bet · GT01JuU14 · 2006-03-14 00:00:00 — Ett arbete med att utforma erforderlig lagstiftning m.m. med anledning av direktivet kommer härefter att inledas i . En faktapromemoria har utarbetats i ämnet inom (2005/06:FPM41). Utskottet kan konstatera att ett direktiv med gemensamma bestämmelser rörande lagring av trafikdata har antagits av ministerrådet. är bundet av direktivet och har att implementera det i svensk lagstiftning. Motion Ju419 bör avslås av i nu behandlad del. Förenkling och förtydligande av polisens föreskrifter I motion Ju358 (m) anförs att föreskrifter bör förenklas och förtydligas och inte i för stor utsträckning begränsa polisens handlingsutrymme. I 12 § förordningen (1989:773) med instruktion för framgår att får meddela allmänna råd i den utsträckning som detta behövs för att uppnå planmässighet, samordning och rationalisering av Polisens arbete. I 13-14 §§ samma förordning framgår omfattningen av rätt att meddela föreskrifter för polisens verksamhet. Det handlar om så vitt skilda frågor som polisens beväpning och övrig personlig utrustning, polismyndigheternas samarbete med utländska brottsbekämpande myndigheter och internationella organ, datasäkerhet och polisens beredskapsplanläggning och försvarsutbildning. Föreskrifter får endast meddelas för att tillgodose behovet av enhetlighet inom polisen. Om enhetlighet kan uppnås genom allmänna råd eller på något annat mindre ingripande sätt skall den vägen väljas. De författningar som utfärdas av ges ett löpande författningsnummer med beteckningen RPSFS. Samtliga författningar har dessutom ett FAP-nummer (föreskrifter och allmänna råd för polisväsendet). Utskottet kan instämma i vad motionärerna anför om att myndighetsföreskrifter inte bör vara omotiverat komplicerade eller på annat sätt i onödan begränsa handlingsutrymmet i polisensverksamhet. Att det för polisväsendet finns ett behov av att centralt utfärda myndighetsföreskrifter framstår dock som självklart. Många detaljfrågor lämpar sig inte att reglera i lag eller regeringsförordning som det är viktigt att ändå centralt kunna utfärda föreskrifter och allmänna råd för hur olika typer av verksamhet inom polisen skall bedrivas. Utskottet utgår från att i samband med utarbetande av nya föreskrifter och allmänna råd alltid strävar efter att göra dessa så lättfattliga och tillämpbara i verksamheten som möjligt. Utskottet utgår också från att , när det framkommer att en viss myndighetsföreskrift är olämpligt utformad, ser över utformningen och vid behov gör nödvändiga ändringar. Motion Ju358 bör avslås i nu behandlad del. I motion Ju445 (fp) anförs att endast nationella identitetskort bör tillåtas som identifieringshandling i . deltar fullt ut i . Personkontrollerna mot övriga Schengenstater har upphävts, vilket innebär att resande inte behöver visa upp pass vid gränserna. Däremot kan man behöva visa upp en giltig legitimationshandling som visar medborgarskap för att kunna styrka detta - och därmed sin rätt att vistas i landet utan särskilt tillstånd - vid s.k. inre utlänningskontroll. Ett pass har varit den enda av en svensk myndighet utfärdad legitimationshandling som visar medborgarskap och som därmed uppfyllt kraven vid en inre utlänningskontroll i Schengenstaterna. För att förenkla resandet erbjuds fr.o.m. ett nationellt identitetskort på vilket bl.a. framgår att innehavaren är svensk medborgare. Den som har ett nationellt identitetskort kan utan pass resa till och vistas i de länder som deltar fullt ut i , nämligen , , , , , , , , , , , , , och . Ett nationellt identitetskort kan endast utfärdas för svenska medborgare. I förordningen (2005:661) om nationellt identitetskort regleras bl.a. ansökningsförfarandet, återkallelse och registerföring. Utskottet kan konstatera att bestämmelser om en sådan nationell identitetshandling som kan användas för att visa upp vid inre Schengengräns har införts i och att ett nationellt identitetskort har tagits fram. Utskottet kan dock inte se något behov av att förbjuda andra former av legitimationshandlingar för användning i andra sammanhang än vid gränspassage. Motion Ju445 bör avslås av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Metodutveckling för polisen, m.m., punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förbättrad metodutveckling för polisen, m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju358 yrkandena 6-8 och 2005/06:Ju507 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:Ju514 yrkande 15. Det behövs mer uttalade strategier för att öka polisens effektivitet. Vissa insatser för att bekämpa brott är mer framgångsrika än andra. Dessvärre saknas det ofta underlag för att bedöma vad som fungerar väl och inte när det gäller polisens arbete. Svensk polis måste alltså förbättra sin förmåga till metodutveckling. Större metodutvecklingsprojekt bör initieras från central nivå med representanter för de olika aktörerna i rättskedjan. Utvecklingsuppdragen kan sedan läggas ut på regional nivå till särskilda utvecklingscenter som lämpligen drivs i samarbete med . Vidare anser vi att det är rimligt att kräva att personer som akut söker kontakt med polisen via larmnumret 112 skall få tala med en företrädare för polisen efter högst en minut efter att ett samtal kopplats fram. Framtidens polis måste också vara mer öppen, trygg, professionell, tillgänglig och synlig. Polisen måste ha en öppen inställning för att kunna bevara och ytterligare vinna medborgarnas förtroende. Brist på förtroende för polisen kan leda till att medborgare väljer att inte anmäla brott, tar lagen i egna händer och försvårar polisens arbete. För att polisen skall kunna vara trygg i sin utövning av uppdraget krävs att den får tydliga riktlinjer och ledning samt tillräckligt med tid och resurser för att kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett bra sätt. Att polisen skall vara professionell innebär bl.a. att polisens personalresurser skall kunna användas effektivt och att rätt kompetens finns i hela verksamheten. Polisväsendet måste bättre kunna ta till vara den mellan olika medarbetare varierande kompetensen. En angelägen målsättning i detta sammanhang är att öka uppklaringsprocenten på anmälda brott. Polisen måste också var tillgänglig för medborgarna. Tillgänglighet bör vara ett nyckelord i arbetet med polisväsendets uppbyggnad och struktur. En centralisering av stationer och personal leder till längre utryckningstider och i vissa fall att stora områden av landet i praktiken lämnas obevakade. Polisen måste också vara synlig i samhället. Fler poliser bör vara ute på gator och torg och nätter. Härigenom torde färre brott begås och fler begångna brott kunna upp som allmänhetens känsla av trygghet ökar. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds av vad vi nu anfört. Underrättelsestyrd verksamhet m.m., punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en mer underrättelsestyrd polisverksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju514 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:Ju451 yrkandena 1-6, 2005/06:Ju493 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ju555. Vi anser att polisen med fördel kan arbeta mer underrättelsestyrt. Härigenom kan arbetet bedrivas mer förebyggande, byggt på verklig kunskap. Genom att inhämta, förädla och analysera information om brottslighet kan man bekämpa den effektivare och ingripa , i stället för att endast ingripa efter en händelse. Vi välkomnar att det inom polisen utvecklas ett mer underrättelsestyrt arbetssätt. För att detta arbete skall kunna bli framgångsrikt krävs dock att resurser frigörs för att bearbeta och analysera information. Vidare måste polisens prioriteringar och resursfördelning kunna ske med stöd av de resultat underrättelsearbetet ger. Det underrättelsearbete som bedrivs måste också samordnas mellan de olika polismyndigheterna och med andra brottsbekämpande aktörer i samhället. Det får ankomma på regeringen att genom styrning av tillse att vad vi nu anfört beaktas i det fortsatta arbetet med metodutveckling inom polisväsendet. Brottsofferperspektiv i polisarbetet, punkt 3 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökat brottsofferperspektiv i polisarbetet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju386 yrkande 4. Enligt min mening måste brottsofferperspektivet ges ökad prioritet i polisarbetet. Att polisen i sin kontakt med brottsoffret verkligen har insikt i brottsofferfrågor och anlägger ett individperspektiv på den initiala utredningen är av yttersta vikt för ärendets fortsatta hantering. Polisen måste få vidareutbildning i brottsofferfrågor, dokumentering och förhörsteknik. Självklart är ett gott bemötande av brottsoffer också en förutsättning för att utredningen skall bli så bra som möjligt. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att tillgodose vad jag nu anfört. Familjevåldsenheter, punkt 4 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av familjevåldsenheter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju358 yrkande 12 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju402 yrkande 2. Enligt vår mening bör särskilda familjevåldsenheter inrättas inom samtliga polismyndigheter i hela landet med uppgift att utreda våld riktat mot kvinnor och barn. Inom dessa enheter skall polisen arbeta nära åklagare och även samarbeta med socialtjänst och andra aktörer i samhället. Det finns sådana familjevåldsenheter på några ställen i . Vi anser alltså att denna organisationsform bör spridas till alla polismyndigheter och åklagarkammare. Det får ankomma på regeringen att genom styrning och i den fortsatta budgetberedningen tillse att sådana enheter inrättas runt om i . Digitala bildregister, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om digitala bildregister. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju294 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju487 yrkande 1. Nuvarande lagstiftning tillåter inte polisen att arbeta med digitala fotobanker. Att kunna använda sig av denna nya teknik är viktigt för polisens spaningsarbete. En lagändring bör därför å det snaraste komma till stånd för att åtgärda denna brist. Det får ankomma på regeringen att beakta det anförda vid det pågående beredningsarbetet avseende ny polisdatalag. Renodling av polisens verksamhet, m.m., punkt 6 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om renodling av polisens verksamhet. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju501 yrkande 21 och 2005/06:Ju514 yrkandena 25-27, bifaller delvis motion 2005/06:Ju384 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Ju338. Enligt vår uppfattning måste polisens uppgifter renodlas så att polisen i större utsträckning kan ägna sig åt rent polisiära uppgifter, dvs. I detta syfte bör vissa av polisens arbetsuppgifter av mer administrativ karaktär flyttas över till andra. Exempel på uppgifter är hantering av vissa tillståndsfrågor och viss trafikövervakning, dvs. arbetsuppgifter som till stora delar inte direkt är kopplade till brottsutredningsverksamheten.Fungerande medborgarkontor i kommunerna skulle också kunna avlasta polisen en betydande del av mer rutinartade förfrågningar. För att minska polisens utryckningstid och öka effektiviteten i framför allt glesbygden, bör poliser ges möjlighet till en mer flexibel stationering. Enskilda poliser bör kunna ta med sig polisbilen och delar av utrustningen hem för att på så sätt finnas tillgängliga för snabb utryckning vid jourtjänstgöring. Det får ankomma på regeringen att bl.a. i beredningsarbetet med anledning av polisverksamhetsutredningens betänkanden beakta vad vi nu anfört och återkomma till med lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Renodling av polisens verksamhet, m.m., punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om renodling av polisens verksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 11 och avslår motionerna 2004/05:Ju501 yrkande 21, 2005/06:Ju338 och 2005/06:Ju514 yrkandena 25-27. Jag anser att polisens roll kan renodlas ytterligare. Jag anser att poliser skall koncentrera sig på att utreda brott och arbeta med brottsförebyggande åtgärder. Andra uppgifter i den polisiära verksamheten kan antingen skötas av andra myndigheter eller av civilanställda inom polisen. Det kan handla om allt från att effektivisera passadministrationen till att minska regleringen av det offentliga rummet. En uppgift som dock inte bör tas bort från polisen är omhändertagande av berusade personer. Jag anser också att närpolisverksamheten bör byggas ut och att det bör bli möjligt i större utsträckning för poliser att cykla eller gå i tjänsten. måste vara en självständig och aktivt uppsökande polis, som finns nära medborgarna i deras vardag. Det får ankomma på regeringen att bl.a. i beredningen av polisverksamhetsutredningens betänkanden beakta vad jag nu anfört. Renodling av polisrollen, punkt 7 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om renodling av polismannarollen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju427 yrkande 1 och 2004/05:Ju474 yrkande 3. Vi anser att polisutbildad personal skall användas till att lösa de uppgifter som är polisiära. Alla andra arbetsuppgifter bör utföras av civilanställda. På så sätt frigörs resurser för den polisiära kärnverksamheten. Det kan handla om olika administrativa uppgifter, handläggning av ansökningar om olika slags tillstånd, hantering av hittegods och passärenden. Även inom ramen för den polisiära kärnverksamheten finns uppgifter som kan utföras av en kombination av poliser och civilanställd personal. Exempelvis kan en del av en uppgift kräva polismans kompetens och beslut medan resterande delar kan utföras av en civilanställd. Det får ankomma på regeringen att genom styrning av tillse att vad vi nu anfört beaktas inom polisorganisationen. Effektivisering av polisens dokumentation, punkt 8 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektivisering av polisens dokumentation. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju427 yrkande 2, 2004/05:Ju501 yrkande 24 och 2005/06:Ju514 yrkande 29. En stor del av polisens tid och resurser går åt till administrativt arbete. Ett enkelt ingripande medför oftast en stor mängd administrativt efterarbete. Självklart måste polisens arbete dokumenteras noga. Detta är nödvändigt både från rättssäkerhetssynpunkt och för att en misstänkt person skall kunna fällas för brott i domstol. De administrativa åtgärderna som följer vid ett ingripande bör dock göras så okomplicerade som möjligt. Tekniken skall vara ett stöd i polisens arbete men får inte utvecklas på ett sätt som gör arbetet mindre effektivt och polisen mindre motiverad att ingripa mot brott. Det är oacceptabelt att vetskapen om den administration som följer på ett ingripande skulle kunna minska polisens benägenhet att ingripa mot brottslighet. En effektivisering av det administrativa arbetet får dock under inga förhållanden medföra att rättssäkerheten för den enskilde påverkas. Det får ankomma på regeringen att tillse att i sin styrning över polismyndigheterna beaktar vad vi nu anfört. Polisens kostnader för evenemangsbevakning, punkt 9 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om polisens kostnader för evenemangsbevakning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju501 yrkande 22, 2004/05:Kr365 yrkande 14, 2004/05:N409 yrkande 4, 2005/06:Ju514 yrkande 28, 2005/06:Kr375 yrkande 16 och 2005/06:N443 yrkande 6, bifaller delvis motion 2004/05:Ju273 och avslår motionerna 2004/05:Ju341 yrkandena 1-3, 2005/06:Ju417 och 2005/06:Ju458. Underhållningsidrotten och vissa rent kommersiella evenemang har antagit sådana proportioner att den ofta kräver stora insatser i fråga om ordningshållning. Det finns starka skäl som talar för att arrangörer i större utsträckning än skall kunna åläggas att betala för polisens insatser för ordningshållning. Arrangörer som driver sin verksamhet på ideell basis skall dock inte omfattas av denna utökade ersättningsskyldighet. Det får ankomma på regeringen att låta utreda frågan i den av oss förordade riktningen och återkomma till med ett lagförslag. Polisens kostnader för evenemangsbevakning, punkt 9 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att motorträffar bör jämställas med idrottsevenemang vad gäller evenemangskostnader m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju341 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2004/05:Ju273, 2004/05:Ju501 yrkande 22, 2004/05:Kr365 yrkande 14, 2004/05:N409 yrkande 4, 2005/06:Ju417, 2005/06:Ju458, 2005/06:Ju514 yrkande 28, 2005/06:Kr375 yrkande 16 och 2005/06:N443 yrkande 6. Jag anser att s.k. motorträffar som arrangeras av ideella föreningar skall betraktas på samma sätt som idrottsevenemang såvitt avser polisens möjligheter att debitera kostnader för bevakning av evenemanget. Det är inte rimligt att behandla vissa former av ideella sammankomster annorlunda än andra. Jag anser vidare att arrangörerna av större evenemang bör kunna erhålla ett bindande förhandsbesked från polisen om hur mycket polisen avser att debitera för bevakningskostnader. Det är också angeläget att följa upp redovisning av bevakningskostnader för motorevenemang och förhindra misshushållning av polisens resurser genom att för stora polisresurser läggs på sådan bevakning. Det får ankomma på regeringen att låta se över lagstiftningen på området och återkomma till med förslag till lagändringar samt att tillse att bättre följer upp vilka polisresurser som läggs på evenemangsbevakning. Tullens geografiska jurisdiktion, punkt 10 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att tullen bör ges jurisdiktion över hela . Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju486 yrkande 2, 2004/05:Ju487 yrkande 2 och 2005/06:Sk372 yrkande 2. Tullen har en viktig roll i det brottsbekämpande arbetet. För att effektivisera tullens arbete i denna del bör tullen vara operativ i hela och ha möjlighet att ingripa mot brott över hela territoriet. Det får ankomma på regeringen att bl.a. i samband med beredningen av betänkande beakta vad vi nu anfört och återkomma till med förslag till erforderliga lagändringar som tillgodoser vad vi efterfrågar. Tullens polisiära befogenheter, m.m., punkt 11 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tullens polisiära befogenheter. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju487 yrkandena 1, 3-5 och 9, 2004/05:Ju489 yrkande 10, 2005/06:Sk372 yrkandena 3 och 8, 2005/06:Sk529 yrkande 5, 2005/06:Ju379 yrkande 4 och 2005/06:Ju532 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Ju293, 2005/06:Ju527 och 2005/06:Kr305 yrkande 2. Tullen har en viktig roll i det brottsbekämpande arbetet. För att effektivisera tullens arbete i denna del bör tullen ges ökade polisiära befogenheter. Tullen bör vidare ges befogenheter att ingripa mot bl.a. misstänkt människosmuggling och människohandel, penningtvätt samt misstänkt utförsel av stöldgods. Det är angeläget att tullen i sin brottsbekämpande verksamhet även har tillgång till polisens register. Slutligen bör tullen ges rätt att begära att få se legitimation i samband med tullkontroll för att effektivt kunna använda sina register. bör också få möjlighet att beväpna sin personal i självskyddande syfte, t.ex. måste de oklarheter som föreligger om tulltjänstemans rätt att bära batong undanröjas. Det får ankomma på regeringen att låta komplettera beredningsunderlaget i form av betänkande och därefter återkomma till med erforderlig lagstiftning som tillgodoser vad vi nu anfört. Tullens polisiära befogenheter, m.m., punkt 11 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att tullen bör ges polisiära befogenheter att beslagta kulturföremål. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr305 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:Ju487 yrkandena 1, 3-5 och 9, 2004/05:Ju489 yrkande 10, 2005/06:Sk372 yrkandena 3 och 8, 2005/06:Sk529 yrkande 5, 2005/06:Ju293, 2005/06:Ju379 yrkande 4, 2005/06:Ju527 och 2005/06:Ju532 yrkande 7. Stulna kulturföremål passerar in och ut över gränser. Tullen har dock inte i uppgift att spana efter sådant stöldgods, och tullen har - när sådant gods ändå påträffas - inte befogenhet att beslagta föremål enbart på grundval av att dessa misstänks, eller konstateras, vara stulna. För att beslag skall kunna ske måste även misstanke om varusmuggling föreligga. Tullen bör enligt min mening få befogenhet att beslagta kulturföremål som misstänks vara stulna eller olagligt utförda från ursprungslandet. Det får ankomma på regeringen att låta utreda denna fråga och återkomma till med förslag till lagstiftning som tillgodoser vad jag nu anför. Samordning av brottsbekämpande underrättelseverksamheter m.m., punkt 12 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samordning av brottsbekämpande underrättelseverksamheter, m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju379 yrkande 7, 2005/06:Ju480 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:Ju514 yrkandena 14 och 34. Polisen bör arbeta mer underrättelsestyrt i stället för händelsestyrt. Genom att inhämta och analysera information om brottslighet kan polisen arbeta effektivare och ingripa . För att bättre kunna utnyttja inhämtade underrättelser bör samordning också ske med andra brottsbekämpande myndigheter. Ett nationellt underrättelsecentrum eller en ny underrättelseenhet bör därför skapas. När det gäller operativ och taktisk ledning inom polisen visar erfarenheterna från händelserna vid i behovet av en samordnad operativ och taktisk ledning inom polisen. Detta gäller såväl mellan olika polismyndigheter som mellan Säkerhetspolisen och den öppna polisen. Det krävs tydliga riktlinjer från om hur dessa ledningsfrågor skall hanteras vid stora arrangemang, särskilt om det finns risk för ordningsstörningar. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose vad vi här har anfört. Samverkan mellan lokal polis och andra myndigheter, punkt 13 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökad samordning mellan lokal polis och andra myndigheter.