik arbetslivserfarenhet konkurrera om en plats. Kunskaper från gymnasieskolan i matematik och i andra moderna språk än engelska bör enligt regeringens bedömning premieras vid meritvärdering till högre utbildning. medför dagens kursutformade gymnasieskola att många elever väljer bort fördjupning i språk och matematik. Regeringen anser därför att dessa ämnen bör ges ett större värde vid antagning till högskolan, men att frågan behöver övervägas vidare mot bakgrund av beslutet att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. Enligt nuvarande högskoleförordning får vid likvärdiga meriter urval göras med hänsyn till underrepresenterat kön. I propositionen gör regeringen bedömningen att urval, vid i övrigt likvärdiga meriter, bör kunna göras genom prov eller intervjuer innan urval görs med hänsyn till kön. Resultat på högskoleprov kan användas som skiljekriterium vid likvärdiga betyg, men även andra särskilda prov kan nyttjas. , anför i motion Ub1 yrkande 12 att lärosätena bör få större frihet att besluta vilka urvalsgrunder som skall tillämpas. Partierna föreslår därför att antagningen till av platserna görs på grundval av betyg, till görs på grundval av högskoleprov samt att högskolorna själva får avgöra hur stor andel som skall antas på grundval av högskolans egna urvalsregler. anser i motion Ub2 yrkande 15 att urval, vid likvärdiga meriter, skall få göras med hänsyn till etnisk bakgrund. Partiet menar att detta kan bidra till att komma till rätta med den strukturella diskriminering som människor med utländsk bakgrund blir utsatta för i . I motion Ub225 (fp) framförs att arbetslivskriterierna bör utökas (yrkande 1) så att även förtroendevalda ledare i barn- och ungdomsorganisationer, internationella biståndsarbetare samt politiskt förtroendevalda, i kombination med högskoleprovet, får arbetslivspoäng vid ansökan till högskolan (yrkande 2). anför i motion Ub2 yrkande 13 att urvalsgruppen högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet bör behållas. Urvalsgruppen uppmuntrar till livslångt lärande och bidrar till arbetet med breddad rekrytering. I yrkande 14 i samma motion anför att regeringen bör ge i uppdrag att utveckla nya högskoleprov med fem olika profiler. Skälet är att man vill se en ökad användning av mer kvalitativa urvalsmetoder. , anför i motion Ub1 yrkande 13 att mer avancerade gymnasiekurser samt ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen skall kunna ge extra poäng vid meritvärdering. Betyg i andra moderna språk än engelska skall vara meriterande för flera högskoleutbildningar. Betyg i matematik och naturvetenskapliga ämnen skall vara meriterande vid urval till naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Ett sådant system skulle ge gymnasieeleverna tydliga signaler vid valet av kurser och leda till högre kvalitet i högskolan. anför i motion Kr8 yrkande 8 att betyg på mer avancerade kurser skall ge högre meritpoäng än betyg på nybörjarkurser. I motion Ub283 (m) yrkande 21 framhålls att betyg i relevanta ämnen och avancerade kurser skall ges extra vikt vid antagning till högskola. Enligt motion Ub454 (s) bör det vid antagning till högskolan ges fler poäng för språkkurser. Många elever, sägs det i motionen, väljer bort språkstudier av taktiska skäl. menar i motion Ub2 yrkande 16 att betyg i ämnen som utgör särskild behörighet skall ges ökad tyngd vid urval. Däremot är man kritisk till att regeringen överväger att införa särskilda meritämnen. Principen bör vara att antagningskraven skall vara relevanta för utbildningen. Utskottet föreslår att bifaller motionsyrkandet om urvalsgruppen högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet och avslår propositionen i denna del. Utskottet föreslår att i övrigt godkänner regeringens förslag om riktlinjer för urval och avslår övriga motionsyrkanden. Angående yrkandet om lärosätenas frihet att besluta urvalsgrunder konstaterar utskottet att propositionens förslag innebär att lärosätena ges utvidgade möjligheter att tillämpa andra urvalsgrunder än betyg och högskoleprov. Utskottet anser inte att urval med hänsyn till etnisk bakgrund skall kunna göras vid i övrigt likvärdiga meriter. Däremot finns det många andra åtgärder som kan bidra till att personer med olika etnisk bakgrund får tillträde till högskolans utbildningar. Lärosätena bör t.ex. i ökad utsträckning kunna samverka med gymnasieskolor där få elever går vidare till högre studier. Utskottet anser att urvalsgruppen högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet bör behållas. Regeln bidrar till att uppmuntra livslångt lärande och har positiv inverkan på arbetet med breddad rekrytering. Att utvidga arbetslivskriterierna är däremot inte aktuellt. bedriver på eget initiativ två projekt som syftar till att ta fram kunskaps- och kompetensprov för teknik- respektive vårdområdet. En prototyp av provet inom teknikområdet har redan testats. Utskottet ser därför inte något behov av ett särskilt uppdrag om att utveckla nya högskoleprov. Angående frågan om att vissa ämnen bör premieras vid meritvärdering till högre utbildning skriver regeringen i propositionen att kunskaper i matematik och i andra moderna språk än engelska bör ges ett större värde, men att frågan behöver övervägas ytterligare mot bakgrund av beslutet att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. Utskottet anser inte att bör föregripa regeringens hantering. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om breddad rekrytering. Jämför reservationerna 25 (m, fp, kd, c) och 26 (mp). I propositionen görs bedömningen att arbetet med breddad rekrytering bör ges fortsatt stöd. Uppdraget till Myndigheten för bör vidgas till att omfatta dessa frågor. Regeringen avser därför att ge myndigheten i uppdrag att stimulera fortsatta aktiviteter för rekrytering inklusive åtgärder för att minska social snedrekrytering mellan olika utbildningsinriktningar1[Regeringen beslutade att Myndigheten för fr.o.m. skall ha utökade uppgifter som även omfattar stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Regeringen beslutade även att ändra namnet på myndigheten till Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning. Regeringen bedömer att lärosätena i ökad utsträckning bör samverka med gymnasieskolor med en låg andel elever som går vidare till högre utbildning. Regeringen menar att detta bör ske bl.a. genom informationsinsatser och genom att elever får träffa yrkesverksamma personer. , anför i motion Ub347 yrkande 6 att högre utbildning skall vara öppen för alla som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. De menar att den sociala snedrekryteringen måste motverkas, men man är kritisk till de lösningar för breddad rekrytering som regeringen föreslår. Partierna förordar att system med faddrar införs för att stödja rekrytering från familjer utan studietraditioner. De menar också att informationen i skola och högskola om utbildningsinriktningar och arbetsmarknadsutsikter bör förbättras. menar i motion Ub2 yrkande 11 att propositionens åtgärder för breddad rekrytering skall vidgas till att omfatta även etnicitet och kön. I yrkande 18, samma motion, anförs att det behövs åtgärder för en jämnare könsfördelning på kvinnodominerade utbildningar, särskilt lärar- och förskollärarutbildningarna. menar vidare att bör få i uppdrag att vid tillsyn granska lärosätena ur jämställdhetssynpunkt (yrkande 19). Utskottet föreslår att avslår motionerna. I fråga om yrkandet om åtgärder för breddad rekrytering till högskolan noterar utskottet att det redan pågår en mängd olika aktiviteter av den typ som efterfrågas. Många högskolor arbetar t.ex. med språkverkstäder och mentorsprojekt. I gymnasieskolan får elever kontakt med högskolestudenter via ambassadörsprojekt och läxhjälpsprojekt. I propositionen betonar regeringen att en aktiv studievägledning är ett viktigt inslag för att stödja studenter i deras studieval. Regeringen avser också att ge Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, tidigare Myndigheten för , i uppdrag att stimulera fortsatta aktiviteter för breddad rekrytering. Utskottet påpekar att propositionens åtgärder redan omfattar etnicitet och kön och sålunda inte behöver utvidgas. Enligt uppdrag i regleringsbrev skall lärosätena i årsredovisningarna redogöra för vilka åtgärder som vidtagits för att nå en jämnare könsfördelning i utbildningar med ojämn fördelning. Detta gäller t.ex. lärar- och vårdutbildningarna samt naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. har i uppdrag att utöva tillsyn rörande frågor som omfattas av högskolelagen. Högskolelagen slår fast att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skall iakttas och främjas. Kvotering inom högre utbildning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om förbud mot kvotering. Jämför reservation 27 (m). anför i motion Ub261 yrkande 7 att kvotering inom utbildningsväsendet inte skall vara tillåten. Partiet menar att likhet inför lagen är den enda vägen till verklig jämställdhet, och därför kan varken negativ eller positiv särbehandling tolereras. I motion Ub429 (s) framförs att etnisk kvotering och andra etniska åtgärder inte skall tillåtas, men att det är viktigt att på andra sätt verka för ökad mångfald i högskolan. Motionären menar också att de högskolor som vidtagit aktiva åtgärder för att öka andelen studenter med utländsk bakgrund varit framgångsrika. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen skriver i propositionen att högskolan, inom ramen för de urvalsgrunder som en högskola själv beslutat, bl.a. bör få beakta annan för utbildningen saklig omständighet. Regeringen påpekar att detta inte innebär att kvotering tillåts. Platser på en utbildning skall inte få reserveras för sökande från viss grupp eller med viss bakgrund. Utskottet delar regeringens inställning till kvotering. Utskottet instämmer i att det är viktigt att använda andra sätt än kvotering för att verka för ökad mångfald i högskolan, men konstaterar att det redan pågår omfattande verksamhet inom detta område. Lagförslagen i övrigt m.m. Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens lagförslag och godkänna förslag om riktlinjer i den mån lagförslagen och riktlinjerna inte omfattas av utskottets behandling i det föregående. De förslag till lagändringar som lämnas i propositionen skall avse utbildning som bedrivs fr.o.m. . För att göra det möjligt för berörda myndigheter att fatta olika beslut, t.ex. om antagning till utbildningar, föreslås att vissa bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) skall träda i kraft . Det gäller de bestämmelser som reglerar indelning av högre utbildning i tre nivåer och att examina skall avläggas på någon av nivåerna liksom bestämmelser om tillstånd att utfärda examina och om återkallelse av sådana tillstånd. Dessa bestämmelser skall dock tillämpas i fråga om utbildning som börjar efter utgången av eller för examina som utfärdas därefter. De ändringar som regeringen till följd av förslagen i propositionen avser att göra bl.a. i högskoleförordningen (1993:100) och i förordningen (1993:221) för bör träda i kraft vid eller tillämpas från motsvarande tidpunkter. De ändringar som i propositionen föreslås i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som gäller enskilda utbildningsanordnare, skall träda i kraft men tillämpas i fråga om tillstånd att utfärda examina efter utgången av . Regeringen anger i propositionen att det är angeläget att de studenter som före påbörjat men inte slutfört en utbildning så långt det är möjligt bereds tillfälle att slutföra studierna och få en examen enligt de nya bestämmelserna. Regeringen menar vidare att studenter även skall tillförsäkras rätten att studera till en examen enligt äldre bestämmelser t.o.m. utgången av . I punkt 3 i de föreslagna övergångsbestämmelserna till högskolelagen ges regeringen rätt att meddela föreskrifter i dessa hänseenden. Förslagen att utmönstra begreppet grundläggande högskoleutbildning och ersätta uttrycket forskarutbildning med utbildning på forskarnivå ger anledning till konsekvensändringar i ett antal andra lagar, nämligen studiestödslagen (1999:1395), tandvårdslagen (1985:125), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Dessa ändringar föreslås träda i kraft . Propositionens förslag om riktlinjer I propositionen föreslår regeringen att godkänner vad regeringen föreslagit om riktlinjer för grundläggande behörighet för grundnivå, särskild behörighet för grundnivå samt urvalsgrunder och platsfördelning. Regeringen avger bedömningar avseende bestämmelser för urval vid likvärdiga meriter, grundläggande behörighet för avancerad nivå samt grundläggande och särskild behörighet för forskarnivå. De nya reglerna för grundläggande behörighet för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå föreslås bli tillämpade först vid antagningen till . Sökande som innan förändringarna träder i kraft uppfyller kraven på grundläggande behörighet enligt nuvarande bestämmelser skall även fortsättningsvis anses ha grundläggande behörighet. De nya reglerna för särskild behörighet för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå föreslås bli tillämpade först vid antagningen till . De nya urvalsreglerna för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå föreslås bli tillämpade vid antagningen till , utom reglerna om urval vid lika meriter som bör tillämpas vid antagningen till grundläggande högskoleutbildning . Reglerna för grundläggande behörighet för tillträde till program som leder till en generell eller en konstnärlig examen på avancerad nivå bör träda i kraft när de föreslagna ändringarna om en ny examensstruktur i högskolelagen (1992:1434) träder i kraft. Även de nya tillträdesreglerna till utbildning på forskarnivå bör träda i kraft när de föreslagna ändringarna om en ny examensstruktur i högskolelagen träder i kraft. Sökande som innan förändringarna träder i kraft uppfyller kraven för grundläggande behörighet för tillträde till forskarutbildning enligt nuvarande bestämmelser bör även fortsättningsvis anses ha grundläggande behörighet för tillträde till utbildning på forskarnivå. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ikraftträdande och övergångsbestämmelser. bör vidare anta lagförslag och godkänna riktlinjer i övrigt i den mån de inte behandlats i det föregående. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Hållbar utveckling, punkt 2 - motiveringen (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och ().