bet · GT01AU5 · 2006-03-23 00:00:00 — Det ska dock tas skälig hänsyn till personliga förhållanden, som t.ex. hälsa och lokal bundenhet av familjeskäl. Rimlig hänsyn ska också tas till att en arbetssökande kan vara förankrad inom det yrke som han eller hon är utbildad till eller etablerad inom genom regelbundna uppdrag eller anställningar. Detta gäller särskilt kulturarbetare. Utskottet betonade vid behandlingen av propositionen att utgångspunkten måste vara att ju längre en person är arbetslös, desto svagare anknytning får han eller hon normalt anses ha till sitt tidigare yrke. Utskottet klargjorde att reglerna inte får tillämpas på det sättet att vissa grupper i praktiken får en form av yrkesförsäkring. IAF har utarbetat föreskrifter om lämpligt arbete (IAFFS 2004:3). Utskottet står fast vid att det ska vara möjligt för den arbetssökande att begränsa sitt sökområde och är därför inte berett att ställa sig bakom de förslag till förändringar som föreslås i motionen. Motion A272 (c, m, fp, kd) avstyrks. I ett par motioner tas frågan om avstängningstid vid egen uppsägning upp. Enligt 43 och 44 §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring ska en person som lämnar sin anställning utan giltig anledning avstängas från ersättning i längst . För arbeten som varat eller mindre är avstängningstiden kortare. I för arbetslöshetskassor och IAF:s föreskrift (IAFFS 2005:1) anges hur regeln ska tillämpas. Det måste föreligga starka skäl för att en sökande ska ha giltig anledning att sluta sitt arbete, t.ex. att arbetsgivaren inte betalat ut lönen eller att arbetet är olämpligt av hälsoskäl, vilket i regel måste styrkas med läkarintyg. Även i fall där en anställd utsätts för kränkande särbehandling, t.ex. trakasserier och mobbning, kan giltig anledning att lämna arbetet anses föreligga. Utskottet har tidigare (bet. 2000/01:AU5) uttalat att arbetslöshetsförsäkringen i likhet med vad som gäller för andra försäkringssystem måste ha regler om begränsning av rätten till ersättning om den försäkrade själv orsakar försäkringsfall. Denna princip är viktig att upprätthålla inte minst mot bakgrund av att arbetslöshetsförsäkringen är solidariskt finansierad. Det är viktigt för dess legitimitet att missbruk motverkas. Mot detta ska ställas att det finns fall, som nämnts ovan, när man måste acceptera att den försäkrade orsakar en arbetslöshetssituation. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen i motionerna. Utskottet har och senast i det förut nämnda betänkandet (2004/05:AU4) behandlat ett motsvarande yrkande om karensdagar som i motion A312. Utskottet har då gjort följande klarläggande. Man kan av motionen få intrycket att en arbetslös alltid drabbas av karensdagar när han eller hon återgår i arbetslöshet efter att ha påbörjat ett arbete. Så är inte fallet. En ersättningsperiod inleds med . kan den arbetssökande påbörja och prova flera arbeten och sedan återgå till arbetslöshet utan att drabbas av nya karensdagar. Utskottet anser liksom tidigare att detta är en rimlig avvägning. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks motionerna A282 (c), A312 (kd) och A313 (s). I motion A281 framförs att a-kassornas arbetsuppgifter skulle kunna överföras till arbetsförmedlingen. Utskottet har tidigare uttalat (senast i bet. 2004/05:AU4) att det faktum att arbetslöshetsförsäkringen administreras av intresseorganisationer, dvs. fackliga organisationer och bransch- och småföretagarorganisationer, innebär stora fördelar. Detta har t.ex. garanterat en nära koppling till lönebildningen, arbetsmarknadspolitiken och i förlängningen till den ekonomiska politiken. IAF är den myndighet som har tillsyn över att arbetslöshetskassorna tillämpar ersättningsreglerna korrekt så att de arbetssökande behandlas rättssäkert. Utskottet anser att det finns goda skäl för den nuvarande funktionsuppdelningen och avstyrker därför motion A281 (c). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner som bl.a. rör inträdesvillkor och a-kassa vid deltidssjukskrivning. Samtliga motioner avstyrks. Jämför reservation 4 (v, mp). menar i motionerna Sf336 yrkande 20 och A270 yrkande 2 att inträdeskraven till a-kassan missgynnar de grupper som inte har hunnit få någon förankring på arbetsmarknaden. Regelsystemet är strukturellt diskriminerande mot deltids- och visstidsanställda, kvinnor, yngre och invandrare. Partiet vill att kravet för medlemskap i arbetslöshetskassa enligt lagen om arbetslöshetskassor slopas. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över inträdeskraven och deras konsekvenser för invandrade samt komma med förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda. () anför i motion A234 att det finns situationer när trygghetssystemet fungerar osymmetriskt, t.ex. när deltidssjukskrivna blir arbetslösa. Motionären anser att det finns anledning att överväga om regelverket kan förändras för att bättre skydda den enskilde och öka dennes trygghet. och () menar i motion A344 att det finns problem för dem som beviljats sjukersättning att hitta anställningar på . Om det tidigare arbetet upphör har de svårt att hitta ett nytt. Personer som hamnar i den situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Regeln om rätt att få arbete på fungerar inte tillfredsställande då inte längre finns på så många orter. Motionärerna vill att reglerna ses över. () anser i motion A297 att reglerna om arbetslöshetskassornas inträdeskrav bör ses över. Reglerna försvårar och utesluter många av de nya grupperna på arbetsmarknaden. () anser i motion A360 att lagen om arbetslöshetsförsäkring bör ändras så att en studerande som uppfyller arbetsvillkoret i medlemsförutsättningarna ges möjlighet att bli medlem i den arbetslöshetskassa som bäst svarar mot ett framtida yrkesval, detta för att förbättra tryggheten för studerande, för att öka anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen och för att likställa förutsättningarna för arbetslöshetskassorna. och () anser i motion A347 att inträdeskravet borde ändras så att alla har rätt till inträde i a-kassan från första arbetsdagen utan krav . Om personen blir arbetslös så ska arbetskravet bevisas i efterhand. Motionärerna anser också att informationen till unga måste bli bättre när det gäller t.ex. inträdeskrav. För en bakgrundsbeskrivning av vilka villkor den arbetslöse måste uppfylla för att ha rätt till arbetslöshetsersättning vill utskottet hänvisa till förra årets betänkande 2004/05:AU4 (s. 17 f.). För att erhålla medlemskap i a-kassan ska den arbetssökande ha arbetat i genomsnitt minst och fortfarande arbeta i minst den omfattningen. Arbetet ska ha utförts inom kassans verksamhetsområde. Syftet med regeln är att vidmakthålla kravet på att endast personer som har tillräcklig anknytning till arbetsmarknaden ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Vid förra årets behandling av liknande motionsyrkanden uttryckte utskottet sin förståelse för de synpunkter som framfördes om att vissa grupper kan ha problem med att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning, t.ex. invandrare, personer med tidsbegränsade anställningar och deltidsarbetslösa. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att man i första hand gör ansträngningar för att dessa personer ska få fastare anknytning till arbetsmarknaden, t.ex. genom att bereda dem heltidsarbete. Frågor om bl.a. rätt till heltid har behandlats i utskottets betänkande 2005/06:AU3 Arbetsrätt. Där hänvisas bl.a. till Heltidsutredningensslutbetänkande Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105). En proposition om arbetstid är aviserad till . Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla att det finns många möjligheter, inte minst via Internet, att informera sig om vilka villkor som gäller för att kunna bli medlem i en a-kassa. När det gäller frågan om studerandes möjligheter till medlemskap i en a-kassa som motsvarar ett framtida yrke vill utskottet anföra följande. Alla a-kassor (utom Alfa-kassan) är specialiserade inom olika bransch- eller yrkesområden, vilket är en effekt av deras anknytning till de fackliga organisationernas motsvarande verksamhetsområden. Om en person under sina studier arbetar inom ett annat bransch- eller yrkesområde än det som studierna är tänkta att leda till är det, enligt utskottets mening, naturligt att han eller hon tillhör den a-kassa som verkar inom det område där arbetet utförs. Som sagts ovan innebär också inträdesvillkoret att arbetet ska ha utförts inom kassans verksamhetsområde. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen i motionen. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Sf336 yrkande 20 (v), A270 yrkande 2 (v), A297 (s), A347 (s) och A360 (s). Frågan om deltidssjukskrivning och a-kassa behandlades även . Utskottet var av uppfattningen att det kan vara svårt för en person med tre fjärdedels sjukersättning att finna en anställning för den resterande delen. Hänvisning gjordes till lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning och lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Utskottet nämnde också den pilotverksamhet med en samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för sjukskrivna arbetslösa (FAROS) som bedrivits t.o.m. . Statskontoret har i rapporten arbetslivsinriktad rehabilitering - måluppfyllelse och effekter (2005:25) gjort en utvärdering som bl.a. visar att deltagande i FAROS har ökat chanserna att komma tillbaka till arbetsmarknaden. AMV och har ett gemensamt uppdrag inom ramen för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. De ska verka för att antalet sjukskrivna arbetslösa, sjukskrivna anställda som behöver byta anställning på grund av ohälsa och personer med aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning som återfår arbetsförmågan och får ett arbete ska öka. En första delrapport ska enligt regleringsbrevet lämnas . AMS och har utarbetat en plan för samverkan inom rehabiliteringsområdet. AMS och har också fått i uppdrag av regeringen att gå igenom alla fall där personer har varit sjukskrivna och alla fall av tidsbegränsad sjukersättning. Syftet är att ta till vara den arbetsförmåga som dessa personer kan ha och att underlätta deras återgång till arbetslivet. Uppdraget startar som ett pilotprojekt. Här kan också nämnas att det enligt ett förslag i budgetpropositionen införts en ny modell i tre steg för arbetssökande med särskilda behov. Trestegsmodellen består av fördjupad kartläggning och vägledning, en ny form av skyddat arbete benämnd utvecklingsanställning och ytterligare en ny form av anställning, trygghetsanställning, liknande vad som erbjuds inom . Slutligen vill utskottet också nämna den översyn av socialförsäkringssystemen (dir. 2004:129) som bl.a. omfattar frågan om en bättre samordning mellan systemen för sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna och den särskilda utredare som tillkallats för att göra en översyn av vissa delar av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (dir. 2005:48, 2005:127). Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna A234 (s) och A344 (s). Utskottets förslag i korthet I avsnittet avstyrks motioner om att arbete i familjehem ska berättiga till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Jämför reservation 5 (m, kd). konstaterar i motionerna A370 yrkande 20 och A420 yrkande 15 att familjehemmen efterfrågas alltmer för familjevårdande uppgifter. Kommunerna har stora svårigheter att rekrytera familjehem. Uppdraget som familjehemsförälder måste godkännas som ett arbete med rätt till social, ekonomisk och rättslig trygghet. Partiet anser att arbetstagarbegreppet ska omfatta även personer verksamma i familjehem och att verksamheten ska berättiga till ersättning från a-kassan. och () menar i motion A204 att familjehemsvård ska likställas med förvärvsarbete och därmed ge samma rättigheter och trygghet som andra arbeten. Utskottet har vid ett flertal tillfällen, (bet. 2004/05:AU4), behandlat frågan om familjehemsuppdrag ska jämställas med förvärvsarbete och därigenom grunda rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet har hänvisat till den parlamentariska kommitté som haft i uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén överlämnade sitt betänkande Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81) . I betänkandet konstaterar kommittén att villkoren i olika trygghetssystem, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen, inte är utformade efter familjehemsföräldrars förutsättningar. Om familjehemsföräldrar missgynnas i detta avseende finns risken att personers vilja att åta sig sådana uppdrag påverkas. Det har inte ingått i kommitténs uppdrag att utreda villkoren för socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen. Kommittén föreslår därför att dessa villkor för familjehemsföräldrar och kontaktpersoner utreds särskilt. Beredning av ärendet pågår i . Utskottet vill också i detta sammanhang nämna den utredning som regeringen har tillsatt för att göra en översyn av socialförsäkringarna (dir. 2004:129). Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att beredningen av det ovan nämnda betänkandet bör avvaktas och avstyrker därför motionerna A204 (m), A370 yrkande 20 (kd) och A420 yrkande 15 (kd). Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner som rör företagares rätt till a-kassa. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c). anser i motion A420 yrkande 14 att frågan om företagares ställning i arbetslöshetsförsäkringen är komplicerad och att den snabbt måste ses över i syfte att ge grundtrygghet också till egenföretagare. Det måste finnas regler som möjliggör större rörlighet mellan olika anställningsformer, varav egenföretagande är en. Den utredning som efterlyst måste skyndsamt tillsättas så att den kan komma med förslag till nytt tydligt regelverk för småföretagares a-kassa. Eftersom regeringen inte effektuerat detta beslut bör göra ett nytt tillkännagivande. I motion N291 av och () framförs att många småföretagare riskerar betydande svårigheter om de t.ex. skulle bli arbetslösa och tillfälligt behöva vända sig till sin a-kassa. Komplicerade regelverk gör det angeläget att utarbeta en lösning som är begriplig, enkel och trygg också för dem som driver en näringsverksamhet på del- eller heltid. Regeringen bör utarbeta förslag om vilka förändringar som ska göras. För bakgrundsuppgifter när det gäller företagares rätt till a-kassa vill utskottet hänvisa till förra årets betänkande (2004/05:AU4, s. 22 f.). Utskottet har ofta kommit in på frågan om arbetslöshetsförsäkringen och företagare. gjorde i ett tillkännagivande till regeringen ett uttalande om behovet av en parlamentarisk utredning för att skyndsamt se över företagares ekonomiska situation vid arbetslöshet (bet. 2003/04:AU6, rskr. 2003/04:185). I arbetsmarknadsutskottets yttrande till över skrivelsen Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (2004/05:AU3y) hänvisade utskottet till ett interpellationssvar från näringsminister . Av det svaret framgick att beredde kommittédirektiv avseende bl.a. regler vid arbetslöshet och sjukdom. Utskottet förutsatte att den fortsatta beredningen inte skulle fördröjas i onödan. Utskottet kan nu konstatera att regeringen enligt underhandsuppgift från kommer att besluta om kommittédirektiv. Utskottet vill understryka vikten av att tillkännagivande blir tillgodosett utan ytterligare dröjsmål och utgår från att regeringen tillsätter en sådan utredning som tillkännagivandet avser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna N291 (c) och A420 yrkande 14 (kd). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner som rör studier och a-kassa. Samtliga motionsyrkanden avstyrks bl.a. med hänvisning till att begärt en utredning. och () pekar i motion A342 på problemet att arbetslösa studerande under vissa förutsättningar inte får a-kasseersättning . Målsättningen är att alla som behöver byta arbete ska erbjudas en snabb och aktiv rehabilitering. De berörda personerna bör ges en bra ekonomisk trygghet under denna omställning, t.ex. när de studerar. I motion A386 av och () anser motionärerna att det måste vara möjligt att kombinera a-kasseersättning med studier på deltid eller på distans under förutsättning att den arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söker jobb. () betonar i motion A403 att arbetslösa bör stimuleras att ta egna initiativ till utveckling/utbildning och som underlättar för dem att få arbete. Regelsystemet för rätt till a-kasseersättning innehåller begränsningar för detta som bör tas bort. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till den bakgrund om studier och a-kassa som finns i bet. 2004/05:AU4 (s. 24 f.). Vid ett flertal tillfällen har utskottet behandlat liknande motioner om arbetslöshetsförsäkringens regler vid studier. Utskottet har också framhållit den mycket viktiga roll som utbildning spelar i vårt samhälle och att det är viktigt att trygghetssystemen inte är utformade så att personer avstår från studier. Frågan om a-kassa under ferier har behandlats (bet. 2003/04:AU3, 2004/05:AU4). Utskottet har uttalat att det kan finnas anledning att se över vad som gäller vid uppehåll i utbildningen och hänvisat till beredningen av den studiesociala utredningens betänkande Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130). Det kan nu konstateras att utbildningsutskottet både i samband med behandlingen av den proposition om förstärkning av studiestödet som följde på utredningen (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14) och senare har behandlat motioner om en ny studiesocial utredning. I ett tillkännagivande av med anledning av en reservation i betänkande 2005/06:UbU5 sägs att det behövs en kartläggning av samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem, såsom bostadsbidrag, socialförsäkringssystem, socialbidrag och arbetslöshetsförsäkring. När det gäller frågan om studier på deltid och a-kassa konstaterade utskottet vid förra årets behandling att det under vissa förutsättningar är möjligt att studera och erhålla ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Till exempel kan man bedriva deltidsstudier förutsatt att tidigare arbete inte avslutats på grund av studierna och att studierna inte hindrar den sökande att söka heltidsarbete. Man måste också vara beredd att avbryta studierna om man får ett arbete. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks motionerna A342 (s), A386 (s) och A403 (s). Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas motioner som rör s.k. överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. m.fl. (s) anser i motion A322 att den tid då man tar emot familjehemsplacerade barn bör tolkas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. I motion A343 anser och () att det bör övervägas att ta bort begränsningsregeln för överhoppningsbar tid. Här, liksom i de andra avsnitten, vill utskottet inleda med att hänvisa till förra årets betänkande (2004/05:AU4) för en beskrivning av reglerna om överhoppningsbar tid, s. 29 f. Frågan om tid då man tar emot familjehemsplacerade barn ska vara överhoppningsbar behandlades i förra årets betänkande (2004/05:AU4), liksom tidigare. Den har nära anknytning till frågan i avsnittet ovan om familjehemsuppdraget i sig ska kunna grunda rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Lagens innebörd är att en viss verksamhet i princip inte kan vara både ersättningsgrundande och överhoppningsbar. Tanken med möjligheten att hoppa är att ett förvärvsarbete som ligger längre bort i tiden ska kunna läggas till grund för ersättning. Om uppdraget som familjehemsförälder skulle jämställas med förvärvsarbete, och därmed kvalificera till ersättning från a-kassan, kan alltså inte vara överhoppningsbar. Utskottet vill också hänvisa till vad som anförts i avsnittet om familjehem och a-kassa om att avvakta pågående beredning. Därmed avstyrks motion A322 (s). Den tid som får hoppas över vid bestämmande av ramtiden är begränsad till . Begränsningen började gälla . Motivet var att det inte kunde anses förenligt med försäkringens syfte att en arbetssökande skulle kunna vara borta från arbetsmarknaden och ändå vara berättigad till ersättning. Med en begränsning skulle kravet på anknytning upprätthållas bättre som administrationen skulle underlättas. fanns ingen begränsning i lagen om arbetslöshetsförsäkring men däremot i fråga om KAS (kontant arbetsmarknadsstöd). Den stödformen upphörde och ersattes av grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Från har sjuårsgränsen i lagen om arbetslöshetsförsäkringen tagits bort i fråga om medföljare till en person vars arbetsgivare har säte i och vars lön utbetalas från (prop. 2005/06:19, bet. 2005/06:SkU6, rskr. 2005/06:113). Skälet var att begränsningen drabbar medföljarna till statsanställda eftersom de utsändas stationeringstider utomlands kan vara upp till i sträck. Den nya regeln är dock generellt utformad så att den gäller även andra än statsanställda. anser att det är angeläget att regeringen kontinuerligt följer vilka effekter begränsningsregeln får i övriga fall. Motion A343 (s) avstyrks i den mån den inte kan anses vara tillgodosedd med det anförda. Arbetslöshetsförsäkring och arbete i annat land Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas motioner som rör arbetslöshetsförsäkringen vid arbete i annat land. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c). I motion Sf279 yrkande 3 av m.fl. (m) anförs att reglerna på arbetsmarknaden måste vara enkla och lätthanterliga och anpassade till en gemensam arbetsmarknad. Motionärerna ger ett antal exempel på hur den nuvarande utformningen av a-kassesystemet utgör hinder för arbetskraftens rörlighet i . I samma motion yrkande 4 anförs att det råder stora skillnader mellan svenskt och danskt regelverk inom det arbetsmarknadspolitiska området. Vid t.ex. praktik med stöd är det omöjligt för sökande på båda sidor att röra sig över gränsen. Stora vinster för den svenska sidan borde kunna göras om praktik i blev möjlig. () anser i motion A244 att man ekonomiskt bör underlätta för svenska medborgare att återvända till efter arbete i annat EU- eller EES-land. Motionären syftar på reglerna som gäller i fråga om möjligheterna att ta med sig "hemlandets" a-kassa medan man söker arbete i annat EU- eller EES-land. För anställda och egenföretagare eller deras familjemedlemmar som flyttar inom EU ska rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet tillämpas. Grundprincipen är att anställda och egenföretagare omfattas av socialförsäkringssystemet i det land där de arbetar. Enligt den s.k. sammanläggningsprincipen kan arbete som en person har utfört i ett medlemsland tillgodoräknas när denne ansöker om arbetslöshetsersättning i ett annat land. Uppgifter om perioder av arbete som en person har utfört i ett land lämnas av landets myndighet i intyg E301. I administreras intyget av arbetslöshetskassorna. Arbetslösa svenskar kan under vissa förutsättningar söka arbete i annat EU/EES-land eller med bibehållen arbetslöshetsersättning . För detta ändamål utfärdar IAF intyg E303. Sedan blev medlem i EU 1994 är det enligt en uppgift från IAF drygt 12 000 arbetslösa som har utnyttjat denna möjlighet. En undersökning gjord av IAF, Att söka arbete med svensk arbetslöshetsersättning i andra EU/EES-länder - (feb. 2005), visar att de vanligaste länder dit svenska arbetslösa reser med arbetslöshetsersättning är och . fick av dem som reste ut med arbetslöshetsersättning arbete, ofta inom handeln eller restaurangbranschen. Undersökningen visar dock också att många har haft problem med arbetsförmedlingen i söklandet. IAF konstaterar att kunskapsspridning och information är mycket viktigt. IAF har kontinuerliga kontakter med de andra EU-länderna om dessa frågor.