bet · GT01AU6 · 2006-03-30 00:00:00 — Diskrimineringsfrågor och vissa frågor om jämställdhet I betänkandet behandlas ett drygt 90-tal motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2004 och 2005 som tar upp frågor om diskriminering och jämställdhet. Motionerna innefattar en rad olika förslag bl.a. om diskrimineringslagstiftningen och skolan, etnisk diskriminering, rekrytering, mångfaldsplaner och positiv särbehandling, diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionshinder och ålder, jämställdhetslagen, arbetsliv och löneskillnader, förvärvsarbete och familjeliv, könsroller, begäran om en samordnad lag och myndighet, processen i diskrimineringstvister och sanktioner. Samtliga motioner angående diskriminering avstyrks främst med hänvisning till att avlämnat sitt slutbetänkande En sammanhållen diskrimineringslagstiftning, SOU 2006:22, och att den fortsatta beredningen av kommitténs förslag bör avvaktas. Även motionerna om vissa jämställdhetsfrågor avstyrks med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete och den avlämnade propositionen 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken. Utskottet kommer att behandla jämställdhetspropositionen senare i vår och då även motioner från den allmänna motionstiden som rör de jämställdhetspolitiska målen, metoder och institutioner. I ärendet finns 30 reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motion 2005/06:Sf389 yrkande 15. Reservation 1 (kd) avslår motion 2005/06:Ub291 yrkande 2. Bemötandet inom offentlig verksamhet avslår motion 2005/06:A408 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2005/06:A214 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A243, 2005/06:A252, 2005/06:A258 yrkande 8 och 2005/06:A314. Reservation 2 (fp) Reservation 3 (v) Reservation 4 (mp) avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 16, 2005/06:Sf336 yrkandena 11 och 12, 2005/06:Sf383 yrkande 17, 2005/06:Sf389 yrkande 18 och 2005/06:A309 yrkandena 10 och 11. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Reservation 6 (v) Mångfaldsplaner, positiv särbehandling avslår motionerna 2005/06:Sf281 yrkande 7 och 2005/06:A258 yrkande 11. Reservation 7 (mp) Diskriminering på grund av sexuell läggning avslår motionerna 2005/06:L375 yrkande 35 och 2005/06:A311 yrkande 3. Reservation 8 (mp) Diskriminering på grund av funktionshinder avslår motionerna 2005/06:So365 yrkande 1, 2005/06:So638 yrkande 1, 2005/06:So706 yrkande 3 och 2005/06:A256. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Diskriminering på grund av ålder avslår motionerna 2005/06:So710 yrkande 4, 2005/06:A336, 2005/06:A364 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A417 yrkande 1. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Allmänna frågor om jämställdhetslagen avslår motionerna 2005/06:A241 yrkandena 1 och 5 samt 2005/06:A257 yrkande 1. Reservation 11 (v) avslår motion 2005/06:A241 yrkande 3. Reservation 12 (v) avslår motion 2005/06:A370 yrkande 11. Reservation 13 (kd) 10 och 11 §§ jämställdhetslagen avslår motionerna 2005/06:A241 yrkandena 2 och 4, 2005/06:A335 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A370 yrkande 9 och 2005/06:A380 yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (kd) Reservation 15 (v) avslår motion 2005/06:A259 yrkande 10. Reservation 16 (fp) avslår motionerna 2004/05:U315 yrkande 15, 2005/06:A248, 2005/06:A254, 2005/06:A259 yrkandena 5 och 6, 2005/06:A269 yrkandena 2, 4 och 5, 2005/06:A317, 2005/06:A370 yrkandena 8 och 15 samt 2005/06:A401. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Reservation 18 (v) avslår motionerna 2005/06:Sf432 yrkande 25, 2005/06:A310 yrkande 6, 2005/06:A370 yrkande 19 och 2005/06:A418 yrkande 7. Reservation 19 (kd) Reservation 20 (c) avslår motionerna 2005/06:A259 yrkande 2 och 2005/06:A310 yrkande 7. Reservation 21 (fp, c) avslår motion 2005/06:A370 yrkande 18. Reservation 22 (kd) avslår motion 2005/06:A255. Föräldrars rätt till tjänstledighet avslår motionerna 2005/06:Sf427 yrkande 6, 2005/06:Sf432 yrkande 14 och 2005/06:A290. Reservation 23 (kd) avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 30 och 2005/06:A311 yrkandena 1, 2, 5, 8, 11 och 12. Reservation 24 (mp) En samordnad lag och myndighet avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 18, 2005/06:Sf383 yrkande 13, 2005/06:A258 yrkandena 1-4 och 2005/06:A363 yrkande 15. Reservation 25 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Sf383 yrkande 15, 2005/06:A257 yrkande 2 och 2005/06:A363 yrkande 14. Reservation 26 (fp, c) avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 21, 2005/06:Sf389 yrkande 16 i denna del och 2005/06:A420 yrkande 19. Reservation 27 (m, kd) avslår motionerna 2005/06:Sf333 yrkande 3, 2005/06:Sf336 yrkande 9, 2005/06:Sf383 yrkande 14 och 2005/06:Sf389 yrkande 16 i denna del. Reservation 28 (fp, kd) avslår motion 2005/06:Sf336 yrkande 10. Fler mål i domstol avslår motion 2005/06:A258 yrkande 6. Reservation 29 (mp) avslår motion 2005/06:A309 yrkande 9. Reservation 30 (c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet ett 90-tal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och fyra yrkanden från allmänna motionstiden avseende diskrimineringsfrågor och vissa frågor om jämställdhet. Jämställdhetsmotioner angående nya mål och inriktning liksom frågor om metoder och institutioner kommer att behandlas med proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken som avlämnats till . under har utskottet i betänkande 2005/06:AU1 behandlat budgetpropositionen 2005/06:1 volym 7 avseende utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv och ett stort antal motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . De jämställdhets- och diskrimineringsfrågor som togs upp i budgetbetänkandet var i huvudsak av budgetrelaterad art. Vidare bör nämnas att utskottet i betänkande 2004/05:AU2 behandlade regeringens proposition 2004/05:22 Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning och i betänkande 2004/05:AU5 motioner om diskriminering samt slutligen i betänkande 2004/05:AU7 regeringens proposition 2004/05:147 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering. För ett bredare kunskapsunderlag hänvisas till dessa betänkanden. Motioner som väckts under /06 anges i det följande utan årtal. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om diskriminering med hänvisning till avlämnade slutbetänkande och de förstärkta resurserna till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, DO. Utskottet avstyrker även en motion om bemötandet inom offentlig verksamhet. Jämför reservation 1 (kd). pekar i motion Sf389 yrkande 15 på behovet av att förstärka kunskaperna om diskrimineringslagstiftningen. Alltfler arbetsgivare och fackliga företrädare har kunskaper om lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Men är de aktiva åtgärderna få på arbetsplatserna. Det är viktigt att kunskaperna om diskriminering inte bara är en facklig fråga utan allmängiltig bland arbetstagarna. Partiet anser att det aktiva arbete som DO utför för att informera och stödja men även upptäcka diskriminering är mycket viktigt. och (båda c) begär i motion Ub291 yrkande 2 ett tillkännagivande om att diskrimineringslagen ska gälla även i skolan. Motionärerna pekar på att skolan är barnens arbetsplats . Barn ska ha rätt att mötas med respekt av sina kamrater. Nedsättande ord, trakasserier och mobbning får aldrig tolereras. Det är en skam att inte diskrimineringslagen redan gäller i skolan. () anser enligt motion A408 yrkandena 1 och 2 att regeringen bör vidta åtgärder för att öka medvetenheten och kunskapen om kränkande behandling inom offentlig verksamhet och att sanktioner bör införas mot dem som är anställda i offentlig verksamhet och begår kränkande handlingar. Personer som utsatts för kränkande behandling bör ha rätt att klaga och sanktioner ska kunna utdömas för tjänstefel. Alla som bor i ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Likhet inför lagen och skydd mot diskriminering för alla och envar är grundläggande rättigheter som erkänns i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Principen om det allmännas skyldighet att motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationalitet eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person uttrycks i regeringsformens 1 kap. 2 §. I regeringsformens 2 kap. 15 § stadgas att lag eller annan föreskrift inte får innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör en minoritet. Lag eller annan föreskrift får inte heller missgynna någon på grund av kön om inte föreskriften utgör led i strävan att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt (2 kap. 16 §). finns ingen sammanhållen diskrimineringslag, utan detta regleras i sju olika lagar, nämligen jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Den sista av dessa lagar träder i kraft . , som har haft i uppdrag att överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning, har slutredovisat sitt uppdrag i betänkandet En sammanhållen diskrimineringslagstiftning, SOU 2006:22. I betänkandet föreslås att en ny lag om förbud och andra åtgärder mot diskriminering införs som ersätter de nuvarande lagarna. Lagen ska ha till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Lagen ska gälla i arbetslivet, i fråga om utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap m.m. i arbetstagar-, arbetsgivar- och yrkesorganisationer, varor, tjänster och bostäder, allmän sammankomst och offentlig tillställning, m.m., socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen, hälso- och sjukvården, statligt studiestöd, värn- och civilplikt samt i fråga om offentlig anställning och offentligt uppdrag. Den föreslagna lagen innehåller både bestämmelser om aktiva åtgärder och diskrimineringsförbud. som den nya lagen införs ska de ovan nämnda lagarna upphävas. Förbud mot annan kränkande behandling än diskriminering av barn och elever föreslås bli reglerat i ett nytt 14 a kap. i skollagen (1985:1100). Utredningen föreslår också att de nuvarande fyra ombudsmännen mot diskriminering - (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) slås samman till en myndighet, Ombudsmannen mot diskriminering. Den nya ombudsmannen ska utöva tillsyn över diskriminering som har samband med kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Betänkandet kommer att remissbehandlas. Regeringen avser enligt underhandsuppgift från att bereda förslagen med inriktning på att ny lagstiftning ska träda i kraft . Här kan också nämnas att regeringen överlämnade skrivelse 2005/06:95 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009 till . Handlingsplanen utgör ett led i regeringens arbete för att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Skrivelsen behandlar en rad rättighetsfrågor med fokus på åtgärder mot alla former av diskriminering. En delegation har också inrättats för att med utgångspunkt i regeringens skrivelse stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i landet. Uppdraget ska slutligt redovisas till regeringen . Utskottet delar uppfattning i motion Sf389 yrkande 15 att kunskaperna om diskrimineringslagstiftningen behöver förbättras. Utskottet konstaterar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, DO, i och med att budgeten antagits fått förstärkta permanenta resurser med och därutöver extra för . Ny lagstiftning och ökad kännedom om förekomsten av diskriminering har medfört ökade krav på DO:s verksamhet. Förstärkningen ska användas för att DO snabbare ska kunna utreda anmälningar och driva mål i domstol. I budgetpropositionen betonades att det är nödvändigt att DO utvecklar sin verksamhet för att kunna nå ut till utsatta grupper och för att driva på arbetsgivarna att vidta aktiva åtgärder mot diskriminering. Motion Sf389 yrkande 15 (kd) avstyrks med det anförda. I motion Ub291 yrkande 2 (c) begärs att diskrimineringslagen även ska gälla i skolan. Utskottet konstaterar - som också nämnts - att en ny lag mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever träder i kraft . Lagen har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen och ska motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Lagen ska därutöver förhindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till dessa diskrimineringsgrunder. Såväl direkt som indirekt diskriminering omfattas av lagens förbud liksom trakasserier och instruktioner att diskriminera. Utskottet konstaterar att utbildningsutskottet vid sin beredning av propositionen (prop. 2005/06:38, bet. 2005/06:UbU4) liksom regeringen ansåg att argumenten för ett starkt rättsskydd för barn och elever överväger olägenheterna med att införa ytterligare en diskrimineringslag i avvaktan på förslag. ansåg att det är angeläget att sådana lagregler som ger barn och elever rättsligt skydd träder i kraft . konstaterar nu att i sitt slutbetänkande föreslagit att denna nya lag ska ingå i en ny sammanhållen diskrimineringslagstiftning och - som också nämnts - att de delar som rör kränkande behandling ska överföras till ett nytt kapitel 14 a i skollagen (1985:1100). Motion Ub291 yrkande 2 (c) får därmed anses tillgodosett och avstyrks. Med anledning av motion A408 (v) vill utskottet framhålla att det måste ses som självklart att de som kommer i kontakt med myndigheter ska få ett korrekt och professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. I bemötandet ingår att personerna ska erhålla relevant och lättförståelig information. Åtgärder för att höja kompetensen och uppfylla skyldigheter i detta avseende bör vara ett självklart inslag i myndigheternas verksamhet. Myndigheternas serviceskyldighet regleras i 4 och 5 §§ förvaltningslagen (1986:223). Utskottet anser inte att motion A408 yrkandena 1 och 2 (v) bör föranleda något uttalande från sida. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner om etnisk diskriminering. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till att beredningen av förslag och pågående arbete i övrigt på området inte bör föregripas. Jämför reservationerna 2 (fp), 3 (v) och 4 (mp). förespråkar i motion A243 att regeringen tillsätter en särskild utredning som med utgångspunkt i vad motionärerna anför får till uppgift att brett kartlägga betydelsen av etnicitet för villkoren i arbetslivet. Motionärerna anser att de flesta vet och ser att diskriminering av personer med utländsk bakgrund inte bara sker i samband med inträdet på arbetsmarknaden utan också på själva arbetsmarknaden. Detta måste uppmärksammas i den politiska debatten genom en bred kunskapsproduktion där också arbetsmarknadens parter deltar. En gedigen utredning kan bidra till en kvalitativ belysning av de sociala strukturerna på arbetsmarknaden och till metodutveckling kring dessa frågor. begär i motion A258 yrkande 8 (mp, -) en översyn av diskriminerande strukturer inom socialförsäkrings- och arbetslöshetssystemen, liksom av behovet av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker. Partiet konstaterar att personer från länder utanför EU inte har rätt till samma förmåner inom arbetslöshetsförsäkring och socialförsäkring som personer från länder inom EU och att detta innebär en strukturell diskriminering. Partiet anser att kraftfulla åtgärder bör vidtas för att invandrade akademiker ska kunna få kompletterande akademisk utbildning för erhållande av relevant svensk akademisk examen. (fp) anser i motion A214 yrkandena 1 och 2 att det krävs en översyn och en skärpning av de lagar som är avsedda att skydda människor från etniska trakasserier även när dessa trakasserier utförs av privatpersoner. Även praxis bör utredas i sammanhanget. () menar enligt motion A252 att alltför få diskrimineringsärenden går till domstol i , vilket leder till för få prejudicerande domar. DO har inte resurser att driva alla fall som borde drivas. Regeringen bör därför i samarbete med representanter för det civila samhället som arbetar med diskriminering få i uppdrag att utveckla och formulera mål och medel för en fond som ska kunna användas för att driva fall som får prejudicerande verkan avseende alla de diskrimineringsgrunder som finns i lagstiftningen. () pekar i motion A314 på att etnisk diskriminering i kroglivet är vanlig, men svår att bevisa. Ofta hänvisas till medlemskap eller klädkod eller till att det är fullt. Motionären begär att regeringen ska se över alkohollagens bestämmelser så att det blir möjligt att dra in utskänkningstillstånd för krogar som diskriminerar och kräva obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod och kameraövervakning vid entréer samt utbildning av dörrvakter och krogägare. har som ovan redovisats avlämnat ett förslag till en sammanhållen diskrimineringslag som ska ha till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett ett antal diskrimineringsgrunder, däribland etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Lagen ska som framgått ovan ha ett brett tillämpningsområde. Utredningen ska remitteras. Målet är, enligt underhandsuppgift från , att en ny lagstiftning ska kunna träda i kraft . Enligt information i budgetpropositionen har regeringen för avsikt att återkomma med förslag mot etnisk diskriminering i samband med ekonomiska vårproposition. har vidare, enligt betänkande 2005/06:FiU18, meddelat finansutskottet att regeringen avser att ta ställning till möjligheten att pröva en förändring av rekryteringsprocessen vid någon eller några myndigheter. Försöket skulle omfatta introduktion av avidentifierade ansökningshandlingar vid myndigheternas anställningsförfaranden i enlighet med förslag i Avidentifiera jobbansökningar - en metod för mångfald, SOU 2005:115. Utskottet återkommer till detta under avsnittet Rekrytering. Med anledning av motion A258 yrkande 8 angående validering konstaterar utskottet att det inrättades en valideringsdelegation som ska verka (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:UbU1). Delegationen ska i fråga om validering av vuxnas kunskaper och kompetens främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet samt bedriva och stödja utveckling av metoder och verksamheter. Delegationen har i regleringsbrevet fått i särskilt uppdrag att i samråd med och Verket för högskoleservice se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller validering av utländska högskoleutbildningar. Syftet ska vara att underlätta validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. Myndigheten ska inom ramen för uppdraget lämna förslag till åtgärder som bör vidtas. I motion A252 (v) yrkas att en fond upprättas för att öka möjligheterna att driva diskrimineringsärenden till domstol. Som ovan redovisats har DO fått förstärkta resurser för att bl.a. snabbare kunna utreda anmälningar och driva mål i domstol. Utskottet anser inte att motionen ska föranleda något initiativ från sida. Inte heller motion A214 yrkandena 1 och 2 (fp) bör föranleda något initiativ från sida. Motion A314 (s) tar upp frågan om etnisk diskriminering i kroglivet. Utredningen om en stärkt och tydligare tillsyn inom (S 2004:12) fick tilläggsdirektiv (dir. 2005:93). Utredaren ska bl.a. lämna förslag till hur diskriminering på serveringsställen ska förhindras eller försvåras genom ändringar i alkohollagen (1994:1738). Utredaren bör särskilt se över de möjligheter som alkohollagens bestämmelser om villkor för att erhålla och behålla serveringstillstånd ger. Utredaren ska också överväga om det finns andra möjligheter att bekämpa diskriminering på serveringsställen. Uppdraget ska slutredovisas . I skrivelse 2005/06:95 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009 uppges att regeringen därefter avser att vidta lämpliga åtgärder mot bakgrund av utredningens förslag. Utskottet är inte berett att föregripa pågående arbete på området och avstyrker därmed motion A243 om kartläggning av etnicitetens betydelse för villkoren på arbetsmarknaden. Även motionerna A214 yrkandena 1 och 2 (fp), A252 (v), A258 yrkande 8 (mp, -) och A314 (s) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet Här behandlar utskottet några motionsyrkanden om bl.a. ett anonymiserat anställningsförfarande, tydligare krav på myndigheter när det gäller rekrytering och en översyn av hur diskriminering vid rekrytering kan motverkas. Utskottet avstyrker yrkandena med hänvisning främst till pågående beredningsarbete. Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c) och 6 (v). anför i motion Sf331 yrkande 16 att en tänkbar väg för att minska diskrimineringen av utrikes födda personer på arbetsmarknaden är att tillåta ett särskilt anonymiserat anställningsförfarande hos företag och myndigheter. Det är viktigt att särskilt den offentliga sektorn använder sig av rekryteringsprocesser som är icke-diskriminerande. Fair som syftar till att utveckla sådana icke-diskriminerande rekryteringsprocesser är därför mycket intressant. menar i motion Sf383 yrkande 17 att det bör införas en skyldighet för alla offentliga arbetsgivare att avidentifiera ansökningshandlingar. Det är dags att ta krafttag mot den etniska bortsorteringen som uppenbarligen förekommer på den svenska arbetsmarknaden. Det ska finnas information, rådgivning och metodhjälp för dem i det privata näringslivet som frivilligt vill ansluta sig till denna antidiskrimineringspraxis. anser i motion Sf389 yrkande 18 att stat och kommun bör föregå med gott exempel och avkodifiera ansökningshandlingar för att säkerställa att arbetsgivare vid rekrytering av personal inte tar otillbörlig hänsyn till bl.a. namn. framhåller i motion A309 yrkandena 10 och 11 att målet ska vara att anställda inom offentlig sektor ska svara mot befolkningens sammansättning i den arbetsmarknadsregion man befinner sig i. Stat, kommun och landsting måste bli en bättre förebild som arbetsgivare. Frågan om hur diskriminering kan motarbetas bör följas upp och utvärderas bättre i syfte att öka mångfald och integration hos de offentliga arbetsgivarna. Det behövs betydligt skarpare och tydligare krav på exempelvis våra myndigheter. betonar i motion Sf336 yrkandena 11 och 12 att det behövs en samlad översyn av hur diskriminerande handlingar i rekrytering och arbetslivskarriär kan motverkas genom utvecklade rekryteringsrutiner. Det är av avgörande vikt att skapa en rekryteringsprocess där diskriminering inte förekommer i något led. Metoder behöver utvecklas för att bekämpa diskriminerande strukturer och beståndsdelar i fråga om rekrytering. En styrkt tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet bör räknas som en merit vid tillsättning av offentliga anställningar. Det är nödvändigt att varje människa möter världen som den faktiskt ser ut, vilket kräver tvärkulturell kompetens hos utbildningssamordnare och arbetsgivare. I motionerna tas bl.a. frågor om rekrytering och etnicitet upp.