bet · GT01BoU9 · 2006-06-01 00:00:00 — I propositionen redovisar regeringen sina bedömningar och planerade insatser inom nio olika områden som avses ingå i det nationella programmet. De av regeringen redovisade bedömningarna inom de nio insatsområdena lyder enligt följande. Staten som ett föredöme och brygga till brett genomförande av energieffektiviseringsåtgärder Statliga myndigheter och fastighetsbolag bör inom ramen för kravet på affärsmässighet vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig förvaltning och verka för en ökad energieffektivisering inom sitt fastighetsbestånd. Samverkansforum för statliga byggherrar bör verka för ett ökat erfarenhetsutbyte bland sina medlemmar inom ramen för detta arbete och följa upp och återrapportera till regeringen om uppnådda resultat. Mål för upphandling av energirelaterad utrustning Vid all statlig upphandling av energirelaterad utrustning bör det alternativ väljas som ur energisynpunkt är mest fördelaktigt med hänsyn tagen till merkostnaden för inköpet och den minskade energianvändningen under produktens livslängd. , i samverkan med , och Samverkansforum för statliga byggherrar, bör få i uppdrag att samordna arbetet med att uppnå målet och att svara för uppföljningen och rapporteringen av det. Skärpta energihushållningskrav vid nybyggnad Nuvarande krav för energihushållning vid nybyggnad av flerbostadshus bör skärpas i syfte att minska energianvändningen i bebyggelsen. Regeringen avser att uppdra åt att, med beaktande av kostnadseffektivitet, meddela närmare föreskrifter. Föreskrifterna bör utformas med hänsyn till regionala skillnader och utvärderas. Särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler Särskilda krav för energihushållning bör införas vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler i syfte att begränsa användningen av el för uppvärmningsändamål och effektdrivande lösningar. Regeringen avser att uppdra åt att, med beaktande av kostnadseffektivitet, meddela närmare föreskrifter. Föreskrifterna bör utformas med hänsyn till regionala skillnader och utvärderas. Krav på energieffektivisering i den befintliga bebyggelsen I syfte att minska energianvändningen i den befintliga bebyggelsen bör krav på energieffektivisering ställas i samband med större byggnadsarbeten i bostäder och lokaler. Regeringen avser att uppdra åt att, med beaktande av kostnadseffektivitet, meddela föreskrifter om vilka större byggnadsarbeten som är att anse som ändring av en byggnad. Regeringen avser också att uppdra åt att, med beaktande av kostnadseffektivitet, meddela föreskrifter som anger tydliga krav på energieffektiviseringar i samband med ändringar i befintlig bebyggelse. Föreskrifterna skall utformas med hänsyn till regionala skillnader och utvärderas. Energieffektivisering och obligatorisk ventilationskontroll (OVK) Den återkommande obligatoriska besiktningen av ventilationssystemet bör förenas med en genomgång av möjliga energieffektiviseringsåtgärder i ventilationssystemet. Regeringen avser att göra nödvändiga förordningsändringar. Individuell mätning av tappvarmvatten och el Regeringen avser att ge den planerade energitjänsteutredningen i uppdrag att utreda konsekvenserna av och presentera ett förslag på ett krav på individuell mätning och debitering av tappvarmvatten och el i flerbostadshus. Ökad forskning om energianvändning i bebyggelsen och energismart byggande Insatserna för forskning, utveckling och demonstration kring energianvändning i bebyggelsen och energismart byggande bör förstärkas. En riktad nationell energieffektiviseringskampanj i syfte att visa på tekniska lösningar som bidrar till en ökad energieffektivisering bör genomföras. Kampanjen bör bedrivas inom pågående informationsarbete om de kommande energideklarationerna och rikta sig till såväl enskilda hushåll som ägare av flerbostadshus och lokaler och andra relevanta nyckelaktörer. Regeringen avser att ge , i samverkan med , och , i uppdrag att förbereda och genomföra en sådan kampanj. Kampanjen bör pågå . Under rubriken inom och EU lämnas i propositionen också en beskrivning av vissa redan pågående åtgärder som skall ses som en del i det nationella programmet för energieffektivisering och energismart byggande. De pågående åtgärderna på nationell nivå redovisas under följande rubriker. - Åtgärder för energieffektivisering inom 2002 års energipolitiska program - Forskning, utveckling och demonstration på energiområdet - Arbete för förbättrad energistatistik - avläsning av el - Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus - Investeringsstöd för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i lokaler med offentlig verksamhet - Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme - Stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus Regeringens redovisning i fråga om det nationella programmet för energieffektivisering och energismart byggande har föranlett ett antal motionsförslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor med anknytning till de bedömningar och den redovisning som finns i propositionen. I motion 2005/06:Bo15 (m) yrkande 2 föreslås göra ett tillkännagivande med kritik mot den ensidiga inriktning som motionärerna anser präglar den föreliggande propositionen. Denna kritik innebär i korthet att - regeringens bedömningar är alltför ensidigt inriktade på energitekniska åtgärder, - även andra åtgärder än energieffektivitet måste tillmätas betydelse, - energieffektiviserande åtgärder inte får hämma konkurrens eller utestänga små aktörer, - de fria marknadskrafterna och den individuella initiativkraften måste tillmätas större betydelse. I motionen framhålls även att energiskatten är ett hinder för att åstadkomma effektivisering av energianvändningen i byggnader, eftersom energibesparande investeringar medför höjt taxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt. I motion 2005/06:Bo16 (c) föreslås göra ett antal tillkännagivanden som både gäller regeringens bedömningar avseende inriktningen av nya insatser och vissa av de pågående insatser som regeringen redovisat. Innebörden i dessa tillkännagivanden är i korthet följande. - Stöd till energieffektiviseringen i bebyggelsen bör vara långsiktiga och teknikneutrala (yrkande 1). - Staten skall i sin upphandling vara ett föredöme och välja produkter med energiprestanda inom den bästa fjärdedelen på marknaden. Den offentliga sektorn i övrigt skall i sin upphandling uppmuntras att ställa tydliga krav på energieffektivitet och upphandla från den bästa fjärdedelen (yrkande 2). - Regeringen bör återkomma med ett förslag om individuell mätning av varmvatten och värme. Förslaget bör innebära att krav ställs på att mätutrustning för värme och varmvatten installeras vid nybyggnation av flerbostadshus. Ett statligt investeringsstöd bör införas för installation av mätutrustning för mätning av värme och/eller varmvatten i det befintliga fastighetsbeståndet. Stöd bör uppgå till av investeringskostnaden med ett tak på per lägenhet (yrkande 3). - Regeringen bör återkomma med förslag som innebär att fastighetsskatten gynnar miljöförbättringar i boendet (yrkande 4). - Dagens reduktion av fastighetsskatten för nybyggda hus bör slopas och ersättas med en reduktion för de hus som är energieffektiva. För ett hus som är bättre än vad byggregler kräver vid nybyggnad eller efter ombyggnad bör fastighetsskatten slopas och halv fastighetsskatt utgå under de därpå följande fem åren. Den skattefria perioden bör kunna förlängas i olika steg upp till beroende av graden av energieffektivitet (yrkande 5). - Direktverkande elvärme som uppvärmningsform vid nybyggnation bör förbjudas (yrkande 6). - Den kommunala energirådgivningen bör förstärkas. Kommunala energirådgivare bör uppfylla vissa krav för att kommunen skall vara berättigad till bidrag för verksamheten. Ytterligare medel bör även tillföras verksamheten (yrkande 7). Även i motion 2005/06:Bo18 (mp) föreslås göra ett antal tillkännagivanden som både gäller regeringens bedömningar avseende inriktningen av nya insatser och vissa av de pågående insatserna som regeringen redovisat. Innebörden i dessa tillkännagivanden är i korthet följande. - Statliga myndigheters och fastighetsbolags fastighetsbestånd bör minska sin energianvändning med och i förhållande till användningen 1995. Användningen av fossila energikällor och el för uppvärmningsändamål bör avvecklas till 2020 (yrkande 4). - Staten bör ge i uppdrag åt myndigheter och statliga bolag att köpa in varor som hör till den bästa kvartilen eller motsvarar kraven från vedertagna miljömärkningssystem (yrkande 5). - Staten bör i högre utsträckning använda sin upphandling för att stimulera en energieffektiv teknik- och produktutveckling (yrkande 6). - En elmarknadsreform bör genomföras som innebär att ett system för effektprissättning införs och att information lämnas till elkonsumenterna (yrkande 7). - Regeringen bör i ägardirektivet för formulera uppdrag som bl.a. innebär att bolaget skall erbjuda timmätning av elförbrukningen, utveckla prissättningsmodeller som ger korrekta prissignaler och dämpar effekttopparna samt erbjuda kunderna energikartläggning och energispartjänster. bör dessutom få ett eget effektiviseringsmål (yrkande 8). - Krav på individuell mätning av varmvatten och elanvändning vid nybyggnad och ombyggnad av flerbostadshus bör införas i byggregler (yrkande 9). - Krav på individuell mätning och debitering av värmeförbrukningen vid nybyggnad och ombyggnad av flerbostadshus bör införas i byggregler (yrkande 11). - Miljödifferentierad fastighetsskatt bör införas i två steg. På kort sikt bör ett ekonomiskt stöd ges vid certifierad energibesiktning som utförs vid andra tillfällen än vad lagen om energideklaration kräver. På något bör ändringar införas så att fastighetsskatten differentieras efter byggnaders energiprestanda (yrkande 13). - Användningen av direktverkande el som värmekälla i nya hus bör förbjudas från (yrkande 14). - Effektdrivande elvärme bör förbjudas i nybyggda hus från , med undantag för extremt energisnåla, s.k. passiva hus (yrkande 15). - Nya flerfamiljshus och småhus som är modulhus bör endast undantagsvis behöva värmas med särskild uppvärmning. Kravnivån bör ligga på högst per kvadratmeter och år (yrkande 16). - Indirekta och övriga värmekällor som särskilda värmeslingor i golv för "komfortvärme" eller handdukstorkar bör räknas in i underlaget för de skärpta energihushållningskraven vid nybyggnation och större ändringar av befintlig bebyggelse (yrkande 17). - Energibeskattningen för industri och verkstäder bör ändras. Annan energi än processenergi som används i den energiintensiva industrin bör beskattas på samma sätt som energianvändningen i andra sektorer. Den lätta industrins undantag från elkonsumtionsskatten bör slopas (yrkande 18). - Direktiven för energirådgivning bör ändras så att de medger hembesök och specifik rådgivning till varje objekt. Rådgivare bör få arbeta med kommunens egna lokaler. till rådgivningen kan behöva förstärkas (yrkande 21). I motion 2005/06:Bo17 (kd) tas endast en fråga upp som har anknytning till regeringens redovisningar avseende inriktningen av det nationella programmet för energieffektivisering och energismart byggande. Det gäller motionens yrkande 4 enligt vilket energibesparande investeringar i bostäder bör underlättas genom att kopplingen mellan dessa och ett ökat taxeringsvärde på fastigheter bryts. Nya insatser inom programmet Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om inriktningen av nya insatser inom programmet för energieffektivisering och energismart byggande. Jämför reservationerna 3 (m, fp, kd), 4 (c) och 5 (mp). tar i detta avsnitt upp motionsförslag som avser något av de nio områden för nya insatser inom ramen för det nationella programmet för energieffektivisering och energismart byggande där regeringen redovisat sina bedömningar. Det gäller insatsområdena 1-4 och 7 enligt den ovanstående redovisningen av denna del av propositionen. Utskottet tar sedan ställning till dessa motionsförslag i samlad form. Inledningsvis vill utskottet emellertid något kommentera förslaget om ett tillkännagivande i m-motionen som får ses som en kritik mot inriktningen av det nationella programmet i dess helhet. Motionärerna anför bl.a. att regeringens bedömningar är alltför ensidigt inriktade på energitekniska åtgärder. anser att det är värdefullt att regeringen i samlad form redovisat hur arbetet för att åstadkomma energieffektiviseringar i bebyggelsen bedrivs och sin syn på vilka ytterligare insatser som kommer att krävas . Utskottet ser också positivt på att de olika insatserna nu samlats till ett samordnat nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. Det ger bättre möjligheter att bedöma hur olika insatser kan stämmas av mot varandra och samverka i syfte att minska energianvändningen utan att inomhusmiljön eller andra väsentliga egenskaper i bebyggelsen för den skull påverkas negativt. Det underlättar också en uppföljning av gjorda insatser och deras effekter. Utskottet kan inte instämma i det synsätt som kommer till uttryck i m-motionen och som innebär att programmet ensidigt fokuserar på åtgärder som leder till ökad energieffektivitet. Det ligger visserligen i sakens natur att ett program för energieffektiviseringar särskilt lyfter fram och diskuterar de åtgärder som kan åstadkomma energibesparingar, men behovet av en avvägning mot andra intressen understryks också. Energieffektiviseringarna får självklart inte ske till priset av att exempelvis miljö- och hälsoaspekterna glöms bort. Vidare måste åtgärdernas kostnadseffektivitet beaktas när samhället ställer olika krav som syftar till en minskad energianvändning. Detta är också utgångspunkten för de olika bedömningar som regeringen redovisat. Regeringen har som en första ny insats inom det nationella programmet redovisat sin bedömning avseende staten som föredöme och brygga till ett brett genomförande av energieffektiviseringsåtgärder. I mp-motionen föreslås en annorlunda formulerad bedömning av inriktningen på de åtgärder som bör vidtas i statliga myndigheters och fastighetsbolags fastighetsbestånd. Som utskottet uppfattar saken består skillnaden främst i att motionen förespråkar ett kvantitativt formulerat mål för energieffektiviseringen och ett tydligare krav på åtgärder för minskad användning av fossila energikällor och el för uppvärmningsändamål. Regeringens bedömning är däremot inriktad på att understryka den ledande roll som staten i olika avseenden bör ta på sig i omställningen till ett energieffektivt samhälle och att framhäva de instrument som kan användas i detta arbete. Det gäller bl.a. den roll som Samverkansforum för statliga byggherrar och olika myndigheter kan ha i detta sammanhang. Regeringen framhåller även att tydliga direktiv avseende energieffektivisering har givits till bl.a. myndigheter under och till samtliga länsstyrelser. är inte berett att ta närmare ställning till det kvantitativa mål för det statliga fastighetsbeståndet som föreslås i mp-motionen. Det får emellertid förutsättas att möjligheten att i regleringsbrev och ägardirektiv successivt konkretisera den önskade inriktningen på energieffektiviseringen i det statliga fastighetsbeståndet kommer att tas till vara. Enligt regeringens bedömning av målet för upphandling av energirelaterad utrustning bör vid all statlig upphandling av sådan utrustning det alternativ väljas som ur energisynpunkt är mest fördelaktigt med hänsyn tagen till merkostnaden för inköpet och den minskade energianvändningen under produktens livslängd. I c- respektive mp-motionen föreslås att målets innebörd bör vara att staten i sin upphandlig skall välja produkter med energiprestanda som hör till den bästa kvartilen på marknaden. Regeringen framhåller i propositionen att de tekniska egenskapskrav som ställs på byggnader och anläggningar vid upphandling också måste beaktas, t.ex. avseende god inomhusmiljö. Vidare anför regeringen att man har för avsikt att gå vidare med det förslag som tidigare förts fram i utredningsbetänkandet Bilen, biffen och bostaden (SOU 2005:51) och som innebär att upphandling skall ske inom den bästa kvartilen ur miljö- och energisynpunkt. Regeringen avser att låta en utredning föreslå lämpliga verktyg och teknisk utformning av en sådan regel, inom de ramar som sätts av för offentlig upphandling, med sikte på genomförande . Utskottet kan således konstatera att möjligheten att konkretisera målet för upphandling på det sätt som föreslås i motionerna kommer att utredas. Resultatet av denna utredning bör avvaktas. Regeringen avser att ge i uppdrag att utarbeta skärpta energihushållningskrav vid nybyggnad. I mp-motionen föreslås att dessa krav bör innebära att nya flerfamiljshus och småhus som är modulhus endast undantagsvis skall behöva värmas med särskild uppvärmning och att kravnivån bör ligga på högst 20 kWh/m2 och år. Vidare föreslås att indirekta värmekällor räknas in i underlaget för de skärpta kraven. I propositionen framhålls att myndighetsföreskrifterna på området, dvs. byggregler, är ett viktigt styrmedel för att driva energieffektiva lösningar och energieffektivt byggande framåt. Det är därför viktigt att energihushållningskraven kontinuerligt ses över och skärps i takt med teknikutvecklingen. Regeringen ser, baserat på tillgängligt underlag, en nivå på högst 90 kWh/m2 och år för uppvärmning av utrymmen och tappvarmvatten samt fastighetsel per kvadratmeter uppvärmd yta och år som en rimlig kravnivå vid nybyggnad av flerbostadshus. I den norra delen av landet bedöms 110 kWh/m2 och år vara en rimlig kravnivå. Hushållsel omfattas inte av dessa kravnivåer. De aviserade kravnivåerna anges i första hand omfatta fjärrvärmeanslutna flerbostadshus, eftersom regeringen bedömer att särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda flerbostadshus bör införas. Enligt regeringens bedömning kan kraven mycket väl förenas med god innemiljö och ett gott inneklimat. Regeringen avser att uppdra åt att anpassa kravnivåerna för energihushållning i byggreglerna i enlighet med de i propositionen redovisade intentionerna. Det framgår av regeringens överväganden att inriktningen på det arbete som skall bedrivas på detta område är att en successiv skärpning av kraven skall kunna ske i takt med teknikutvecklingen. Utskottet anser inte att i detalj bör ta ställning till vilka kravnivåer avseende energianvändning m.m. som är möjliga att uppnå . Regeringens bedömning är att särskilda energihushållningskrav vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler bör införas i syfte att begränsa användningen av el för uppvärmningsändamål och effektdrivande lösningar. I c- respektive mp-motionen föreslås i stället att användningen av direktverkande elvärme som värmekälla i nya hus förbjuds. I mp-motionen förordas även att s.k. effektdrivande elvärme förbjuds i nybyggda hus, undantaget extremt energisnåla hus. Frågan om ett förbud mot direktverkande elvärme i nya bostäder och andra byggnader har aktualiserats i flera sammanhang och även behandlats i olika utredningar. Regeringens redovisade ställningstagande i frågan om nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler innebär att skärpta hushållningskrav bör ställas i dessa fall. Kraven bör utformas så att de starkt begränsar användningen av el som uppvärmningskälla. Kravnivåerna bör vara sådana att de kan uppnås genom särskilt väl isolerade hus, s.k. hus utan konventionellt värmesystem eller genom användning av effektiva värmepumpar. Avsikten är att fritidshus, lokaler av tillfällig karaktär och byggnader som inte överstiger skall undantas då kostnaderna enligt regeringen här förefaller orimligt höga i förhållande till de potentiella miljöeffekterna. Regeringen anger att man avser dels att vidta nödvändiga förordningsändringar, dels uppdra åt att meddela de närmare föreskrifter som krävs för att skärpa kraven på hushållning med elenergi vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler. anser att regeringen förordat en lämplig avvägning i frågan om användning av el för uppvärmningsändamål vid nybyggnad av bostäder och lokaler. Som framgår ovan är avsikten att de skärpta hushållningskraven skall få en sådan utformning att användningen av direktverkande elvärme i nybyggda hus starkt begränsas och främst kan komma i fråga i mycket energisnåla hus. Individuell mätning av tappvarmvatten och el är enligt regeringens bedömning ett viktigt instrument för att påverka hushållens beteende. Regeringen avser att ge den planerade energitjänsteutredningen i uppdrag att utreda konsekvenserna av och presentera ett förslag på ett krav på individuell mätning och debitering av tappvarmvatten och el i flerbostadshus. Enligt c-motionen bör regeringen återkomma med ett förslag som innebär att det ställs krav på att mätutrustning för värme och varmvatten installeras vid nybyggnation av flerbostadshus. Vidare bör ett statligt investeringsstöd införas för installation av mätutrustning för mätning av värme och varmvatten i det befintliga fastighetsbeståndet. I mp-motionen föreslås att krav på individuell mätning av varmvatten, elanvändning och värmeförbrukning bör införas i byggregler avseende nybyggnad och ombyggnad av flerbostadshus. Även frågan om individuell mätning av hushållens förbrukning av tappvarmvatten och el har diskuterats i flera sammanhang och förslag har förts fram i flera utredningar. Det framgår av propositionen att regeringen ser mycket positivt på en ökad användning av individuell mätning och debitering på detta område. Regeringen framhåller bl.a. att en sådan mätning ger hushållen ekonomiska drivkrafter att minska sin konsumtion av el och varmvatten, vilket i sin tur leder till en minskad energianvändning. förväntas en ökad medvetenhet om den egna energianvändningen höja acceptansen för andra energieffektiviserande åtgärder. Regeringen anser att det behövs vissa ytterligare överväganden i syfte att utforma lämpliga åtgärder avseende individuell mätning av tappvarmvatten. Som redovisats ovan kommer också den planerade energitjänsteutredningen att få ett sådant uppdrag. Även möjligheten att ställa krav på individuell mätning och debitering av el skall utredas. När det gäller individuell mätning av värme hänvisar regeringen till vissa pågående försöksprojekt. Regeringen anser att det behövs ytterligare uppföljning och utvärdering för att få en bild av huruvida åtgärderna leder till en minskad energianvändning eller inte. Som framgår av regeringens överväganden i frågan finns det en klar strävan att uppnå en ökad användning av individuell mätning av bl.a. tappvarmvatten och el. Regeringen har emellertid ansett att det finns behov av vissa utredningsinsatser som leder fram till förslag om vilka konkreta åtgärder som bör vidtas för att åstadkomma en sådan utveckling och en bedömning av konsekvenser av samhällskrav på detta område. Utskottet ser positivt på att konkreta förslag i den aktuella frågan nu skall utarbetas. Regeringen har, liksom motionärerna, inställningen att en ökad individuell mätning av energianvändningen bör eftersträvas. Tillräckliga skäl för de i motionerna förordade tillkännagivandena kan därför inte anses föreligga. De av bostadsutskottet redovisade övervägandena om nya insatser inom programmet för energieffektivisering och energismart byggande innebär sammanfattningsvis att motionsförslagen som behandlats i detta avsnitt inte bör föranleda något tillkännagivande från . Utskottet avstyrker således motionerna 2005/06:Bo15 (m) yrkande 2 i denna del, 2005/06:Bo16 (c) yrkandena 2, 3 och 6 samt 2005/06:Bo18 (mp) yrkandena 4-6, 9, 11 och 14-17. Pågående insatser inom programmet Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om inriktningen av pågående insatser inom programmet för energieffektivisering och energismart byggande. Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd), 7 (c) och 8 (mp).