bet · GT01UU16 · 2006-05-04 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet dels regeringens skrivelse 2005/06:90 Nordiskt samarbete 2005, dels redogörelse till 2005/06:NR1 svenska delegations berättelse angående verksamheten . Utskottet behandlar även en motion som lämnats med anledning av skrivelsen samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna samt att motionerna avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:U210 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U241 yrkande 1, 2005/06:U281 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U348. avslår motionerna 2005/06:U8 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U241 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:U355 yrkandena 1 och 5. avslår motionerna 2005/06:U8 yrkande 1, 2005/06:U241 yrkande 4 och 2005/06:U355 yrkandena 2, 3 och 6. avslår motionerna 2005/06:U241 yrkandena 5 och 6, 2005/06:U355 yrkande 4 och 2005/06:U359. Östersjö- och Öresundsregionerna, m.m. avslår motionerna 2005/06:U8 yrkandena 4-6, 2005/06:U231 och 2005/06:U294. lägger skrivelse 2005/06:90 och redogörelse /06:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottet behandlar i betänkandet regeringens skrivelse 2005/06:90 Nordiskt samarbete 2005, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet behandlar också redogörelse till 2005/06:NR1 svenska delegations berättelse angående verksamheten . I redogörelsen beskrivs främst rådets 57:e session och en översikt över rådets övriga verksamhet . Utskottet behandlar även en motion som lämnats med anledning av skrivelsen och ett antal motioner från den allmänna motionstiden . var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. prioriterade samarbete på områden där det finns en klar "nordisk nytta". Översynen av Nordiska ministerrådets organisation var en av de stora uppgifterna under det danska ordförandeskapet. Denna översyn resulterade bl.a. i en ny organisation för ministerrådet med färre ministerrådskonstellationer. En omorganisation har också beslutats avseende samarbetet på kultur- och mediaområdet. För att göra strukturen mer flexibel kommer den enligt regeringen i större utsträckning att bygga på tidsbegränsade program och mindre på permanenta institutioner. Arbetet med att avveckla gränshinder fortsatte och det framgår av skrivelsen att det lett till en rad konkreta åtgärder. Samarbetet med Västnorden, samarbetet om arktiska frågor och samarbetet med nordvästra och de baltiska länderna utvecklades enligt skrivelsen . har drivit på för att mer aktivt skall engagera sig för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i . Avslutningsvis beskrivs det bilaterala samarbetet i skrivelsen. Bland annat beskrivs redogörs för delar av samarbetet mellan och i . I den svenska delegationens redogörelse beskrivs inledningsvis det nordiska samarbetets grund, målsättningar och resultat, samt den svenska delegationen och dess arbete . En dialog har förts mellan rådet och de nationella parlamentens talmän om arbetsmetoder, roll och nationell förankring av det nordiska frågorna. 57:e session hölls i . Kampen mot människohandel, livssituationen för urbefolkningarna i , en nordisk samordning i katastrofsituationer och det nordiska samarbetet i var några av de ämnen som diskuterades och blev föremål för beslut. Utöver möten i plenarförsamlingen ägde ett antal seminarier rum i samband med sessionen. Den nordiska välfärdsmodellen var ett återkommande tema under generaldebatten. I redogörelsen beskrivs vidare verksamheten i presidiet, utskotten och kontrollkommittén. Avslutningsvis diskuteras Östersjösamarbetet och det arktiska samarbetet. Det framgår av skrivelsen att en viktig uppgift för det danska ordförandeskapet var att utreda hur samarbetsstrukturen i kunde göras mer ändamålsenlig och hur budgetarbetet kunde förbättras. Översynen av Nordiska ministerrådets organisation var en av de stora uppgifterna under det danska ordförandeskapet. Från svensk sida aktualiserades denna fråga av statsministern och samarbetsministern . En utgångspunkt för detta var att det nordiska samarbetet måste anpassas över tiden för att förbli effektivt och relevant. Antalet ministerrådskonstellationer upplevdes vara för många, i en del ministerrådskonstellationer var det långt mellan mötena och ministerdeltagandet var begränsat. beslutade de nordiska samarbetsministrarna om en genomgång av det nordiska samarbetet med sikte på en tydligare prioritering och effektivisering. lämnade en styrgrupp förslag som gick ut på att det behövdes en koncentration och fokusering av arbetet i ministerrådet. Mot bakgrund därav föreslogs att antalet ministerrådskonstellationer skulle minska från 18 till 11. Förslaget innebar att de självständiga ministerråden på sju områden skulle avveckla och samarbetsuppgifter på dessa områden föreslogs fångas upp på annat sätt. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att ställa sig bakom förslagen. Den nya organisationen för ministerrådet trädde i kraft från med följande ministerrådsstruktur: ministerråd för ekonomi och finanspolitik ministerråd för närings-, energi- och regionalpolitik ministerråd för fiskeri, jord- och skogsbruk och livsmedel ministerråd för utbildning och forskning ministerråd för social- och hälsofrågor ministerråd för arbetsmarknad och arbetsmiljö fattade de nordiska kulturministrarna beslut om en större omorganisation av samarbetet på kultur- och medieområdet. Denna kommer att införas fullt ut . En större förändring av har diskuterats . För att göra strukturen mer flexibel kommer den i större utsträckning att bygga på tidsbegränsade program. Armslängdsprincipen är även fortsättningsvis utgångspunkten för det nordiska kultursamarbetet, precis som när det gäller den nationella kulturpolitiken i de nordiska länderna. Principen innebär att ministrarna kommer att fatta beslut om övergripande prioriteringar för samarbetet genom fleråriga handlingsplaner, medan den praktiska utformningen och genomförandet av programmen är en uppgift för sakkunniga, nationella experter. Totalt läggs tio institutioner och kommittéer ned. Av den svenska delegationens redogörelse framgår att även har fört diskussioner om reformering av samarbetet, främst med de nordiska parlamentens talmän, om en bättre nationell förankring av det nordiska samarbetet. De nationella fackutskottens roll i detta samarbete och tidpunkten för rådets sessioner är frågor som varit föremål för dialog. I den enskilda motionen 2005/06:U348 (s) anför motionärerna att det nordiska samarbetet bör utvecklas och förstärkas. De menar att enastående framgångar har nåtts i , inte minst genom den samverkan, den öppenhet och det samarbete som åstadkommits. De nordiska ländernas samhällsform, kultur och ömsesidiga språkförståelse har gjort till en välfärdsregion av världsklass och med en konkurrenskraft i närbelägna och samarbetande länder som det inte finns någon motsvarighet till i världen. De framgångar som nåtts är dock inte nog för att möta nutidens och framtidens globala utmaningar. Ett än mera förstärkt nordiskt samarbete behövs enlig motionärerna. Ett antal motionärer föreslår i motion 2005/06:U281 (m) yrkande 1 att regeringen skall lägga fram förslag som innebär att läggs ned. Motionärerna menar att de frågor som hanteras av på ett bättre sätt skulle hanteras av utskott. De utvecklingsmöjligheter som finns med ökat nordiskt samarbete tas bäst till vara om detta är en del av det dagliga arbetet i de nationella parlamenten och deras utskott (yrkande 2). I den enskilda motionen 2005/06:U210 (fp) yrkande 1 anförs att regeringen bör lägga fram förslag som innebär att en målinriktad fas inleds som syftar till att läggs ned. I yrkande 2 argumenteras för att det framtida samarbetet mellan de nordiska länderna bör omorganiseras på ett tidsenligt sätt. I den enskilda motionen 2005/06:U241 (fp) yrkande 1 anförs att förändringar i omvärlden innebär att nya överväganden bör göras kring rådets arbetsformer och inriktning. Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet alltjämt har stark folklig förankring. Det nordiska samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap och vilar på gemensamma värderingar ifråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. I framställning till 2005/06:RS3 anförde riksdagsstyrelsen (riksdagskommittén) följande: Möjligheten för nationella parlamentariker att delta också i internationella processer är i grunden en demokratifråga. Folkvalda nationella parlamentariker utgör en viktig länk mellan olika beslutsfattande nivåer i en internationaliserad och globaliserad omgivning. Direkt folkvalda parlamentariker skall vara representativa för väljarna och har därigenom en särskild legitimitet. Det parlamentariska uppdraget lämpar sig väl för opinionsbildning samt kunskaps- och informationsspridning och erbjuder möjligheter att föra vidare medborgarnas synpunkter, idéer och förslag till ansvariga på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Folkvalda parlamentariker har därför en central roll i internationella processer. Också i genomförandet och uppföljningen av redan beslutade åtaganden av världssamfundet har nationella parlament och parlamentariker av tradition haft en viktig uppgift. Deltagandet av direktvalda parlamentariker stärker legitimiteten och handlingskraften i hela implementeringsprocessen. Kommittén anser att ledamöternas deltagande i internationella processer dels skapar möjlighet för ledamöterna att i internationella sammanhang skapa opinion för svenska synsätt, dels ger berörda ledamöter möjlighet att i direkt kontakt med sina väljare spegla opinioner i omvärlden och därvid skapa ökad internationell förståelse. Parlamentarikers internationella engagemang kan ses som en balanserande kraft gentemot intressen med lägre representativitet och legitimitet. Utskottet menar att ovanstående resonemang är väl tillämpligt på det . Kommittén anförde vidare i framställningen att Flertalet av de interparlamentariska församlingarna bildades i en jämfört med nu helt annan politisk situation under specifika geopolitiska förutsättningar efter och under . Nya parlamentariska församlingar har tillkommit senare utan att redan etablerade församlingar har rationaliserats eller ändrat arbetsformer. I en ny situation söker flera parlamentariska församlingar nya uppgifter och samarbetspartner och vidgar sitt uppdrag i förhållande till ursprungliga syften och mandat. Det ökar risken för duplicering av aktiviteter och även konkurrens mellan församlingarna. En viktig utgångspunkt för det interparlamentariska samarbetet är att dagens behov bör vara vägledande för engagemang. De historiska och politiska behov och syften som förelåg vid inrättandet av olika interparlamentariska organisationer och delegationer är inte alltid ägnade att vara vägledande för det interparlamentariska samarbetet. För varje organisation och parlamentarikerförsamling bör därför verksamheten ställas i relation till dagens förutsättningar och behov. Utskottet konstaterar i sammanhanget att det arbetsformer och samarbetsområden har varit, och alltjämt är, föremål för diskussioner och utvärderingar. För att se över verksamhetens innehåll och arbetsformer i ljuset av EU-utvidgningen tillsattes en ny arbetsgrupp , den s.k. Framtidsgruppen, vars förslag diskuteras . En dialog har inletts mellan rådets presidium och de nordiska parlamentens talmän. Fokus i diskussionerna har varit på budgetbehandlingen, budgetens storlek och andel av den totala budgeten för det interparlamentariska samarbetet. Andra viktiga frågor som lyfts fram i diskussionen och där samsyn kunnat nås gäller förankringen och återkopplingen i de nationella parlamenten av det nordiska samarbetet och samordningen av de nordliga parlamentariska samarbetsorganen . Utskottet konstaterar att frågan om det nordiska samarbetets förankring i de nationella parlamenten är mycket viktig och välkomnar frågan är föremål för diskussioner inom . Utskottet menar att de nationella parlamentens fackutskott har en viktig roll i arbetet för att förankra det nordiska samarbetet i parlamenten. Det framgår av skrivelsen att har reformerats för att göra arbetet mer koncentrerat, fokuserat och effektivt. Detta reformarbete har lett till en ny organisation för ministerrådet. Även har sett över sitt arbetssätt i syfte att effektivisera detta och förbättra förankringen i, och återkopplingen till, de nationella parlamenten. Som ett resultat av detta arbete har en överenskommelse träffats med de nordiska parlamentens talmän varigenom rådet åtar sig att - efter samråd med talmännen - anordna ett antal temakonferenser , dit de nationella parlamentens fackutskott inbjuds, i vissa fall tillsammans med motsvarande utskott i de baltiska staternas parlament. Utskottet menar att fyller en viktig funktion för att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete. Det är också en styrka för de nordiska länderna att ett stort antal ledamöter i de nationella parlamenten kontinuerligt engagerar sig i nordiskt samarbete, både för att stärka det inomnordiska samarbetet och för att bygga nätverk som kan öka det nordiska inflytandet i EU och andra samarbetsorgan. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U210 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U241 yrkande 1, 2005/06:U281 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U348. Det framgår av skrivelsen att gränshindersarbetet länge har haft hög prioritet i det nordiska samarbetet och att det särskilt lyftes fram under ordförandeskap 2003. Den förre danske statsministern engagerades 2003 som särskild representant för att driva på gränshindersarbetet. Han har drivit dessa frågor med stort engagemang fram /06 då han avslutade sitt uppdrag. I skrivelsen redogörs för de framsteg som gjorts på en rad områden. Det framgår bl.a. att det har satsats resurser på att öka informationstillgången för de nordiska medborgarna. På arbetsmarknadsområdet har utredningar som bedrevs gjort det möjligt att via en digital arbetsförmedling söka information om lediga tjänster och ledig kvalificerad arbetskraft på bägge sidor om . Ett nytt nordiskt avtal om folkbokföring undertecknades i anslutning till session i . slutfördes i en nordisk expertgrupp, under justitieministrarna, förhandlingar om 1931 års nordiska äktenskapskonvention. Ändringarna innebär bl.a. att makar som flyttar mellan de nordiska länderna får ökad förutsebarhet om vilket lands lag som skall tillämpas på deras förmögenhetsförhållanden, vilket ger dem en tryggare ekonomisk situation. Även inom social- och hälsoområdet har framsteg gjorts. Av redogörelsen framgår att en av de viktigaste uppgifterna för är att uppmärksamma de gränshinder som trots de omfattande nordiska avtalen försvårar rörligheten mellan länderna. I gränshindersdebatten vid 57:e session framhöll de svenska delegaterna bl.a. kopplingen mellan gränshindersfrågor och det nordiska samarbetets legitimitet. I den enskilda motionen 2005/06:U8 (fp) yrkande 2 anförs att regelverket bör ändras så att det skapas konsekvens mellan jobbsökarkrav i reglerna för a-kassa och möjlighet till ersättning för jobbsökarresor. I yrkande 3 argumenteras för regelförenkling och kravrätt för människor som lever och arbetar i gränsregionen mellan och . I den enskilda motionen 2005/06:U241 (fp) yrkande 2 anförs att det är viktigt att de avtalsmässiga, legala och praktiska gränshinder som fortfarande föreligger för nordisk rörlighet undanröjs. I yrkande 3 efterlyser motionärerna ett nordiskt skattekontor. I kommittémotionen 2005/06:U355 (kd) yrkande1 anförs att det nordiska samarbetet om ömsesidigt erkännande av utbildningar skall förstärkas så att betygen i kan jämföras på ett rättvist sätt. I yrkande 5 anförs att regeringen bör kartlägga och ge förslag på lösningar på de problem som försvårar för nordbor att bosätta sig och arbeta i annat nordiskt land. En viktig fråga i det nordiska samarbetet har alltid varit att främja integrationen mellan de nordiska länderna och underlätta för nordiska medborgare att röra sig över gränserna. Gränshindersarbetet spänner över åtskilliga politikområden och syftar till att underlätta för nordbor att röra sig över de nordiska gränserna. Avvecklingen av gränshinder gör även att kan verka mer framgångsrikt internationellt. Utskottet välkomnar att arbetet för att reducera eller avskaffa gränshinder och att främja integrationen mellan de nordiska länderna är en svensk prioritet i det nordiska samarbetet. Även om integrationen mellan länderna och olika regioner har kommit långt så återstår problem. Regelverken i de nordiska länderna skiljer sig fortfarande åt och skapar i vissa fall problem för människor, företag och organisationer. En viktig del av arbetet mot gränshinder är de insatser som görs för att kartlägga återstående hinder. I sammanhanget kan nämnas att ett gränshinderssekretariat har inrättats inom för att koordinera arbetet med att undanröja identifierade gränshinder. Ett gränspolitiskt forum har också inrättats. Syftet med detta är att etablera ett nätverk av experter som kommer att utbyta erfarenheter och information om gränshinder, identifiera problem och koordinera insatser. Utskottet konstaterar att gränshindersarbetet fortlöpande ger resultat. Som exempel kan nämnas det nya nordiska avtalet om folkbokföring som undertecknades i anslutning till session i . Avtalet gör det enklare och snabbare att få ett personnummer om man flyttar till ett annat nordiskt land än födelselandet. Arbetet har på de nordiska näringsministrarnas initiativ vidgats till att omfatta även näringslivsrelaterade gränshinder för att skapa en öppen nordisk marknad. I samråd med har framtagits lösningar som skall underlätta den danska transittrafiken genom till/från . lanserade de nordiska finansministrarna en nordisk skatteportal, ett "virtuellt skattekontor". På skatteportalen finns lättillgänglig information om skattefrågor från alla nordiska skattemyndigheter. På arbetsmarknadsområdet har de utredningar som bedrevs gjort det möjligt att via en digital arbetsförmedling söka information om lediga tjänster och ledig kvalificerad arbetskraft på bägge sidor om . är en första testregion med en databas som kan nås via webbplatserna jobnet eller jobplats. har det varit möjligt att söka arbete både i och i via den danska platsbanken. Den svenska platsbanken togs i bruk . Ett annat konkret resultat är att nordiska medborgare kan få information om regler kring arbetslöshetsförsäkringar i de nordiska länderna. Informationen finns att tillgå på Hallå hemsida. har i betänkande 2004/05:SkU28 tagit ställning till likalydande yrkande om ett nordiskt skattekontor. avstyrkte då motionen med följande motivering Utskottet har tidigare ställt sig tveksamt till om just förslaget om ett nordiskt skattekontor av det slag som beskrivs i motionen är det bästa och lämpligaste för att lösa integrationsproblemen och gränsgångarfrågorna mellan de nordiska länderna. Vad gäller gränsgångarfrågorna i har utskottet också pekat på det informationscenter som finns i och som erbjuder information om alla frågor som gäller skatter, avgifter, förmåner, utbildning m.m. som gränsgångare ställs inför. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt och avstyrker motion U309 yrkande 4. Utskottet menar sammantaget att skrivelsen och redogörelsen visar på den centrala plats gränshindersarbetet har haft och fortsatt kommer att ha inom det nordiska samarbetet. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att undanröjandet av gränshinder är en pågående process som ställs inför nya problem och utmaningar. Det är därför väsentligt att det och fortsatt arbetar med dessa frågor. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2005/06:U8 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U241 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:U355 yrkandena 1 och 5. Nordiskt samarbete i EU/EES-frågor är ett huvudområde för samarbetet inom och övrigt nordiskt regeringssamarbete. har ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. Vid session presenterades det norska ordförandeprogrammet . lyfter i programmet särskilt fram samarbetet i nordområden, den nordiska välfärdsmodellen och frågor om kunskap och förnyelse. När det gäller samarbetet i nordområden vill utveckla samarbetet med nordvästra och aktivt medverka i den nya fasen av den Nordliga dimensionen i EU:s utrikespolitik. Man betonar också samarbetet med och . I regeringens deklaration vid den utrikespolitiska debatten konstaterades att EU:s krisberedskap att bistå egna medborgare som drabbas av katastrofer utomlands borde kompletteras med en nordisk sådan. har därför ett arbete bedrivits i syfte att effektivisera biståndet till nordiska medborgare i en krissituation. Vid det nordiska utrikesministermötet beslutades om åtgärder för ett stärkande av samarbetet avseende krisberedskap såväl i de nordiska huvudstäderna som på ambassader och konsulat. Som ett led i detta har nordiska beskickningar i utlandet instruerats att utveckla lokalt samarbete om krisberedskap. Kontakter har även tagits mellan de nordiska huvudstäderna med syfte att praktiskt understödja sådant samarbete. På svenskt initiativ har även beslutats att arrangera en gemensam nordisk med syfte att skapa diskussioner på EU-nivå om bl.a. samordning av bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner. Av redogörelsen framgår att har prioriterat att medverka som brobyggare mellan EU/EES och . I den enskilda motionen 2005/06:U8 (fp) yrkande 1 anförs att de nordiska ländernas implementering av EU-lagstiftning bör samordnas för att bli så lika som möjligt. I den enskilda motionen 2005/06:U241 (fp) yrkande 4 anförs att det är viktigt att förutsättningslöst pröva hur det nordiska samarbetet bäst främjas inom ramen för ett alltmer utvidgat europeiskt samarbete. I det sammanhanget är det viktigt att se och utveckla förutsättningarna för att Västnordens roll i det nordiska samarbetet kan förstärkas inom ramen för samarbetet i . Ett vidgat samarbete skall göra alla till vinnare. I kommittémotionen 2005/06:U355 (kd) yrkande2 anförs att möjligheterna att hävda de nordiska ländernas gemensamma intressen visavi EU bör ökas. Det nordiska samarbetet skall också utgöra en bro mellan de nordiska länder som är EU-medlemmar och och som är anknutna till det europeiska samarbetet genom (yrkande 3). Samordning efterlyses i yrkande 6 för att uppnå en nordisk region inom EU-gemenskapen. Utskottet menar att det nordiska samarbetet har stärkts genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska inre marknaden. , och medlemskap i och och tillhörighet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) påverkar det nordiska samarbetet positivt. Genom Öresundsförbindelsen har möjligheterna till integration främjats i och i kommer insatserna att intensifieras. De baltiska ländernas EU-medlemskap skapar ytterligare dynamik i det nordiska samarbetet med närområdet. I det nordiska samarbetet deltar även de självstyrande områdena , och . Inom verkar för att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik. Under ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet lyftes särskilt frågorna om avveckling av hinder för personers rörlighet över de nordiska gränserna fram. Andra viktiga frågor var att utveckla det nordiska samarbetet i Europafrågor och samarbetet med närområde. Dessa frågor står fortfarande högt på dagordningen. Nordiskt samarbete i EU/EES-frågor är ett huvudområde för samarbetet inom och övrigt nordiskt regeringssamarbete. I och med är EU:s inre marknad en gemensam nordisk angelägenhet. Utskottet menar att det med utgångspunkt i värdegemenskapen och samsynen kring centrala samhällsfrågor i de nordiska länderna finns förutsättningar att gå steget före EU i förverkligandet av den inre marknaden. Samråd på nordisk nivå ger de nordiska länderna möjlighet att ta tillvara gemensamma intressen i det europeiska samarbetet.