bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Fritidsfisket skapar också möjlighet för lokala näringsidkare att driva fisketuristföretag och därmed bedriva verksamhet i skärgården och bidra till bevarandet av vår kulturhistoria. Yrkesfiskets roll som näringsgren och skapare av sysselsättning och företagande måste betonas i fiskeripolitiska sammanhang. Detta bör ges regeringen till känna. Det kustnära fisket och insjöfisket m.m., punkt 16 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det småskaliga skärgårdsfisket. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ317 och avslår motionerna 2004/05:MJ327, 2004/05:MJ413, 2004/05:MJ471, 2004/05:MJ535, 2005/06:MJ272 yrkande 1, 2005/06:MJ333 yrkande 5, 2005/06:MJ471 yrkande 1 och 2005/06:MJ585 yrkande 12. Enligt en EU-förordning får den svenska fiskeflottans kapacitet inte öka. Innebörden av regelverket är att om en licensierad yrkesfiskare vill öka sin fångstkapacitet måste kapaciteten köpas från en annan fiskare. Dessa regler riskerar att slå ut småföretagare och leda till att endast det storskaliga industrifisket blir kvar i . EU-reglerna kan därmed komma att motverka sitt syfte. i har tillskrivit och begärt att förordningen tolkas på ett annat sätt än vad som är fallet. För att värna det kustnära och småskaliga skärgårdsfisket bör därför regelverket ses över och frågan om nödvändigt lyftas till EU-nivå. Detta bör ges regeringen till känna. Det kustnära fisket och insjöfisket m.m., punkt 16 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om insjöfiskets villkor. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ585 yrkande 12 och avslår motionerna 2004/05:MJ317, 2004/05:MJ327, 2004/05:MJ413, 2004/05:MJ471, 2004/05:MJ535, 2005/06:MJ272 yrkande 1, 2005/06:MJ333 yrkande 5 och 2005/06:MJ471 yrkande 1. Fångsterna i insjöfisket är kvantitetsmässigt tämligen begränsade, men eftersom fiskarna genom egna insatser kan bereda och ofta sälja fångsten lokalt erhålls förhållandevis höga kilopriser. I ett EU-perspektiv är det svenska yrkesmässiga fisket i insjöarna unikt och därför bör regeringen fortsatt arbeta för att garantera likvärdiga villkor mellan svenskt insjöfiske och marint fiske. Detta bör ges regeringen till känna. Småskalig livsmedelsförädling m.m., punkt 17 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om villkoren för det kustnära fisket. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ405. Beredning, framför allt rökning, och försäljning av fisk i mindre omfattning är en viktig delinkomst för ett stort antal skärgårdsboende inte minst längs . Om denna verksamhet skall kunna bestå och utkomsten för skärgårdsboende inte ytterligare beskäras, får inte tillståndskraven utökas när det gäller beredning och försäljning av fisk på ett sådant sätt att det äventyrar det kustnära fisket. En sådan utveckling skulle också innebära att hotet mot en levande skärgård förstärks. Det kustnära fiskets fortsatta existens måste säkras, och föreskrifterna för livsmedelstillsynen utformas därefter. Detta bör ges regeringen till känna. Konsumentperspektivet, punkt 18 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sambandet mellan fisket, folkhälsan och konsumentperspektivet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ39 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:MJ339 och 2005/06:MJ501. Vi anser att skrivelsen saknar ett samband mellan fiskerinäringens produktionsförhållanden och konsumentintresset. För att marknaden skall få tillgång till fisk måste villkoren för fångstsektorn och andra delar av fiskerinäringen vara sådana att produktionen inte hindras. I det avseendet finns många brister i den svenska och europeiska fiskeripolitiken. har visat att den administrativa bördan för yrkesfisket är betydligt högre än för andra areella näringar, beräknat per företag. Det finns också regler och kontrollåtgärder som negativt påverkar det småskaliga och kustnära fisket i trots att detta fiske har liten betydelse för bevarandeåtgärder och fiskbeståndens återhämtning. Följden blir att högkvalitativa produkter från det kustnära fisket inte når fram till marknaden, och de lokala konsumenterna blir lidande. Vi anser att regeringens omsorg om andra kategorier fiskande inte får stå i vägen för konsumenternas förväntningar och krav på svenskfångad fisk på marknaden. Detta bör ges regeringen till känna. Miljömärkning m.m., punkt 19 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektiv miljömärkning av fiskeriprodukter. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ371 yrkande 12 och 2005/06:MJ446 yrkande 33 och avslår motion 2005/06:MJ585 yrkande 15. Om en effektiv miljömärkning av fiskeriprodukter skall kunna införas måste entydiga kriterier fastställas för bedömning av olika fångstmetoder och deras miljöpåverkan, för mätning av den enskilde fiskarens miljöpåverkan i form av utsläpp och arbetsmetoder samt för bedömning av bearbetning av fisken i produktionsleden mellan fiskare och konsument. Det är enligt vår mening viktigt att ett sådant märkningssystem införs och att det får stort genomslag på marknaden. Om det behövs för att öka förtroendet för en sådan märkning, bör staten övervaka hur kriterierna tillämpas. Staten bör även stå för kostnaderna för ansökan om godkännande av miljömärkning av de bestånd där svenska fiskare huvudsakligen är verksamma. bör ha det övergripande ansvaret för systemet, och den i sammanhanget ringa kostnaden bör inrymmas i verkets ordinarie budget. Detta bör ges regeringen till känna. Genomförandeplanering och administration, punkt 20 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärder för bevarande av fiskenäringen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 18 och 2005/06:MJ40 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:MJ494 yrkande 5 i denna del, 2004/05:N401 yrkande 11 i denna del, 2005/06:MJ272 yrkande 3, 2005/06:MJ446 yrkandena 30 och 31, 2005/06:MJ451 yrkande 5 och 2005/06:MJ585 yrkandena 3, 8 och 9. Länsstyrelserna bl.a. på , dvs. i , , , och , har föreslagit åtgärder för att skapa förutsättningar för ett livskraftigt småskaligt kustfiske. Dessa och andra förslag tillsammans med fler försök med lokal och regional samförvaltning kan enligt vår mening ge kustfisket möjlighet att bevaras och utvecklas. En förutsättning är emellertid att åtgärder vidtas i enlighet med uttalanden av både EU och regeringen, och förslag om konkreta åtgärder behövs omgående. Om situationen för fisken och fisket skall kunna förbättras måste ett rättsbaserat förvaltningssystem införas som gör att samhällets och fiskarnas intressen stämmer bättre överens. Äganderätter löser dock inte alla frågor när det gäller fisket, men tillsammans med reservat, miljömärkning och en effektiv och noggrann kontroll skapas förutsättningar för ett uthålligt fiske. Detta bör ges regeringen till känna. Genomförandeplanering och administration, punkt 20 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vetenskaplig rådgivning, former för samförvaltning m.m. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ494 yrkande 5 i denna del, 2005/06:MJ446 yrkandena 30 och 31 samt 2005/06:MJ451 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 18, 2004/05:N401 yrkande 11 i denna del, 2005/06:MJ40 yrkande 3, 2005/06:MJ272 yrkande 3 och 2005/06:MJ585 yrkandena 3, 8 och 9. Genom förankring av förvaltningsåtgärder hos berörda intressenter skapas förutsättningar för efterlevnaden av regelverk. Det innebär enligt min mening att åtgärder måste förberedas genom dialog mellan de olika parterna. Återkommande översyner av förvaltningsplanerna gör det möjligt att granska effekterna av insatserna och revidera dem mot bakgrund av ny kunskap. En prioriterad åtgärd för att öka tillförlitligheten bör vara att utveckla metodiken för beståndsuppskattning. En central del av en effektiv förvaltning är en fungerande kontroll. För att göra det möjligt för den enskilde fiskaren att följa regelverket bör reglerna vara tydliga, ändamålsenliga, konsekventa och likalydande för fiskare från olika länder som bedriver samma fiske. I den aktuella handlingsplanen mot illegalt fiske i bör ansträngningen riktas mot det systematiska fusk som underminerar beståndsuppskattningar och det uthålliga fisket.Detta bör ges regeringen till känna. Genomförandeplanering och administration, punkt 20 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samförvaltning och delaktighet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ585 yrkandena 3, 8 och 9 samt avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 18, 2004/05:MJ494 yrkande 5 i denna del, 2004/05:N401 yrkande 11 i denna del, 2005/06:MJ40 yrkande 3, 2005/06:MJ272 yrkande 3, 2005/06:MJ446 yrkandena 30 och 31 samt 2005/06:MJ451 yrkande 5. Utifrån sina kunskaper om fiskbestånd, hav och miljö måste yrkesfiskarna få större ansvar och bättre delaktighet i frågor som berör den egna näringen och, tillsammans med andra delar av näringen, möjlighet att aktivt delta i förvaltningen av den egna näringen. Enligt min mening bör samverkan mellan fiskerinäring, forskning, myndigheter och miljöorganisationer, både regionalt, nationellt och internationellt, förbättras och och bör föra en regelbunden dialog med yrkesfiskets företrädare. Ett organ bör inrättas för att formalisera en sådan samverkan på nationell nivå. Ett sådant forum bör bli en viktig bas för ställningstagande i fiskefrågor. Detta bör ges regeringen till känna. Nationella förvaltningsåtgärder, punkt 24 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utredning av miljömålen för vattenmiljöer och fritids- och turismfiske. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ421 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:MJ347 yrkande 3, 2004/05:MJ488, 2004/05:MJ500 yrkande 25, 2005/06:MJ444 yrkande 1, 2005/06:MJ497 yrkande 1 och 2005/06:MJ585 yrkande 6. Jag anser att en utredare bör tillkallas för att se över statens verksamhet och organisation när det gäller miljömålen inom vattenmiljöer samt fritids- och turismfiske och hur kraven på biologisk mångfald och naturvård skall upprätthållas och hanteras i vattenmiljöer. Såväl som roller bör då genomlysas. Uppdraget bör också omfatta organisation och arbetssätt samt förslag om sådana förändringar att statens verksamhet inom detta område på ett bättre sätt än anpassas till dessa intressen. Utredaren bör också beakta övriga myndigheters arbete med dessa frågor, särskilt och Turistdelegationen. Det bör också stå utredaren fritt att ompröva myndigheternas ansvarsfördelning. Utredaren bör särskilt ta in synpunkter från kommunerna, de intresseorganisationer som företräder fritidsfisket, fisketurismen samt forskningen om friluftsliv och fritidsfiske. Detta bör ges regeringen till känna. Ålfisket, punkt 25 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärder för att trygga ålfisket. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ319, 2004/05:MJ333 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ494 yrkande 3, 2005/06:MJ328 yrkande 3, 2005/06:MJ451 yrkande 3 och 2005/06:MJ524 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:MJ300, 2004/05:MJ421 yrkande 7 och 2005/06:MJ505. Krisen för det europeiska ålfiskebeståndet har blivit en fråga i EU där beslut kommer att fattas om en handlingsplan för ålen. För att skydda det framtida ålfisket i har kommissionen lagt fram ett förslag som innebär att fiske efter blankål, dvs. vuxen ål, i norra i princip förbjuds, men att det även i fortsättningen är tillåtet att fiska glasål, dvs. ålyngel, i stor skala i . Vi anser att sådana åtgärder i stället bör vidtas som säkrar ett hållbart ålfiske i hela . Utplantering av glasål i norra är det bästa sättet att trygga det framtida ålfisket i både södra och norra . Mål bör sättas upp för ålbeståndens storlek, men de nationella förvaltningarna bör tillsammans med de inhemska ålfiskarna utforma åtgärderna. Detta leder till både snabbare och mer kraftfulla åtgärder som är anpassade efter regionala förhållanden. Regional harmonisering av regelverket bör införas, så att samma regler gäller för gemensamt fiske i berörda länder. Strukturmedel bör ställas till förfogande för storskalig utsättning liknande den som gjordes . Om sådana medel ställs till förfogande kan det bli möjligt att återställa nivåerna på beståndet. Vid sidan av utplantering måste fortsatta satsningar göras på restaurering av ålens livsmiljöer, och de vandringsvägar öppnas som byggnation och olika exploateringar har stängt. Eftersom ålen också är bytesdjur för skarv och säl är det viktigt att dessa arter inte tillåts att breda ut sig ohämmat. bör bevaka att de begränsningar som införs för svenskt fiske efter ål motsvaras av begränsningar i övriga länder runt . Hänsyn måste också tas till de förvaltningsåtgärder som , i motsats till andra länder, målmedvetet har vidtagit. Slutligen vill vi betona att det näringsmässiga fisket både i kustområden och i insjöar skulle få mycket svårt att överleva om de nationella utsättningsprogrammen inte kan genomföras i minst lika stor utsträckning som . I annat fall föreligger uppenbar risk för att ett flertal fiskeföretag slås ut, eftersom ålfångsterna är en viktigt del av intäkterna. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärdsprogrammet för lax, punkt 26 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lokalt anpassade insatser i Norrlandsälvarna. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ37 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:MJ39 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:MJ421 yrkande 6 och 2005/06:MJ551. I skrivelsen betonas att åtgärdsprogrammet för lax, , har varit framgångsrikt. Detta är emellertid inte fallet överallt. Särskilt tycks det i mindre älvar vara svårt att uppnå planens mål. Orsakerna till svårigheterna är inte fullt klarlagda. Enligt vår mening bör yrkesfiskarna ges bästa möjliga förutsättningar för att tillvarata den förbättrade fiskepotentialen i Norrlandsälvarna som rimligen kommer att bli en följd av drivgarnsförbudet, och lokalt anpassade restaurerings- och förvaltningsinsatser bör sättas in i de älvar som ännu inte har nått upp till målen i åtgärdsplanen för lax. En betydande del av laxen fångas i öppna , och detta fiske kommer däremot att minska drastiskt som en följd av drivgarnsförbudet. Det yrkesmässiga fisket för marknaden längs Norrlandsälvarna bedrivs med sälsäkra s.k. push-up-fällor, och det anses finnas ett utökat utrymme för dessa redskap som alltså fungerar i laxfisket, trots kraftigt ökad sälpopulation. Därför bör försommarfredningen av fisket vid Norrlandsälvarna upphöra för att bl.a. öka möjligheterna till kompensation för Norrlandsfiskarna för de yrkesmässiga fångster som kommer att försvinna när drivgarnsförbudet har trätt i kraft. Detta bör ges regeringen till känna. Vildlekande lax, punkt 27 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tydligare lagstiftning mot fasta fångstredskap vid älvmynningarna. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ500 yrkande 30 och 2005/06:MJ446 yrkande 32 och avslår motionerna 2004/05:MJ460, 2005/06:MJ308, 2005/06:MJ550 och 2005/06:MJ572. Laxen kan inte längre reproducera sig i de utbyggda älvarna ovanför det nedersta kraftverket i respektive älv, och den vildlekande laxen hotas av utrotning på grund av förstörda lekvatten och alltför hårt drivet fiske. Fiskynglen har även drabbats av en dödlig bristsjukdom som kan vara en följd av de ekologiska störningar som orsakas av föroreningar. Ett stort problem för laxen är dessutom de fasta fångstredskap som ofta finns vid älvmynningen. Mot denna bakgrund bör fasta fångstredskap inte tillåtas vid älvmynningen, och lagstiftningen bör bli tydligare på denna punkt. Detta bör ges regeringen till känna. Tumlare, punkt 29 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om medfinansiering från EU. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ446 yrkande 14 och avslår motion 2005/06:MJ294. Enligt min mening bör verka för att medel skall utgå från eller annan lämplig EU-medfinansiering för att kompensera de fiskare som drabbas ekonomiskt av mot bifångster av tumlare.Detta bör ges regeringen till känna. som pilotområde, punkt 30 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om som pilotområde. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ40 yrkande 2 och 2005/06:MJ328 yrkande 4. De regionala rådgivande nämnder där forskare, fiskare och miljöorganisationer ingår som har införts för och kan bli mycket viktiga för förvaltning av dessa havsområden. Nämnderna syftar till ökat deltagande och bättre förankring av fiskeripolitiken hos berörda parter. Enligt vår mening är lokal och regional förankring och deltagande helt avgörande i arbetet med att förbättra och hållbart nyttja havet, dess resurser och havsmiljön. måste fortsätta att kraftfullt arbeta för att skall bli ett pilotområde i EU för en helt ny förvaltningsstrategi med syfte att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling garanteras. Detta bör ges regeringen till känna. Vattenägares husbehovsfiske, punkt 31 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vattenägarens fritidsfiske. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ446 yrkande 45. Enligt min mening bör vattenägarens fritidsfiske för husbehov i normalfallet vara tillåtet i områden som är fredade från fritidsfiske. Däremot bör fritidsfiske med stöd av allmän rätt inskränkas i dessa områden. Detta bör ges regeringen till känna. Utkast av fisk, punkt 32 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om begränsade fångstdagar. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ36 yrkande 6 och avslår motion 2005/06:MJ465. Som regeringen anför i skrivelsen är utkast av fisk ett problem som måste minimeras. Det försök med begränsning av antalet tillåtna fångstdagar som föreslås äga rum i är enligt vår mening ett intressant alternativt sätt att komma till rätta med problemet, men försöket bör genomföras och utvärderas innan dagens regler skärps. Detta bör ges regeringen till känna. och skarv, punkt 34 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jakt på säl och skarv. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ37 yrkande 8. Vi anser det viktigt att arbetet med framtagande av fiskemetoder och fiskeredskap som motverkar skador av säl och skarv fortsätter, och det finns behov av mer kraftfulla åtgärder mot säl och skarv. Om bestånden regleras genom ansvarsfull viltförvaltning utifrån jaktetiska principer och med tydliga regler i form av tider och andra villkor kan de hållas på en sådan nivå att skadorna för yrkesfisket sänks till en acceptabel nivå. Detta bör ges regeringen till känna. Dumpade kemiska stridsmedel eller miljöfarliga kemiska ämnen, punkt 35 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning vid olyckor med farliga ämnen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ500 yrkande 36, 2005/06:MJ37 yrkande 9 och 2005/06:MJ446 yrkande 38. Enligt regeringens uppfattning täcker den statliga ersättningen nästan hela kostnaden för sanering av senapsgas, och regeringen hänvisar till att sådana olyckor är mycket sällsynta. Yrkesfiskarna däremot anser inte att skyddet är fullgott, varför nya diskussioner bör tas upp mellan fiskare och staten. Yrkesfiskarna anser också att man skall kunna erhålla ersättning för förlorad fångst samt skador på fiskeredskap och annan materiel. Eftersom det är angeläget att de svenska yrkesfiskarna får ersättning för samtliga kostnader som kan uppstå i samband med sådana olyckor bör en översyn göras av skyddet för fiskare vid olyckor med kemiska stridsmedel. redovisade en översyn av ersättningssystemet för kostnader i samband med skador på fiskefartyg till följd av dumpat material eller miljöfarliga kemiska ämnen. Jag anser det angeläget att införandet av de nya reglerna inte fördröjs ytterligare. Detta bör ges regeringen till känna. Fiskevårdsåtgärder, punkt 36 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att inte införa skatt på fiskeredskap. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ328 yrkande 9 och avslår motionerna 2004/05:MJ421 yrkande 5 och 2005/06:MJ39 yrkande 6. För att fiskerinäringen skall kunna utvecklas måste rollerna och aktörerna få samma förutsättningar som andra näringar. Köparen av fiskeredskap skall inte behöva betala till en fond som omfördelar medel och förskjuter konkurrensförhållandet mellan olika producenter. Därför avvisar vi en skatt på fiskeredskap. En skatt kommer dessutom att medföra samma rundgång och byråkrati som en allmän fiskevårdsavgift, vilket enligt vår mening inte heller är rätt sätt att finansiera fiskevården. Om ägarna till fiskevatten bildar fiskevårdsområden och öppnar dessa för allmänheten genom att sälja fiskekort bör fiskerätten återföras till ägarna. På så sätt upphävs konfiskationen, och beståndsvården säkras genom att medel tillförs genom intäkterna från försäljningen av fiskekort. Detta bör ges regeringen till känna. Fiskevårdsåtgärder, punkt 36 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fiskevårdens finansiering. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ39 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:MJ421 yrkande 5 och 2005/06:MJ328 yrkande 9. Vi anser att nya krångliga finansieringssystem bör undvikas, särskilt om det kan antas att en förhållandevis stor del av intäkterna kommer att gå till administration. En annan utgångspunkt bör vara att inte införa system som helt uppenbart ger upphov till fusk. Fiskevården är en viktig fråga för hela samhället och skall därför finansieras via offentliga medel och med hjälp av möjliga EU-medel.Detta bör ges regeringen till känna. Fiskevårdsåtgärder, punkt 36 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: