bet · GT01AU11 · 2006-04-27 00:00:00 — Det riskerar att leda till ett osynliggörande av bristen på kvinnligt företagande. Förmögenheten i är mycket ojämnt fördelad mellan könen. En förklaring till detta är att kvinnor inte drivit och ägt företag i samma utsträckning som män, vilket i sin tur i stor utsträckning beror på att de branscher där kvinnor dominerar är utsatta för olika begränsningar i form av offentliga monopol och stopplagar. Detta medför att kvinnors företagande inte kan fungera och växa på samma villkor som det manliga företagandet. Det är bra att formuleringen "ekonomiskt oberoende" ersätts av "ekonomisk självständighet". Som människor och särskilt i familjeförhållanden är vi inte oberoende av andra men vi är heller inte självständiga. Även det behov som det stora flertalet har av bidrag och annat stöd från det allmänna gör att begreppet "ekonomisk självständighet" tappar i betydelse. Målet bör i stället tala om "ekonomisk trygghet". anser att det andra delmålet för jämställdhetspolitiken bör vara: "Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning, egen försörjning och förmögenhetsbildning som ger egen ekonomisk trygghet livet ut." Delmålet berör ekonomisk jämställdhet i ett brett perspektiv, alltifrån förutsättningar att obundet av traditionella könsroller fritt kunna välja utbildning till att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag inom det område de själva väljer. Skillnaden i disponibel inkomst mellan könen är ett verktyg för att mäta måluppfyllelse, men det är inte det enda. Andra viktiga faktorer är skillnaden i kapitalbildning, förutsättningarna för företagande och skillnader i entreprenörskap och registrerade patent. bör godkänna mål för ekonomisk jämställdhet, vilket innebär att motion A3 yrkande 3 (kd) bör bifallas. Frågor med anknytning till delmålet om ekonomisk jämställdhet, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A7 yrkandena 2-4 och avslår motionerna 2005/06:A6 yrkandena 2, 3, 8 och 9, 2005/06:A225 yrkande 2, 2005/06:A268 och 2005/06:A269 yrkande 1. instämmer med regeringen i att "en viktig förutsättning för att uppnå ekonomisk jämställdhet är att skapa jämställda villkor på arbetsmarknaden". tvingas regeringen erkänna att kvinnor på den svenska arbetsmarknaden fortfarande tjänar sämre än män. Detta beror mycket på den könssegregerade arbetsmarknaden. För att kvinnor på allvar skulle kunna höja lönerna inom offentlig sektor måste monopolen brytas upp. En mångfald i den offentliga sektorn skulle ge kvinnor makt. Med fler arbetsgivare skulle underbetalda kommun- och landstingsanställda få fler arbetsgivare att välja på eller själva prova på företagande. Flera undersökningar visar att kvinnor i den offentliga sektorn oftare än kvinnor i privat sektor uppger att de saknar inflytande över sitt arbete och anser arbetet stressigt. De vill i högre grad än andra byta arbete men saknar möjlighet till alternativ. Även av detta skäl är det av högsta prioritet att den offentliga sektorns monopol bryts. tillhör de länder som har minst kvinnliga företagare. Det är ytterst få kvinnliga företagare som driver företag med mer än tio anställda. Det finns ett tydligt samband mellan kvinnligt företagande och kommunalt finansierad verksamhet i privat regi. Där privata alternativ inom vård och omsorg ges möjlighet att växa och utvecklas, där finns också kvinnor som företagare. Av kvinnor som arbetar inom vården säger sig vilja starta företag, men just i de kvinnodominerade branscherna accepteras inte företagande. anser att vårdens kvinnor ska ges möjlighet att starta företag och välja sin arbetsgivare, vilket gör att även patienterna kan välja mellan olika alternativ. För att lyfta fram vårdens kvinnor är det också centralt att utbildning ska löna sig även för undersköterskor, vårdbiträden och sjuksköterskor. Så är det inte . Många talar om vikten av att höja kompetensen i vårdsektorn, men få är beredda att betala för det. Det går inte att lova en generell höjning av alla löner i den offentliga sektorn, men den som väljer att utbilda sig också ska se resultat i lönekuvertet. anser att utbildning måste löna sig - även i den offentliga sektorn. Det är en positiv utveckling att yrkesvalen har blivit något mindre könsbundna. Om vi verkligen vill uppnå ökad jämställdhet krävs det att yrkesvalen blir mer individualistiska och mindre könsbundna. En mer jämställd skola är förutsättningen för en sådan utveckling. Därför vill ha obligatoriska jämställdhetsplaner redan i förskolan. Målet är att erbjuda en miljö där pojkar och flickor kan bredda sina erfarenheter utan att hämmas av traditionella könsmönster. Svenska kvinnor står för av sjukskrivningarna. Detta kan bl.a. hänga samman med att kvinnor tar det största ansvaret för hem och familj. Till skillnad från regeringen vill göra det möjligt för stressade människor att köpa skattereducerade hushållsnära tjänster. Det anförda innebär att motion A7 yrkandena 2-4 (fp) bör bifallas av . Frågor med anknytning till delmålet om ekonomisk jämställdhet, punkt 6 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A225 yrkande 2 och 2005/06:A269 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:A6 yrkandena 2, 3, 8 och 9, 2005/06:A7 yrkandena 2-4 och 2005/06:A268. anser att det är viktigt att närmare undersöka och analysera den strukturella diskrimineringen. Jag har i en annan reservation utvecklat varför en utredning bör tillsättas som får i uppdrag att identifiera och analysera mekanismerna bakom strukturell diskriminering. anser att den s.k. värdediskrimineringsteorin är en konstruktiv utgångspunkt för att studera den strukturella könsdiskrimineringen. Den bygger på att arbetsmarknaden är könsuppdelad och könssegregerad. Det är viktigt att skilja mellan enbart beskrivande diskrimineringsbegrepp och de begrepp som förklarar hur olika former av diskriminering uppstår. Begreppen direkt och indirekt diskriminering är just beskrivande, men förklarar inte hur och varför diskrimineringen uppkommit. Vi i kan konstatera att lagstiftningen mot könsdiskriminering inte tillhandahåller några redskap för att komma åt strukturell diskriminering av kvinnor. Lagstiftning är inte heller något universalmedel; könsdiskriminering måste angripas på många nivåer med många olika verktyg. har i sina motioner pekat på behovet av olika strategier. Det framtida jämställdhetsarbetet måste inriktas på att förändra kvinnors och mäns kvalitativa rättigheter och möjligheter. Den svenska arbetsmarknaden står inför en mängd förändringar som i högsta grad hör ihop med utmaningen i jämställdhetsarbetet. Stora rekryteringsbehov i den offentliga sektorn, hög arbetslöshet, höga sjukskrivningstal och stora pensionsavgångar kräver att den könssegregerade arbetsmarknaden ställs i fokus. Mot den bakgrunden anser att de förslag som utredningen om strukturell diskriminering av kvinnor ska utmynna i ska gälla åtgärder som stärker kvinnors rätt till egen försörjning och ett självständigt liv. Den grupp som utsätts för flest former av diskriminering på arbetsmarknaden är invandrade kvinnor. Det gäller både kvinnor som kommit till och kvinnor som varit i . Kvinnor i allmänhet, och invandrade kvinnor i synnerhet, fungerar som en buffert på arbetsmarknaden, inte minst i lågavlönade och lågkvalificerade arbetsuppgifter. Det finns ett stort behov av uppdatering och ytterligare kunskapsutveckling vad gäller invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden. Vi har för lite kännedom om hur klass, kön och etnicitet samvarierar som diskriminerande eller begränsande kategorier på arbetsmarknaden. Enligt behövs det mer kunskap, både statistik och kvalitativa studier, för att hitta förändringsstrategier som tar hänsyn till kombinationer av klass, kön och etnicitet. Regeringen bör därför även tillsätta en utredning som har till uppdrag att närmare analysera hur diskrimineringsgrunderna klass, kön och etnicitet samverkar på arbetsmarknaden och vilka förändringsstrategier som krävs för att bryta rådande maktförhållanden. Det anförda innebär att bör bifalla motionerna A225 yrkande 2 (v) och A269 yrkande 1 (v). Frågor med anknytning till delmålet om ekonomisk jämställdhet, punkt 6 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A6 yrkandena 2, 3, 8 och 9 samt avslår motionerna 2005/06:A7 yrkandena 2-4, 2005/06:A225 yrkande 2, 2005/06:A268 och 2005/06:A269 yrkande 1. Grundläggande för att få en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen är att diskrimineringen kan stoppas. Lika lön för likvärdigt arbete är en viktig princip. Därför ska den som blivit lönediskriminerad på grund av kön kunna få rätt i en opartisk domstol. De böter som döms ut ska både svida i skinnet på den som diskriminerat och vara en faktisk kompensation till den som drabbats. vill införa en form av företagsbot för diskrimineringsbrott, på samma sätt som redan finns vid exempelvis miljöbrott. Storleken på boten ska stå i proportion till företagets storlek. vill också avskaffa den partssammansatta arbetsdomstolen och ge kvinnor som diskriminerats rätt att driva sina fall i allmän domstol. Så länge männens inkomst betraktas som avgörande för familjens försörjning, medan kvinnors inkomster endast ses som extrapengar, uppnås aldrig jämställdhet. Grundläggande är att även kvinnor ska uppfattas som försörjare. har föreslagit att inkomstskatten ska sänkas för dem med lägst inkomster, vilket skulle gynna just kvinnor. När en kvinna misshandlas i en nära relation kan ekonomiska faktorer som överfallsskydd i hemförsäkringar, svårigheter att få ut tilldömt skadestånd och bankernas vägran att göra att mannen kan fortsätta att utöva sin makt och kontroll över kvinnan. Det finns mycket kvar i lagstiftning och regelverk som måste ses över med utgångspunkt i det maktspel som finns mellan två parter i ett destruktivt förhållande. Detta är typiska exempel på hur kvinnor via lagstiftningen fortsätter att underordnas män. Makten över ekonomin är viktig. Lagstiftningen måste vara utformad så att den inte förstärker den starkes rätt utan i stället stöder den utsatta parten. vill ha en total översyn av den lagstiftning som rör regleringen mellan makar och sambor. En stor del av kvinnorna i arbetar i yrken där den offentliga sektorn är den enda tillgängliga arbetsgivaren. Med några få undantag finns det inga privata arbetsgivare att välja på. Det leder till att många kvinnor är fast i en snäv arbetsmarknad. Med ökad mångfald kan alternativa arbetsmarknader skapas med en större valfrihet mellan olika arbetsgivare, vilket kommer att leda till bättre löner och förbättrad arbetsmiljö. Genom regeringens stopplag hindras kvinnors karriärmöjligheter och löneförhöjningar inom välfärdssektorn. vill i stället införa en startlag för att stimulera framväxten av alternativ och mångfald inom offentlig sektor. Kvinnor får fler arbetsgivare att välja på. Genom att uppmuntra entreprenörskap i offentlig sektor kan de offentliga arbetsgivarna också öka intresset och motivationen bland anställda att starta eget. Med en s.k. utmaningsrätt kan privata företag utmana kommuner, landsting/regioner, statliga myndigheter och verk om drift av verksamhet. anser att det är samhällets ansvar att se över de regler som upprätthåller könsmaktsordningen inom företagandets område. Fler kvinnor borde ges bättre möjligheter att starta och driva företag. Men för att fler kvinnor ska våga starta eget måste det bli billigare och enklare att anställa. vill underlätta för fler kvinnor att starta och driva företag genom en rad åtgärder: utbyggnad av stödet till affärsrådgivning för kvinnor, stöd till forskning om kvinnors företagande, starta-eget-sparande, riskkapitalavdrag, lika villkor för företagare och anställda i socialförsäkringssystemen, sänkta skatter för småföretagare och en översyn av socialförsäkringssystemet. Det anförda innebär att bör bifalla motion A6 yrkandena 2, 3, 8 och 9 (c). Delmål om obetalt hem- och omsorgsarbete, punkt 7 (m) av (m), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om obetalt hem- och omsorgsarbete ska vara: Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att kombinera privatlivet med arbete, efter egna önskemål och förutsättningar. Därmed bifaller motion 2005/06:A4 yrkandena 3 och 5 samt avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A3 yrkande 4. utgångspunkt är att både män och kvinnor vill arbeta och ta ansvar för sina liv, familjer och i förekommande fall barn. Arbete är mer än bara ett sätt att dra in pengar till hemmet. Det är en viktig del av den personliga identiteten och självkänslan. Att underlätta för kvinnor att förvärvsarbeta som de skapar familj är en viktig del av jämställdhetspolitiken. Ett första steg är att männen tar sin del av ansvaret för att sköta barn och hem för att underlätta för kvinnor men också för att det kan ha ett värde i sig. Vi moderater tror inte på tvingande lagstiftning i syfte att förmå fäder att ta ett större ansvar hemma. Däremot tror vi på incitament. Vi föreslår därför ett förvärvsavdrag som ska kombineras med föräldraförsäkringen. Den förälder i familjen som har den lägsta inkomsten får en skattereduktion när den andre föräldern - med högre inkomst - tar ut föräldraledighet. Förvärvsavdraget gynnar främst dem med lägre inkomster. Vi vill även göra det ekonomiskt möjligt för mer högavlönade, oftast män, att vara föräldralediga genom att acceptera regeringens förslag till höjning av taket i föräldraförsäkringen. Det skulle även förbättra kvinnornas incitament att återgå till arbetslivet. Friheten att själv välja hur man vill sköta sin familj och sin fritid bör finnas kvar. Vi moderater vill även öppna möjligheten för kommunerna att låta finansieringen av barnomsorgen till de minsta barnen tillkomma föräldrar som väljer att låta sina barn vara hemma lite längre. För att verkligen öka möjligheterna till frihet i familjelivet måste vanliga familjer ha råd att köpa tjänster i hemmet. Alliansens förslag om avdrag för hushållstjänster ger barnfamiljer större möjligheter att pussla ihop tillvaron. Möjligheterna att kombinera föräldraskap, familj, fritid och arbete blir lättare. föreslår att målet för obetalt hem- och omsorgsarbete ska vara: Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att kombinera privatlivet med arbete, efter egna önskemål och förutsättningar. Vi moderater vill även ha ett mål för hälsofrågor: Vård och omsorg ska vara tillgängliga på lika villkor för kvinnor och män. Ett ökat inflytande över den egna situationen, främst på arbetsplatsen, skulle bidra till att förbättra hälsan hos många kvinnor. Därför är ökad mångfald inom den offentliga sektorn också ett steg mot ett friskare . Vi anser att problematiken kring kvinnligt och manligt i sjukvården behöver synliggöras. När vården utformas är det viktigt att beakta kunskapen om kvinnors och mäns olika konstitution, symtom och behov. Moderata samlingspartiet föreslår att hälso- och sjukvården kvalitetssäkras genom en samlad tillsynsorganisation och genom att vårdens förutsättningar för kvinnor och män tydligt lyfts fram i forskningen. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män. Därför är satsningar inom äldrevården och -omsorgen viktiga ur ett jämställdhetsperspektiv. Moderata samlingspartiets satsning på kommuner och landsting ska bl.a. användas till att förbättra sjukvårdens kvalitet. Vi vill också införa en nationell omsorgsgaranti som ger äldre i hela landet möjlighet att välja leverantör av äldreomsorg i eget och särskilt boende. Utöver detta vill vi satsa på att utveckla anhörigvården och stödja anhörigvårdare . Det anförda innebär att motion A4 yrkandena 3 och 5 (m) bör bifallas av . Delmål om obetalt hem- och omsorgsarbete, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om obetalt hem- och omsorgsarbete ska vara: Kvinnor och män ska ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Därmed bifaller motion 2005/06:A3 yrkande 4 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motion 2005/06:A4 yrkandena 3 och 5. anser att den målformulering som regeringen föreslår går långt utöver , eller någon annan politisk församlings, beslutskompetens. Förslaget visar på en bristande förståelse av samhällets grundstrukturer och innebörden av subsidiaritetsprincipen. Den innebär att samhällsbygget alltid ska ha sitt ursprung i den enskilda människans och de naturliga gemenskapernas frihet, behov och önskningar. Det offentliga och samhällsgemenskapen i övrigt ska vara till hjälp för var och en att förverkliga sig genom de allmängiltiga värden som tillkommer var och en. Samhället ska byggas nerifrån och upp. Den enskilda personen, familjen, kyrkan och föreningen ska själva ha makt att råda över sina egna angelägenheter medan större gemenskaper som kommun och stat endast ska ta hand om sådant som de mindre gemenskaperna inte på ett ändamålsenligt sätt kan klara på egen hand. Det ankommer alltså inte på regering och riksdag att besluta om mål, och medföljande åtgärder, som styr enskilda familjers fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Däremot bör jämställdhetspolitiken innehålla ett mål om möjligheten att ge och få omsorg. Det tredje delmålet för jämställdhetspolitiken bör vara: "Kvinnor och män ska ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor." Delmålet berör den omsorg som finansieras med allmänna medel. Vad gäller det obetalda hem- och omsorgsarbetet har staten en mycket begränsad möjlighet att genom politisk styrning påverka och förändra hur och i vilken omfattning vi delar vårt hemarbete. Insatser som påverkar fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, t.ex. skatteavdrag för köp av hushållsnära tjänster, ökad flexibilitet och valfrihet inom barnomsorgen, bör inte ses enbart som åtgärder inom jämställdhetspolitikens område. De syftar främst till att uppfylla mål inom familjepolitikens, arbetsmarknadspolitikens och äldrepolitikens områden. Inom den offentligt finansierade omsorgen har däremot staten större möjligheter att påverka. Viktiga instrument för att granska måluppfyllelse är skillnader mellan kvinnor och män vad gäller t.ex. biståndsbeslut, sjukskrivning och förtidspensioner, vårdplaner samt medicinsk forskning. Det anförda innebär att motion A3 yrkande 4 (kd) bör bifallas av . Frågor med anknytning till delmålet om obetalt hem- och omsorgsarbete, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A6 yrkande 10 och 2005/06:A7 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:A6 yrkande 4 och 2005/06:A7 yrkande 6. De höga skatterna på arbete i gör framför allt tjänster dyra. Den s.k. skattekilen, dvs. den av skatter orsakade skillnaden mellan vad köparen betalar och säljaren får, leder till att många tjänster inte utförs, alternativt utförs på en svart marknad. Detta gäller framför allt s.k. hushållsnära tjänster. Vi anser att hushållsnära tjänster dessutom är en jämställdhetsfråga. är övertygad om att det finns en stor potential att åstadkomma nya varaktiga arbeten i företag som erbjuder de tjänster som hushållen normalt utför själva, men som de till följd av höga skatter antingen låter bli att konsumera eller köper svart. Ett hushållstjänstavdrag skulle snabbt leda till en växande reguljär arbetsmarknad på områden där många tvingas in i osäkra svartjobb för att över huvud taget kunna försörja sig genom arbete. Ett hushållstjänstavdrag skulle också underlätta tillvaron för många arbetande barnfamiljer, öka arbetsutbudet bland ensamstående föräldrar och bidra till en jämnare arbetsfördelning mellan kvinnor och män i hemmet. Ett sådant avdrag är därmed ett instrument för att möjliggöra för fler kvinnor att kombinera arbete, karriär och familj och att skapa ökad tillväxt. En svart sektor skulle med reformen göras vitare, vilket genererar skatteintäkter och säkrare arbetsvillkor för de anställda som har mycket otrygga anställningsformer. I har man infört skattelättnader för hushållsnära tjänster och detta har visat flertalet positiva effekter vad gäller lönebildning, tillväxt och nyföretagande. I fråga om den närmare innebörden av vårt förslag hänvisar vi till reservation nr 13 i betänkande 2005/06:SkU16. Det anförda innebär att vi tillstyrker motionerna A6 yrkande 10 (c) och A7 yrkande 5 (fp). Delmål om mäns våld mot kvinnor, punkt 9 (m) av (m), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: godkänner att delmålet om mäns våld mot kvinnor ska vara: Svensk lag ska gälla lika för kvinnor och män. Våld och brott ska inte tolereras, oavsett vem som råkar ut för det eller vem som utför det. Därmed bifaller motion 2005/06:A4 yrkande 4 och avslår proposition 2005/06:155 i denna del och motionerna 2005/06:A3 yrkande 5 och 2005/06:A5 yrkande 4. Våldet mot kvinnor är enligt uppfattning inte ett jämställdhetsproblem, utan ett rättsväsendeproblem. Den socialdemokratiska regeringens misslyckande att rusta ett rättsväsende som inte tolererar brottslighet har till stor del bidragit till att våldet ökar - mot män såväl som mot kvinnor. Vi är kritiska till regeringens mål även därför att det exkluderar våld i samkönade förhållanden. Vi moderater föreslår en rad konkreta åtgärder som syftar till att stävja våldet, öka rättsväsendets kapacitet att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten för alla. Attityder grundläggs redan . Skolan har, i samarbete med föräldrarna, ett stort ansvar för hur barn ser på och tilltalar varandra. Kränkningar av andra får aldrig accepteras. Vi förordar tidiga reaktioner mot barn som beter sig kränkande mot andra, genom tillmälen eller antastande. Skolans roll i det brottsförebyggande arbetet måste på olika sätt stärkas. Vi vill öka antalet poliser till 20 2010. Synliga poliser är viktigt för att öka tryggheten hos medborgarna och minska risken för att brott ska begås. Dessutom är utvecklingsarbetet inom polisen centralt. Ett modernt ledarskap behövs. I syfte att öka antalet poliser, förbättra förutsättningarna för rättsväsendet och öka tryggheten för alla vill Moderata samlingspartiet tillföra rättsväsendet . En rättsstat som tydligt reagerar mot allt våld måste också ge kvinnor som blir misshandlade av närstående ett bättre skydd. Det ska inte längre råda någon tvekan om att kvinnomisshandel ska leda till fängelsestraff. Straffen i måste höjas generellt. Överträdelse av besöksförbud måste straffas hårdare för att inskärpa allvaret i att utsätta människor för trakasserier och hot. Övervakningen av besöksförbud måste förbättras, t.ex. genom att elektronisk fotboja används vid besöksförbud. Det ska finnas möjlighet till och resurser för att utrusta hotade kvinnor med larmpaket, skyddad identitet och i förekommande fall livvakt. Allt detta är åtgärder som skulle öka tryggheten för kvinnor. Kampen mot människohandel måste skärpas. Regleringen bör flytta fokus från gärningsmannens agerande till offrets handlande. Det finns en rad områden där kvinnor och flickor upplever diskriminering som kan beskrivas såsom strukturell eller kulturell. Ett exempel är unga kvinnor som lever i s.k. hederskulturer. Gruppvåldtäkter mot unga kvinnor från dessa kulturer har ökat . En obsolet syn på flickor och kvinnor finns dock även i vår egen kultur. Unga flickor får ofta stå ut med glåpord och angrepp på sitt kön, i form av svordomar och förolämpningar. Detta förtryck är oavsett bakgrund oacceptabelt.