bet · GT01UbU8 · 2006-02-09 00:00:00 — Utskottet framförde i detta betänkande följande. Utskottet delar inte uppfattning att en yrkeshögskola, såsom den beskrivs av motionärerna, skulle kunna rymmas inom nuvarande regler för högskolorna då utbildningarna är av olika karaktär och har skilda styrsystem. En yrkeshögskola som regleras av högskolelagen skulle enligt utskottets mening innebära en rad undantag och specialregler. Utskottet ansåg att det var olämpligt att använda termen högskola om utbildning som inte omfattas av högskolelagen. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet hänvisar också till den utredning som förebereds inom för fortsatt utredning och analys av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena som rör den kvalificerade yrkesutbildningens organisation och om inrättandet av vissa utbildningar med hänvisning till gällande regelverk. Jämför reservation 15 (c). menar i motion 2005/06:Ub426 yrkande 54 att det behövs ett mer flexibelt system för att kunna anpassa utbildningar inom den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) efter behov på den lokala arbetsmarknaden. Motionärerna menar dels att antalet platser inom KY bör öka, dels att den lokala möjligheten att göra förändringar i inriktning och antal platser per utbildning bör öka. I motion 2005/06:Ub469 (s) anser motionärerna att det utöver en fortsatt utbyggnad av KY också bör övervägas ett nytt och vidgat uppdrag med KY som bas för det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller yrkesutbildningar som inte behöver vara forskningsbaserade. I två motioner framställs yrkanden om inrättande av nya utbildningar inom KY. I motion 2005/06:Ub370 (fp) yrkande 1 understryks behovet av en finansierad skogsmaskinförarutbildning i . Motionären pekar på att skogsindustrin är viktig för och och att det behövs utbildning för att tillgodose behovet av arbetskraft. I yrkande 2 understryks ytterligare behovet av skogsmaskinförare och av utbildning som leder till jobb. I yrkande 3 hävdas att det behövs en fördjupad analys av kostnader för finansiering och kvalitet av skogsmaskinförarutbildningar på olika orter. I motion 2005/06:N243 (fp) yrkande 2 föreslås en snabbutredning om att införa KY-utbildning i eftersom det behövs utbildningsinsatser i länet. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. När det gäller yrkandet om ett mer flexibelt system för den kvalificerade yrkesutbildningen hänvisar utskottet - liksom vid behandling av motsvarande yrkande i betänkande 2004/05:UbU5 - till den stora flexibilitet som gällande regelverk innebär. Eftersom varje kvalificerad yrkesutbildning initieras av en utbildningsanordnare, som kan vara en kommun, ett landsting, en högskola eller ett universitet, en enskild fysisk eller juridisk person, finns det goda förutsättningar för att lokala behov av yrkesutbildning kan bli tillgodosedda. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att det pågår ett arbete vid Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning () för att öka flexibiliteten, t.ex. genom att lyfta fram och prioritera bidragsansökningar för utbildningar med deltids- och distansupplägg. Myndigheten samarbetar också med Nationellt centrum för flexibelt lärande. Utskottet anser att den kvalificerade yrkesutbildningen är en värdefull utbildningsform. Exempelvis uppgår andelen f.d. studerande som får arbete eller har eget företagande året efter avslutade studier till och andelen studerande som fortsatt att studera året efter fullföljda studier uppgår till (årsredovisning 2004). Utskottet vill vidare peka på att utbildningen är en relativt ny utbildningsform och att den därigenom är under utveckling. Genom det tillsynsarbete som bedrivs av förändras och förbättras utbildningarna efter hand. Avsikten är också att pedagogik och organisation inom utbildningen skall utvecklas. Utbildningarna skall dessutom vara anpassade till marknadens behov, något som också ständigt är under förändring. När det gäller utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen vill utskottet framhålla att beslutat om en ökning av antalet platser med sammanlagt 2 000. När det gäller yrkanden om inrättande av speciella utbildningar inom den kvalificerade yrkesutbildningen hänvisar utskottet till att det är som både fastställer utbildningsplan och beslutar om medel efter ansökan från en anordnare. Detta är således inte en fråga för . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att inrätta vissa utbildningar för vuxna. Jämför reservationerna 16 (m, fp, kd), 17 (kd) och 18 (kd). I motion 2005/06:Ub284 (m) framhålls att det råder stor brist på utbildade hantverkare, och man pekar på behovet av ett nytt utbildningssystem utöver de kvalificerade yrkesutbildningarna. I ett sådant system bör ungdomar som gått ett yrkesförberedande program erbjudas fördjupad praktisk utbildning, men också andra som valt fel gymnasieprogram eller vuxna som vill satsa på ett hantverksyrke. I motion 2005/06:Ub217 (c) hänvisar motionärerna till att många vuxna inte erhållit eller slutfört någon utbildning som lett fram till ett arbete. Dessa bör kunna erbjudas en individuell tvåårig hantverksutbildning. I motion 2005/06:Ub372 (c) menar motionärerna att hantverksyrkena bör uppvärderas och deras fortlevnad säkerställas. Man menar också att det är viktigt att den kvalificerade yrkesutbildningen har en stor bredd och tillräckligt med utbildningsplatser så att utbildning sker i alla de hantverksyrken som minskar. En musikinstrumentmakarutbildning utanför den kvalificerade yrkesutbildningen efterfrågas i motion 2005/06:Ub256 (kd). Motionären menar att regeringen i särskild ordning via lämpliga myndigheter och deras regleringsbrev bör initiera en uppbyggnad av en sådan utbildning. I motion 2005/06:MJ446 yrkande 39 föreslår att en fisketeknisk yrkeshögskoleutbildning etableras för att tillgodose näringens behov av välutbildad arbetskraft. Härigenom kan också enligt motionärerna forsknings- och utvecklingsarbete initieras och spridas. föreslår i motion 2005/06:So703 yrkande 23 att möjligheterna bör ses över vad avser en differentierad utbildningssatsning på undersköterskor som ger formell kompetens att hantera läkemedel och demensvård. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet behandlade yrkanden om hantverksutbildning i betänkande 2004/05:UbU5 och pekade då på att regeringen uppmärksammat att nyrekryteringen till hantverksyrken varit låg (prop. 2003/04:1). Efter beslut av (bet. 2003/04:UbU1) tillfördes för att en försöksverksamhet med en tvåårig eftergymnasial lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken skulle kunna inledas 2004. Satsningen är tidsbegränsad till . Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning utövar tillsyn över försöksverksamheten. Lärlingsutbildning till musikinstrumentmakare kan således erhålla statligt stöd enligt förordningen (2004:167) om statligt stöd till försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken. Utskottet finner ingen anledning att föreslå någon annan form av hantverksutbildning. Beslut om att inrätta en viss yrkesutbildning skall normalt fattas av andra än . Om det gäller en påbyggnadsutbildning i kommunala vuxenutbildningen är det som fastställer kursplan och kommunen som beslutar om anordnande, om det gäller en KY-utbildning är det Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning som både fastställer utbildningsplan och beslutar om medel efter ansökan från en anordnare, om det gäller en högskoleutbildning är det berört lärosäte som fastställer kursplaner och eventuell utbildningsplan och som avsätter medel från sitt anslag till grundläggande högskoleutbildning. Förslag om eftergymnasial yrkesutbildning som rör fisketeknik - samt för musikinstrumentmakarutbildning - kan således föras fram till någon av dessa instanser. När det gäller yrkandet om en utbildningssatsning på undersköterskor har ett motsvarande behandlats i betänkande 2004/05:UbU5. Utskottet anförde följande. har med stöd av ett bemyndigande från regeringen utfärdat föreskrifter om hantering av läkemedel inom hälso- och sjukvården (SOSFS 2000:1). En sjuksköterska får genom delegering överlåta åt en annan befattningshavare att iordningställa eller administrera läkemedel under förutsättning att det är förenligt med en god och säker vård av patienten. Förutom utbildningen inom gymnasieskolan genomförs vård- och omsorgsutbildningar i form av uppdragsutbildning, upphandlad av arbetsgivarna, dvs. kommunerna, eller av länsarbetsnämnderna inom ramen för arbetsmarknadspolitiska program. För att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning i vården och äldreomsorgen har en satsning på kompetensutveckling på sammanlagt påbörjats (prop. 2004/05:1, utg.omr. Medlen handhas av en kommitté - Kompetensstegen (dir. 2004:162) - som skall stimulera och stödja initiativ till nyskapande projekt som kan ge långsiktiga positiva effekter på kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom vården och omsorgen om äldre. Kommittén skall arbeta och skall med de avsatta medlen stödja kommunala projekt med inriktning på bl.a. vård- och omsorgspersonalens kompetensutveckling. Satsningen syftar till att bidra till en bättre kompetens och kvalitet, höja statusen på vårdyrkena, göra det lättare att behålla kompetent personal och underlätta framtida nyrekrytering av personal. Enligt regeringens redovisning (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9) har 289 av landets 290 kommuner lämnat in en intresseanmälan för att delta i satsningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena som rör validering med hänvisning till Valideringsdelegationens arbete. Jämför reservationerna 19 (v, mp), 20 (kd) och 21 (c). framhåller i motion 2005/06:Ub533 yrkande 5 att möjligheten att validera kunskaper från såväl formellt som informellt lärande är avgörande för en framgångsrik vuxenutbildning. Man menar att det är av stor betydelse såväl för personer med låg formell utbildning och en hög grad av erfarenhetsbaserad kunskap som för personer som har genomgått utbildning i otraditionella former i eller utomlands. I motion 2005/06:Sf389 yrkande 6 framhåller betydelsen av validering för personer med utbildning från andra länder. Man menar också att arbetssökande med reella kunskaper utan formell utbildning har ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden, något som måste förändras. I motion 2005/06:Kr331 (v) yrkande 7 föreslås att Valideringsdelegationens arbete även skall omfatta folkhögskolorna och att ett system för validering av folkhögskolekurser bör utvecklas eftersom dessa ger kompetens för arbetsmarknaden. vill i motion 2005/06:Sf333 yrkande 8 erbjuda allmänna tester för att fastställa de faktiska kunskaper en person med utländsk utbildning har. Detta kommer att kunna underlätta integrationen på arbetsmarknaden. I yrkande 9 menar att validering av praktiska kunskaper skall kunna genomföras genom ett fristående yrkesprov som skall vara oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna. I motion 2005/06:Ub580 (c) yrkande 1 anser motionärerna att validering av kunskap bör ses som en naturlig del av arbetslivet eftersom en ständig kompetensutveckling krävs för att samhället skall svara upp till näringslivets krav. I motion 2005/06:Ub418 (s) framhåller motionären att det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och arbetsgivare om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet fanns mer tillgänglig. Fler yrken och fler utländska utbildningar behöver kunna valideras. I motion 2005/06:Ub439 (s) menar motionären att utvecklingen av validering som instrument bör bli snabbare och effektivare för att fler med utländsk bakgrund skall få arbete i . I motion 2005/06:Ub441 (s) anser motionären att barnskötare och dagbarnvårdare bör kunna få sina kunskaper validerade för att sedan kunna vidareutbilda sig till förskolelärare. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. inrättades en valideringsdelegation som skall verka (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:UbU1). Delegationen skall i fråga om validering av vuxnas kunskaper och kompetens främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet, bedriva och stödja utveckling av metoder och verksamhetsformer, stärka och främja ett regionalt samarbete, informera samt utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering. Delegationen har efter bildandet fått ett tilläggsuppdrag att se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller validering av utländska högskoleutbildningar. I delegationen ingår företrädare för flera statliga myndigheter, kommuner och landsting, LO, TCO m.fl. Utskottet anser att delegationens arbete bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör bifalla motionsyrkandena om tillkännagivande om att ge folkhögskolor rätt att bedriva svenskundervisning för invandrare (sfi). bör vidare avslå motionsyrkandena som rör konkurrensutsättning av sfi, om sfi inom vuxenutbildningen och om en ny benämning på sfi. Jämför reservationerna 22 (m, fp, c), 23 (m, fp), 24 (v), 25 (s) och 26 (v). I två motioner föreslås att svenskundervisning för invandrare (sfi) bör konkurrensutsättas. framför i motion 2005/06:Sf333 yrkande 10 att man vill ha en individualiserad språkundervisning och ersätta dagens sfi med en utbildningspeng där var och en själv kan välja utbildare. Också i motion 2005/06:Ub402 (m) yrkande 1 framförs förslag om att införa ett system med sfi-checkar. Sfi behöver därför enligt motionären centraliseras, individualiseras och intensifieras både vad gäller språkkunskaper och samhällskunskap. Detta kan göras genom att de studerande får checkar med individuell dragningsrätt för svenskundervisning efter behov vid valfri utbildningsinstitution. föreslår i motionerna 2005/06:Ub383 yrkande 4 och 2005/06:Kr8 yrkande 11 att svenskundervisningen för invandrare skall inordnas i den kommunalavuxenutbildningen och erbjudas i flexibla former hos olika anordnare. En sådan integration skapar också förutsättningar att kombinera sfi med annan utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Att inordna sfi i övrig vuxenutbildning innebär också enligt motionärerna att ett tydligt ansvar för utvecklingen av sfi läggs på . Kommunerna kommer att ha ansvaret för genomförande av utbildningen, antingen i egen regi eller genom att anlita andra anordnare. föreslår i motion 2005/06:Ub356 yrkande 2 att Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att samla goda exempel och därigenom inspirera till integrering av undervisningen i svenska för invandrade med annan undervisning inom vuxenutbildningen. Man menar att det är viktigt att det går att läsa ämnen inom vuxenutbildningen som man lär sig svenska. föreslår i motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 35 och 2005/06:Ub356 yrkande 5 att folkhögskolor ges rätt att bedriva svenskundervisning för invandrare. Man menar att folkhögskolor erbjuder en miljö som främjar både språkinlärning och kunskaperna om det svenska samhället genom den naturliga kontaktytan med svensktalande elever och möjligheterna till internatboende. Folkhögskolornas form och pedagogik framhålls också som bra alternativ till den kommunala utbildningen. Motsvarande yrkande framställs också i motion 2005/06:Kr331 (v) yrkande 5. I motion 2005/06:Kr333 (kd) yrkande 2 föreslås att folkhögskolan ges ett uppdrag att erbjuda svenska för invandrare som alternativ till den kommunala vuxenutbildningen eftersom folkhögskolorna har stora möjligheter att i ökad omfattning komplettera och erbjuda alternativa undervisningsformer. menar i motion 2005/06:Ub356 yrkande 1 att benämningen svenskundervisning för invandrare ändras till svenska för invandrade eftersom det finns definitionsoklarheter med begreppet invandrare. Utskottet föreslår att bifaller motionsyrkandena /06:Sf336 yrkande 35, 2005/06:Kr331 yrkande 5 och 2005/06:Ub356 yrkande 5 avseende ett tillkännagivande angående folkhögskolors rätt att bedriva sfi. Övriga motionsyrkanden bör avslås. Utskottet har behandlat frågor om konkurrensutsättning av sfi senast i betänkande 2004/05:UbU5. Utskottet hänvisade då till pågående beredning av betänkandet Vidare vägar och vägen vidare - svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv (SOU 2003:77) där bl.a. förslag om huvudmannaskap för sfi lämnats. Därefter har i departementspromemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33) föreslagits att kommunens ansvar för sfi skall ligga fast. I promemorian lämnas också andra förslag vad avser organisationen av sfi. Exempelvis föreslås att läs- och skrivinlärning skall ligga inom ramen för svenskundervisning för invandrare i stället för inom vuxenutbildning. Utskottet villi sammanhanget påpeka att inget hindrar att en sfi-studerande också deltar i den kommunala vuxenutbildningen (4 § förordningen [1994:895] om svenskundervisning för invandrare). Utskottet anser dock att frågan om huvudmannaskap bör avgöras i ett sammanhang och att beredning av de förslag som föreligger bör avvaktas. Utskottet vill dock peka på att kommunen, som alltså enligt gällande regler är huvudman för sfi, enligt 13 kap. 9 § skollagen (1985:1100) kan uppdra åt andra att anordna sfi. Vi anser folkhögskolornas form och pedagogik vara ett bra alternativ till dagens svenskundervisning för invandrare. Folkhögskolorna har lång erfarenhet av kurser med invandrade och undervisningen motsvarar i hög grad målen i läroplanen eftersom de överensstämmer med folkbildningsarbetets pedagogik. Genom internatboende, genom att även utanför undervisningen umgås med och samtala med studerande med svenska som modersmål skulle lärandet av språket underlättas och kunskaperna om det svenska samhället öka. Regeringen bör därför lägga fram förslag till de förordningsändringar m.m. som behövs för att möjliggöra för folkhögskolor att bedriva sfi. Yrkandet om uppdrag till folkhögskolorna bör däremot enligt utskottets uppfattning avslås. Vad slutligen gäller yrkandet om ny benämning på svenskundervisning för invandrare föreligger även ett sådant förslag i promemorian Vuxenutbildningslag och utskottet anser - liksom vad gäller övriga yrkanden - att beredningen av förslaget bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena rörande individualisering och undervisning varvad med praktik med hänvisning till gällande regler för sfi. Jämför reservationerna 27 (m, fp, kd, c) och 28 (v, mp) samt särskilt yttrande 1 (fp). En rad yrkanden berör uppläggningen av svenskundervisning för invandrare. Framför allt efterfrågas en ökad individualiseringav undervisningen och undervisning varvad med praktik. efterfrågar i motion 2005/06:Sf389 yrkande 2 en flexibel och individanpassad svenskundervisning som kan möta individer med en rad varierande behov och kunskaper. Motionärerna menar att det därför behövs olika utbildningsnivåer och en möjlighet för dem som har en akademisk bakgrund att läsa svenska som andraspråk på högskolenivå. I samma motion, yrkande 3, framhåller att svenskundervisningen måste kombineras med praktik, lärlingsplatser eller arbete. Man menar att nuvarande ordning innebär att många hålls kvar på skolbänken i onödan. menar i motion 2005/06:Sf333 yrkande 11 att en individualiserad språkundervisning varvad med praktik skall införas. Mer praktik kan erbjudas genom ett nära samarbete mellan kommunen, arbetsförmedlingen, frivilligorganisationer och näringslivet. Motionärerna hävdar att en viktig orsak till de svaga resultaten i sfi bl.a. beror på att utbildningen inte är individualiserad. I motion 2005/06:Kr4 yrkande 6 menar att förutsättningar måste skapas för invandrare att kombinera praktik, studier och arbete. På så sätt kan invandrare snabbt och smidigt skapa sig en rimlig och värdig situation i . föreslår i motion 2005/06:Sf336 yrkande 33 förbättringar av sfi. Man menar att det behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi skall också kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Också i motion 2005/06:Ub356 yrkande 3 efterfrågar skärpta krav på individualisering av sfi. menar i motion 2005/06:A258 yrkande 12 att det finns behov av förändringar och förbättringar vad avser introduktions- och språkutbildningar, liksom om rätten till hemspråksundervisning. Man anser att alla personer som invandrar till och som inte har tillräckliga kunskaper i svenska språket skall erbjudas utbildning i svenska från ankomsten till . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regler om sfi finns i 13 kap. skollagen och i förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Rätt att delta har den som är bosatt i kommunen och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. För dem som har rätt till sfi skall undervisningen påbörjas . Styrelsen för utbildningen skall i samarbete med arbetsförmedlingen verka för att undervisningen kan kombineras med sådan arbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. Vidare skall kommunen underlätta för den som har ett arbete och som vill delta i sfi genom att samråda med bl.a. arbetsgivaren om arbetstagarens deltagande och undervisningens förläggning. De motionsyrkanden som tar upp behovet av att differentiera sfi efter deltagarnas olika behov och kunskaper är tillgodosedda genom den ändring av kursplanen för sfi (SKOLFS 2002:19) som regeringen utfärdat. Enligt denna finns det tre olika studievägar för sfi som riktar sig till elever med olika bakgrund, förutsättningar och studiemål. När det gäller frågan om utbildningens omfattning är riktvärdet . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen. Utskottet anser att nuvarande system - dvs. att den som behöver mer undervisning för att nå målen också kan få det - är ändamålsenligt. Det är således upp till utbildningsanordnaren att organisera och lägga upp undervisningen så att de studerande uppnår målen för utbildningen. Slutligen vill utskottet peka på att det i promemorian Vuxenutbildningslag också finns förslag till ändringar som helt eller delvis berör några av de yrkanden som redovisats ovan. Utbildningsinnehåll m.m. i sfi Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena som rör utbildningsinnehållet i sfi, undervisningsmetoder, behörighetskrav för lärare samt uppdrag till Myndigheten för skolutveckling. Jämför reservationerna 29 (kd), 30 (v), 31 (v) och 32 (v) samt särskilt yttrande 2 (m). Ett antal motioner rör innehållet i svenskundervisning för invandrare. föreslår i motion 2005/06:Sf389 yrkande 4 att branschspecifik språkundervisning införs på varje kurs. I motion 2005/06:Sf282 (c) yrkande 5 framhålls också behovet av yrkesanpassad undervisning kopplad till undervisningen för nyanlända vuxna. Motionärerna menar att svenskundervisning inriktad på fackspråk inom olika yrkeskategorier skulle öka motivationen för studier. föreslår i motion 2005/06:Sf336 yrkande 57 att det inom ramen för vuxen- och svenskundervisningen för invandrare tydliggörs demokratins möjligheter och gränser. Vidare bör det i undervisningen speciellt informeras om situationen för personer med utländsk bakgrund i samhället och om det skydd som lagstiftningen mot diskriminering ger. I motion 2005/06:So429 (m) yrkande 12 föreslås att det i grundläggande sfi och även på andra sätt införs tydlig information kring förbud mot könsstympning, barnäktenskap, arrangerade äktenskap, förbud mot barnaga och . I motion 2005/06:So316 (m) yrkande 4 menar motionärerna att undervisning i sex- och samlevnadsfrågor bör ingå i sfi. Också i motion 2005/06:Ub389 (s) anförs att samlevnadsundervisning bör vara en obligatorisk del av svenskundervisningen för invandrare. Två motioner behandlar undervisningsmetoder inom sfi. I motion 2005/06:Ub402 (m) yrkande 2 föreslås att sfi-undervisning via TV, radio och Internet införs.