bet · GT01MJU20 · 2006-05-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Ekologisk produktion och konsumtion - Mål och inriktning till 2010 I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2005/06:88 Ekologisk produktion och konsumtion - Mål och inriktning till 2010 jämte fyra följdmotioner med 21 yrkanden. Dessutom behandlas 5 motionsyrkanden från allmänna motionstiden med anknytning till det i skrivelsen behandlade ämnet. I skrivelsen redogör regeringen för sin bedömning av målen för ekologisk produktion och för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor . Den ekologiska produktion är från samhällelig synpunkt ett medel i arbetet med att nå vissa av de uppställda nationella miljökvalitetsmålen, såsom Ett rikt odlingslandskap och Giftfri miljö. Målen för den ekologiska produktionen bör därför utformas så att de på ett effektivt sätt bidrar till ökad miljönytta och till att uppfylla miljökvalitetsmålen. Regeringen uppställer målet att vid utgången av 2010 bör den ekologiskt certifierade åkermarken uppgå till av landets och den ekologiskt certifierade animalieproduktionen bör öka betydligt. Det framhålls också att konsumenternas efterfrågan och marknadsutvecklingen är avgörande för om målen nås. För att stimulera en positiv marknadsutveckling anser regeringen att konsumtionen av certifierade livsmedel i offentlig sektor bör öka till att vara av den totala konsumtionen . Vidare bör ekologisk produktion vara certifierad för att få kallas "ekologisk", i stället för då även odling som inte är certifierad berättigar till miljöstöd. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, huvudsakligen med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, utskottets tidigare ställningstaganden och det pågående arbetet på området. I betänkandet finns 12 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för ekologisk produktion avslår motionerna 2005/06:MJ27 yrkande 4, 2005/06:MJ29 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ30 yrkandena 2-4 och 2005/06:MJ448 yrkande 11. Reservation 1 (m, fp) Reservation 2 (kd) Fokusering på miljömål i stället för på produktionsmetoder avslår motion 2005/06:MJ28 yrkande 1. Reservation 3 (fp) Inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor avslår motionerna 2005/06:MJ28 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ29 yrkandena 4 och 5, 2005/06:MJ30 yrkande 5 och 2005/06:MJ448 yrkande 13. Reservation 4 (m) Reservation 5 (fp) avslår motionerna 2005/06:MJ27 yrkande 6 och 2005/06:MJ30 yrkande 1. Reservation 6 (kd, c) lägger skrivelse 2005/06:88 till handlingarna. Harmonisering av regelverket för ekologisk produktion avslår motionerna 2005/06:MJ27 yrkande 3, 2005/06:MJ29 yrkande 6 och 2005/06:MJ594 yrkande 18. Reservation 7 (m) avslår motion 2005/06:MJ27 yrkande 2. Reservation 8 (kd) avslår motionerna 2005/06:MJ27 yrkande 1 och 2005/06:MJ29 yrkande 7. Reservation 9 (m) Reservation 10 (kd) Ekologisk produktion och landsbygdsutvecklingsprogrammet avslår motion 2005/06:MJ334 yrkandena 8 och 9. Reservation 11 (v) avslår motion 2005/06:MJ27 yrkande 5. Reservation 12 (kd) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning lade 1994 fast målet att av den svenska åkerarealen skall vara ekologiskt odlad 2000 (prop. 1993/94:157, bet. 1993/94:JoU22, rskr. 1993/94:272). I propositionen Hållbart fiske och jordbruk anförde regeringen att den ekologiska produktionen bör ses som en del i en strategisk satsning för ett hållbart svenskt jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9). I skrivelsen En hållbar utveckling av landsbygden, m.m. (skr. 1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91) fastslog regeringen nya mål för ekologisk produktion till 2005. Den ekologiskt odlade arealen bör fördubblas () och den ekologiska animalieproduktionen bör öka. av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . Konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel är avgörande för om målen kan nås. Regeringen anförde också i skrivelsen att den ekologiska produktionen från en samhällelig utgångspunkt är ett medel i arbetet med att nå flera av de nationella miljömålen och ett steg mot en uthållig utveckling av jordbrukssektorn. Det bedömdes också vara viktigt att skapa förutsättningar för en marknadsutveckling där konsumenternas efterfrågan av ekologiska livsmedel kan tillgodoses och där produktionen kan ske utan permanenta produktionsstöd. Måluppfyllelsen gällande regeringens mål för den ekologiska produktionen 2005 bedöms vara god även om målen inte har nåtts fullt ut på alla områden. Det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. fattade beslut om en ny struktur i arbetet med miljömål och fastställde 15 nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). antog delmål och åtgärdsstrategier i syfte att nå 14 av de 15 miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). beslutade om ett 16:e miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, samt att revidera vissa delmål för några av de övriga miljökvalitetsmålen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3). Miljökvalitetsmålen är sektorsövergripande och beskriver den kvalitet eller det tillstånd för miljön och dess natur- och kulturresurser som är långsiktigt ekologiskt hållbart och som miljöarbetet skall sikta mot. Flera av de 16 miljökvalitetsmålen berör jordbruket. Regeringen bedömer att det kommer att vara svårt att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i sin helhet och att det därför kan finnas behov av att ytterligare åtgärder vidtas. Den ekologiska produktionen bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö såväl som andra miljökvalitetsmål. gavs i uppdrag av regeringen att lämna förslag till nya mål för ekologisk produktion till 2010. lämnade sitt förslag Mål för ekologisk produktion 2010 (Rapport 2004:19). Förslaget har remitterats. En sammanfattning av förslaget och en förteckning över remissinstanser finns bilagda till skrivelsen. En särskild utredare tillkallades 2004 för att precisera begreppet hållbar konsumtion och för att föreslå en handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (dir. 2004:37). överlämnades delbetänkandet Hållbara laster - Konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119) och slutbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden, Hållbara laster - Smartare konsumtion (SOU 2005:51). I betänkandena lämnas bl.a. förslag på mål för konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor. Betänkandena har remissbehandlats. Remissen av slutbetänkandet omfattade inte de förslag som rör skatt, tull och avgifter. En sammanfattning av förslaget finns i bilaga och en förteckning över remissinstanser finns bilagda till skrivelsen. I samband med skrivelsen har väckts fyra följdmotion med 21 motionsyrkanden. Dessutom behandlas 5 motionsyrkanden från allmänna motionstiden med anknytning till skrivelsen. Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och de gröna. I denna skrivelse redovisar regeringen sin bedömning av målen för ekologisk produktion och inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor till 2010. Regeringens bedömning är att den certifierade ekologiska odlingen vid utgången av 2010 minst bör uppgå till av landets jordbruksmark. Den certifierade ekologiska produktionen av mjölk, ägg och kött från idisslare bör öka markant. Slutligen bör den certifierade produktionen av griskött och matfågel öka kraftigt. Efterfrågan på ekologiska livsmedel och marknadsutvecklingen, inklusive produktutveckling och distribution, är avgörande för om målen kan nås. För att stimulera en positiv utveckling av marknaden bör konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offentlig sektor öka. Inriktningen bör vara att av den offentliga konsumtionen av livsmedel skall avse ekologiska livsmedel 2010. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Ekologisk produktion som är certifierad ger rätt att benämna och marknadsföra produkten som "ekologisk". Ekologisk produktion är från en samhällelig utgångspunkt ett medel i arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen, främst Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö och Ett rikt växt- och djurliv men även Grundvatten av god kvalitet. Ekologisk produktion kan också bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Begränsad klimatpåverkan. Det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. har fattat beslut om en ny struktur i arbetet med miljömål och fastställt 16 nationella miljökvalitetsmål (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3). Flera av dessa 16 miljökvalitetsmål berör jordbruket. Ekologisk produktion bidrar till att nå flera av miljökvalitetsmålen. Mål för ekologisk produktion Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker, även med hänvisning till tidigare ställningstaganden, åtta motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp, -) om behov av mål för den ekologiska produktionen, utformningen av dessa samt om uppnående av miljönytta genom uppsättande av mål för det konventionella jordbruket. Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (kd) och 3 (fp). Enligt regeringens bedömning bör den certifierade ekologiskt odlade jordbruksmarken vid utgången av minst uppgå till av landets jordbruksmark. Den certifierade ekologiska produktionen av mjölk, ägg och kött från idisslare bör öka markant. Slutligen bör den certifierade produktionen av griskött och matfågel öka kraftigt. Regeringen anser att konsumenternas efterfrågan och marknadsutvecklingen är avgörande för om målen kan nås. I motion MJ448 (mp, -) yrkande 11 föreslås att av åkerareal skall odlas ekologiskt . Vidare föreslås att av mjölkkor, av övriga nötkreatur, av lammen, av hönsen och av grisarna skall vara ekologiskt hållna . av åkerareal skall vara certifierad ekologisk odling. av mjölkkor, av slaktnöt, av lammen, av hönsen samt av grisarna skall vara certifierat ekologiskt hållna . I stället för kortsiktigt stöd behövs det enligt motion MJ27 (kd) yrkande 4 en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samexistera i samma företag. bör enligt motion MJ28 (fp) yrkande 1 fokusera på miljömål och inte på mål baserade på produktionsmetoder. Detta borde gynna den ekologiska produktion då denna kan ske med liten miljöpåverkan. Det torde även vara av mindre intresse om produktionen är certifierad eller inte så länge de önskade miljöfördelarna uppkommer. I motion MJ29 (m) yrkande 1 anförs att konsumentefterfrågan skall styra produktionen också av ekologiska livsmedel. Det bör inte finnas något politiskt mål för hur stor andel av svensk livsmedelsproduktion som skall vara ekologiskt producerad (yrkande 2) och statligt stöd bör inte utgå specifikt till ekologisk produktion (yrkande 3). I motion MJ30 (c) yrkande 2 framförs att enkla målsättningar borde sättas för den svenska animalieproduktionen, främst mjölk och nötkött, så att angelägna miljömål kan uppfyllas. Detta eftersom de miljömässiga målsättningar som finns att bevara åker- och betesmarker är intimt sammankopplade med att det bedrivs en fortsatt animalieproduktion. Därutöver borde det utredas hur målen för svensk livsmedelsproduktion skall utformas, vad gäller både helheten och olika odlingskoncept inom den, med beaktande av bästa resurseffektivitet för insatta åtgärder från bl.a. miljösynpunkt (yrkande 3). En betydande satsning på ekologiskt odlade livsmedel, i förhållande till vad som satsats på jordbruket i övrigt, kan leda till att dessa ökar som en större del av livsmedelsproduktionen ersätts av import. Detta är inte den effektivaste lösningen ur miljösynpunkt eftersom både ekologisk produktion och det svenska konventionella jordbruket har miljöfördelar respektive nackdelar som ligger inom samma härad. Ytterligare bör enligt yrkande 4 i samma motion en del av dagens miljöersättningar omformas från att specificera enskilda certifieringskoncept till att premiera ett paraply av konkreta åtgärder som leder till bästa miljömålsuppfyllelse. Sådana ersättningar skulle då kunna utnyttjas av alla som vill fullgöra de åtaganden som krävs, oavsett hur man vill marknadsföra produkterna. Utskottet delar regeringens bedömning att ekologisk produktion från en samhällelig utgångspunkt är ett medel i arbetet med att nå vissa av de nationella miljökvalitetsmålen (främst Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö och Ett rikt växt- och djurliv, men även Grundvatten av god kvalitet, Ingen övergödning och Begränsad klimatpåverkan). Detta exempelvis genom, vilket nämns i skrivelsen, att en omläggning till ekologisk produktion i intensiva jordbruksområden kan antas minska användningen av kemiska bekämpningsmedel. Målen för ekologisk produktion bör därför vara utformade på ett sätt som effektivt bidrar till ökad miljönytta och bidrar till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. I likhet med regeringen anser utskottet också att, som den ekologiska produktionen är ett medel i arbetet med att nå nationella miljökvalitetsmål, skall konsumenternas efterfrågan vara en viktig styrande faktor för produktionen av ekologiska livsmedel samt att det är värdefullt att det görs informationsinsatser av t.ex. för att tydliggöra miljönyttan av konsumtion av ekologiska livsmedel. Utskottet har erfarit att erhållit medel för att ta fram en sådan kommunikationsstrategi. Vidare skulle en ökning av den ekologiska åkerarealen som är certifierad, från nuvarande , vara motiverad då behovet av statlig ersättning därmed skulle minska. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna MJ28 (fp) yrkande 1 samt MJ29 (m) yrkandena 1-3. Utskottet har behandlat ett motionsyrkande som, i stället för kortsiktiga stöd, efterlyser en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk, där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samexistera i samma företag (se bet. 2004/05:MJU13 s. 36 f.). Yrkandet avstyrktes då med hänvisning dels till de omfattande miljösatsningarna som gjorts inom miljöprogrammet för jordbruket och miljö- och landsbygdsprogrammet , dels till det fortsatta arbetet som avses bedrivas i enlighet med vad som framgår i regeringens skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet m.m. Utskottet ansåg också att de synpunkter som framfördes i motionerna låg väl i linje med vad utskottet uttalat med anledning av propositionen om de svenska miljömålen (bet. 2005/06:MJU3, rskr 2005/06:48 och 2005/06:49). Det har enligt utskottet nu inte framkommit något som utgör skäl att göra någon annan bedömning. Motion MJ27 (kd) yrkande 4 avstyrks därför, i den mån den inte kan anses tillgodosedd. I en motion har begärts en högre andel ekologisk åkerareal än det mål regeringen har satt upp i skrivelsen samt mer preciserade mål beträffande animalieproduktionen. När det gäller den sistnämnda frågan anser regeringen att sådana delmål kan tas fram i ett kommande arbete med en aktionsplan där det finns ökade möjligheter att ta hänsyn till bl.a. förändringar i marknadsutvecklingen och produktionstekniken. Beträffande målet för certifierad jordbruksmark menar regeringen att det är svårt att bedöma effekten av möjliga omvärldshändelser på marknadsutvecklingen men att det ändå finns faktorer som gör att den antas bli gynnsam. Marknadsutvecklingen kan också stimuleras genom en ökad offentlig konsumtion. Utskottet, som ställer sig bakom regeringens bedömningar, finner att syftet med motion MJ448 (mp) yrkande 11 till stor del därigenom är tillgodosett, varför motionen avstyrks. När det gäller utredande och uppsättande av mål för den svenska livsmedelsproduktionen samt utformningen av miljöersättningarna till jordbruket, allt till förmån för miljömålsuppfyllelsen, har utskottet behandlat liknande frågor i ovan nämnda betänkande 2005/06:MJU13 (s. 35 f.). Utskottet anförde då huvudsakligen följande. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Arbetet för att uppnå detta mål bedrivs inom ramen för de nationella miljökvalitetsmålen. I likhet med regeringen anser utskottet att miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmål, med relevanta delmål, som rör de areella näringarna kan uppnås. Halvtidsutvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet för visar att programmets omfattande miljöåtgärder på ett påtagligt sätt bidragit till uppfyllelsen av vissa miljökvalitetsmål, t.ex. Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. För att det öppna och varierade odlingslandskapet med dess mångfald av värden skall kunna bevaras och utvecklas och miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall kunna nås, måste jordbrukarna fortsatt ha en roll som naturvårdsentreprenörer och producenter av kollektiva nyttigheter, vilket ytterligare bör utvecklas och stödjas. Arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap avspeglas i de omfattande miljösatsningarna inom miljöprogrammet för jordbruket och miljö- och landsbygdsprogrammet . Dessa stora investeringar är ett uttryck för den långsiktiga ambitionen att upprätthålla odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. De goda erfarenheter som finns i nuvarande miljö- och landsbygdsprogram skall tas till vara. Vidare är det viktigt att åstadkomma en kontinuitet i de åtgärder och ersättningssystem som på ett effektivt sätt bidrar till att miljökvalitetsmålen uppnås. För att bidra till att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap uppnås i hela landet krävs dessutom att jordbruket i områden med svaga produktionsförutsättningar beroende på klimat eller andra naturgivna förutsättningar särskilt kompenseras. Den jordbrukspolitiska reformen skapar nya förutsättningar för jordbruksproduktion. Genom att stödet frikopplas från produktionen öppnas nya möjligheter att anpassa primärproduktion och förädling av jordbruksprodukter till marknadens efterfrågan. I proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag, gjordes bedömningen att ett hållbart brukande av naturresurser bör ske i ett landskapsperspektiv. Skälen för detta är att skog, jordbruksmark och vattendrag förekommer i en mosaik och att det är viktigt med en helhetssyn på landskapet i arbetet med biologisk mångfald. Regionala landskapsstrategier är ett verktyg som bör prövas. Syftet med strategierna är att effektivisera och integrera de åtgärder som krävs för ett hållbart brukande och bevarande av biologisk mångfald och där hela landskapet beaktas vid planering och nyttjande. Regeringen har uppdragit åt några länsstyrelser att samordna arbetet med att ta fram regionala landskapsstrategier för biologisk mångfald på länsnivå. Arbetet skall redovisas . Utskottet, som kvarstår vid tidigare redovisade uppfattningar, avstyrker motion MJ30 (c) yrkandena 2-4, i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker fem motionsyrkanden (m, fp, c, mp) rörande lämpligheten i att sätta upp mål för den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, framför allt för kommuner och landsting och om utformningen av målen. Därutöver avstyrks ett motionsyrkande (fp) om behovet av ökad kunskap hos kommuner om möjligheterna att ställa miljökrav vid upphandlingar. Jämför reservationerna 4 (m) och 5 (fp). Regeringen bedömer att efterfrågan på ekologiska livsmedel och marknadsutvecklingen är avgörande för om målen för ekologisk produktion kan nås. För att stimulera en positiv utveckling av marknaden och en hållbar utveckling bör konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offentlig sektor öka. Inriktningen bör vara att av den offentliga konsumtionen av livsmedel skall avse ekologiska livsmedel . Enligt motion MJ28 (fp) yrkande 2 bör det finnas ett mål vad gäller den statliga upphandlingen av ekologiskt producerade livsmedel, och det målet kan lämpligen vara högre än vad som föreskrivits i skrivelsen, men det bör inte finnas något mål för kommuners, regioners eller landstings upphandling. Det kan exempelvis vara ett viktigare miljömål för en kommun att gynna närproducerade livsmedel i stället för ekologiska. Vidare skulle det enligt yrkande 3 gynna den ekologiska produktionen om det fanns en ökad kunskap hos landets kommuner om möjligheterna att ställa miljökrav vid upphandling. I motion MJ29 (m) yrkande 4 krävs att det inte skall införas något mål för offentlig upphandling av ekologiskt producerade livsmedel. Att ställa sådana krav i upphandlingar bör vara ett krav som kommuner och landsting själva bör göra. En styrning från staten av hela den offentliga sektorns upphandlingar skulle innebära ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret (yrkande 5). Även motionärerna bakom motion MJ30 (c) yrkande 5 vänder sig mot regeringens bedömning att andelen ekologiskt certifierade produkter av den totala konsumtionen av livsmedel inom staten, kommuner och landsting skall tiodubblas till . I motion MJ448 (mp) yrkande 13 uppställs kravet att målsättningen skall vara att skall av offentlig konsumtion av livsmedel utgöras av livsmedel från certifierad ekologisk produktion. En ökad certifierad ekologisk produktion innebär inte nödvändigtvis att det finns avsättning för produkterna på marknaden. Det är i likhet med vad regeringen anför viktigt att främja en ökad konsumtion av ekologiska livsmedel för att få en väl fungerande marknad och därigenom bidra till en positiv utveckling av den ekologiska produktionen. En ökad konsumtion av ekologiska livsmedel i den offentliga sektorn kan utgöra en trygg grund för avsättning av en ökad certifierad ekologisk produktion. Såsom framgår i skrivelsen kan detta i sin tur ha positiva effekter även för privata konsumenter, såsom genom ett breddat produktutbud och förbättrad tillgänglighet. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att kommunernas och länsstyrelsernas pågående arbete med lokala och regionala miljömål är viktigt för att få en ökad ekologisk produktion såväl som ökad konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor. Kommunerna har lokalt det samlade ansvaret för att åstadkomma en god livsmiljö och har ett övergripande ansvar för lokala anpassningar av de nationella miljömålen. Av skrivelsen framgår att många kommuner har inlett arbetet med att utveckla lokala miljömål och strategier, också beträffande lokala mål för konsumtionen av ekologiska livsmedel i kommunen. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningar och avstyrker med det sagda motionerna MJ28 (fp) yrkande 2, MJ29 (m) yrkandena 4 och 5 samt MJ30 (c) yrkande 5. Vad beträffar behovet av en utökad kunskap hos kommuner om möjligheterna att upphandla miljömässigt nämns i skrivelsen att , som är ett bolag som samägs av stat och näringsliv, tillhandahåller ett verktyg för att underlätta för offentliga aktörer att upphandla miljömässigt. Rådet har även exempelvis tagit fram kriteriedokument för upphandling av livsmedel som bl.a. innefattar ekologiska livsmedel. Utskottet bedömer inte att det är nödvändigt med ett riksdagsuttalande med anledning av motion MJ28 (fp) yrkande 3 och föreslår att den lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att motion MJ448 (mp) yrkande 13 är till fullo tillgodosedd genom det mål som regeringen uppställer i skrivelsen. Inte heller denna motion bör därför föranleda någon åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet