bet · GT01KU21 · 2006-05-18 00:00:00 — I en avvikande mening (m) tillstyrks kommitténs förslag i sammanslagningsfrågan men anförs att borde ha gjort en djupare genomgång och analys av de olika politikområdena för att finna helt nya skärningspunkter. biträder förslaget att från miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde ta över ärenden rörande kärnteknisk säkerhetoch strålningsskydd, från näringsutskottet elsäkerhetsfrågorsamt från trafikutskottet frågor rörande IT-säkerhetoch budgetansvaret för och ,och att beredningsansvaret för speciell lagstiftning som syftar till att minska samhällets sårbarhet tillförs försvarsutskottets beredningsområde. Även fortsättningsvis bör dock andra utskott bereda ärenden om säkerhet och beredskap inom sina respektive ansvarsområden. Resurser som avsätts för totalförsvarsändamål inom utgiftsområde 6 Försvar och beredskap mot sårbarhet, kan disponeras för åtgärder för att möta andra hot än de som har sitt ursprung i krig och krigsfara. delar bedömning att den föreslagna förändringen av ärendefördelningen mellan utskotten även bör få konsekvenser för innehållet i utgiftsområdena. är inte främmande för att även utgiftsområdets indelning i politikområden bör ses över för att möjliggöra en mer relevant styrning av verksamhet som syftar till att stärka samhällets säkerhet. 2005/06:SfU3y) tar upp förslag att integrationsfrågor skall överföras från socialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet fr.o.m. och hänvisar till ett tidigare yttrande till (yttr. 2004/05:SfU2y). Eftersom härefter föreslagit att integrationspolitiken förs över till arbetsmarknadsutskottet vill socialförsäkringsutskottet inte motsätta sig en sådan förändring. Visserligen kvarstår de budgetmässiga sambanden mellan migrations- och integrationspolitik, men det är dock inte omöjligt att göra en uppdelning av utgiftsområdet. Utskottet vill endast göra följande påpekanden rörande detaljerna inför en sådan förändring. Till utgiftsområde 8 hör fyra politikområden: Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Av dessa bör i så fall endast Migrationspolitik höra till socialförsäkringsutskottets område och utgiftsområdet lämpligen betecknas utgiftsområde 8 Migration. Såväl Integrationspolitik som Storstadspolitik (det sistnämnda numera utan anslag) bör flyttas till utgiftsområden som hör till arbetsmarknadsutskottet. Politikområdet Minoritetspolitik (ett anslag) kan antingen flyttas till utgiftsområde 1, som hör till där sakfrågor rörande minoritetspolitiken redan bereds, alternativt till arbetsmarknadsutskottets område. Om det beslutas om en sammanläggning av lag- och bostadsutskotten har socialförsäkringsutskottet inget att erinra mot att anslaget 21:1 Bostadsbidrag förs över till utgiftsområde 12, där övriga delar av politikområdet Ekonomisk familjepolitik finns. Slutligen föreslås att socialförsäkringsutskottets beredningsområde i 4.6.8 första stycket punkt 6 riksdagsordningen ändras från "utlännings- och invandrarfrågor" till "migrationsfrågor. hänvisar till att kommittén redovisat flera skäl för att immaterialrättsliga frågor skall flyttas över till näringsutskottet om lagutskottet och bostadsutskottet slås samman. pekar på att upphovsrätten med skyddet av litterära och konstnärliga verk, fotografier och vissa närstående rättigheter hör till immaterialrätten. En överflyttning till näringsutskottet innebär att det inte längre ter sig självklart att detta utskott också odelat svarar för beredningen av de immaterialrättsliga frågorna. I stället bör frågorna då delas upp mellan näringsutskottet och kulturutskottet. pekar vidare på att utskottets beredningsansvar för internationella frågor varit mycket begränsat, så begränsat att utskottet i praktiken endast ansvarat för den nationella kulturpolitiken. Internationella kulturpolitiska satsningar har i första hand beretts av utrikesutskottet som svarar för medelstilldelningen till bl.a. , Sida, press- och kulturråd samt kulturinstitutioner i utlandet. bör vid sina fortsatta överväganden beakta detta. pekar på att området transporträtt är ett omfattande lagstiftningsområde som innefattar bl.a. sjölag, luftfartslag och lag om inrikes vägtransport med frågor som transportförsäkringsavtal, befraktningsavtal, lastskadekrav, redares transportsansvar, konossement samt personskadeärenden. Trots ordet transport är anknytningen till trafikutskottets nuvarande beredningsområde begränsad. hanteras frågorna i . Sammantaget förordas från såväl effektivitets- som arbetsbelastningssynpunkt att ärendegruppen transporträtt inte överförs till trafikutskottets beredningsområde. Transporträtt bör i stället lämpligen hanteras av det utskott som bereder närliggande lagstiftningsområden, främst då köprätt. anser vidare att någon större omföring inte bör ske av IT-arbetsuppgifter från trafikutskottet till försvarsutskottet. Den närmare gränsdragningen gentemot försvarsutskottet bör klargöras successivt med utgångspunkt från den arbetsfördelning som utvecklats inom , där ansvaret för olika säkerhetsfrågor inom IT-området delats upp mellan , och Försvarsdepartementet. Med den föreslagna ansvarsfördelningen med ett samlat ansvar för samhällets sårbarhet kan vidare skäl anföras för att området sjöfartsskydd förs till försvarsutskottets ansvarsområde. Motsvarande argumentering kan i så fall även anföras för att skyddsfrågor inom övriga trafikslag omförs till försvarsutskottet. föreslår att utskottets ärendeförteckning i riksdagsordningen justeras för att få en mer stringent, logisk och aktuell beskrivning av beredningsområdet. Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker kommitténs förslag att ärenden rörande kärnteknisk säkerhet och strålningsskydd förs över till försvarsutskottet. har inget att erinra mot kommitténs förslag att ansvaret för beredningen av elsäkerhetsfrågor överförs till försvarsutskottet och utgår ifrån att också anslaget till tillförs försvarsutskottets beredningsområde. Om beslutar om sammanläggning av lag- och bostadsutskotten tillstyrker näringsutskottet att ärenden om immaterialrätten i fortsättningen skall hanteras av näringsutskottet. tillstyrker vidare förslag att anslaget till skall övergå till ett utgiftsområde under det nya utskottet. Lämpligen bör därmed enligt näringsutskottet följa med även övriga anslag på konsumentområdet under utgiftsområde 24 Näringsliv. tillstyrker kommitténs förslag om en överföring av beredningsansvaret för ärenden om integration. står fast vid sin tidigare uppfattning om sambandet mellan arbetsmarknadspolitiken och frågorna om arbetskraftsinvandring. När det gäller jämställdhetsfrågorna framhåller arbetsmarknadsutskottet att en annan modell än den föreslagna vore att på ungefär samma sätt som när det gäller EU-frågorna i en uttrycklig regel ange utskottens ansvar. En sådan regel skulle kunna läggas in som ett nytt stycke i t.ex. 4 kap. 6 § riksdagsordningen som anger de allmänna principerna för ärendefördelning mellan utskotten. Detta skulle enligt arbetsmarknadsutskottet vara ett mera kraftfullt sätt att uttrycka att alla utskott har ansvar för jämställdhetsfrågorna. Regeln skulle bli styrande för remitteringen. Om det däremot främst handlar om att skapa ett "jämställdhetsutskott" kan den av kommittén valda tekniken godtas. Slutligen noterar arbetsmarknadsutskottet att överföringen av integrationsfrågorna tillsammans med markeringen av utskottets speciella ansvar för jämställdhetsfrågor enligt kommittén bidrar till att ge arbetsmarknadsutskottet en särskild roll i arbetet mot diskriminering i olika former. har inget att invända mot den roll som kommittén vill tilldela utskottet men konstaterar att ett sådant beredningsansvar knappast har stöd i riksdagsordningens nuvarande lydelse. Behandlingen av jämställdhetsfrågor tas också upp av utrikesutskottet som hänvisar till en rapport , Att styra med generella krav i staten - Ett regeringsuppdrag (ESV 2003:30), med en kartläggning av de sektorsövergripande krav som gäller inom statlig förvaltning och som utmärks av att de utgår från en sakfråga inom ett politikområde och avser myndigheter och verksamheter inom ett flertal andra politikområden eller bygger på internationella eller nationella åtaganden. I rapporten identifieras utifrån dessa kriterier följande elva huvudområden: barnpolitik, folkhälsa, global utveckling, handikappolitik, miljöfrågor/hållbar utveckling, integrationspolitik/mänskliga rättigheter, jämställdhetspolitik, regional utvecklingspolitik, insatser mot ekonomisk brottslighet, totalförsvar och beredskap samt ungdomspolitik. Riksdagsstyrelsens förslag kan enligt utrikesutskottet uppfattas så, att en behjärtansvärd aspekt sätts framför andra, vilka kan vara väl så angelägna. Några närmare överväganden varför så borde bli fallet redovisas inte. I avsaknad av en sammanhållen syn på hur "mainstreaming"-frågorna skall beaktas i utskottsarbetet är det enligt utskottets mening tveksamt om riksdagsstyrelsens förslag i nu aktuell utformning bör godkännas som riktlinje för arbetet i utskott. På uppdrag av genomfördes en ingående utskottsundersökning i syfte bl.a. att skaffa kunskap om utskottens arbetsuppgifter, arbetssätt och arbetsbelastning. I undersökningen pekas på att utskottsindelningen alltsedan enkammarreformen varit föremål för diskussion i flera omgångar. En grundläggande anledning till diskussionerna är skillnaderna i arbetsbelastning mellan utskotten, som ansetts vara besvärande stora. Utskottens arbetsbelastning studerades i tio olika avseenden: sammanträdestid, propositioner, motioner och motionsyrkanden, reservationer, avlämnade betänkanden, yttranden, sidor i riksdagstrycket, faktapromemorior och EU-dokument. Studien visade att inget utskott hade hög arbetsbelastning i alla avseenden. Vissa utskott tenderar enligt studien dock att ha jämförelsevis låg belastning i flera avseenden. Här märktes enligt studien framför allt försvars-, kultur-, arbetsmarknads- och bostadsutskotten. anför att skälen för att utskottsindelningen varit föremål för en närmast kontinuerlig diskussion är att man önskar åstadkomma en jämnare arbetsbelastning mellan utskotten. Intresset för förändringar i utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten har även haft sin grund i ett behov av bättre sammanhållna beredningsområden. En återkommande fråga har varit dels konstruktionen med ett särskilt utskott, lagutskottet, för den centrala civilrätten, dels att de för den ekonomiska politiken väsentliga frågorna behandlas i två utskott, finans- och skatteutskotten. Ett ytterligare skäl att se över utskottsindelningen har enligt varit att flera partier haft svårigheter att bemanna sina utskottsplatser och att man därför gärna sett att antalet utskott kunde reduceras något. Enligt kommittén är det troligt att också i fortsättningen kan komma att bestämma att antalet ordinarie platser i varje utskott skall vara större än minimiantalet 15. En minskning av antalet utskott är mot denna bakgrund önskvärd. Kommittén diskuterar flera alternativa sammanslagningar, som försvars- och utrikesutskotten och finans- och skatteutskotten. Kommittén stannade för förslaget att bostads- och lagutskottens beredningsområden överförs till ett nytt utskott benämnt civilutskottet med vissa överflyttningar av ärendegrupper till andra utskott. var inte enig utan ledamöterna från Socialdemokraterna framhåller i en reservation att det inte finns en sådan logisk koppling mellan lag- och bostadsutskottens frågor att den motiverar en sammanslagning, att det är oklart om förslaget bidrar till en jämnare ärendehantering, att bostadsfrågornas behandling i ett eget utskott ger dem en politisk status som inte skall underskattas samt att de små partiernas deltagande i utskottsarbetet även framgent bör lösas med förhandlingar mellan riksdagspartierna. Enligt mening måste det förhållandevis omfattande utredningsarbete som legat bakom förslag när det gäller utskottsindelningen anses tillräckligt för en bedömning av vilka förändringar som behöver göras. har gjort ingående bedömningar i fråga om behovet av en minskning av antalet utskott och ändringar i ärendefördelningen mellan utskotten, även om det inte har varit enigt i sina slutsatser. De två mest berörda utskotten har motsatt sig en sammanslagning, och lagutskottet har dessutom haft invändningar när det gäller den överföring av ärendegrupper till andra utskott än civilutskottet som kommittén föreslår. vill understryka att det självfallet hade varit av stort värde om ett förslag om ändrad utskottsindelning och ärendefördelning varit enhälligt och godtagbart för samtliga berörda utskott. Det förhållandet att dessa frågor mer eller mindre kontinuerligt diskuterats sedan enkammarriksdagen infördes utan att några mer genomgripande förändringar genomförts kan dock enligt utskottets mening tyda på att den eftersträvade enigheten är svår att uppnå. finner inte skäl att göra andra avvägningar när det gäller indelningen i utskott än dem som har gjort. Utskottet tillstyrker därför förslaget att bostads- och lagutskottens beredningsområden överförs till ett nytt utskott. Utskottet gör inte heller någon annan bedömning än kommittén när det gäller benämningen på det nya utskottet, nämligen civilutskottet. Motionerna 2005/06:K5 (v) och 2005/06:K342 (s) avstyrks följaktligen. I en rad motioner föreslås andra lösningar när det gäller utskottsindelningen. Det föreslås en radikal reformering av utskottsindelningen med sammanslagning av skatte- och finansutskotten, en sammanslagning av försvars- och utrikesutskotten, inrättande av ett familjeutskott, ett barn- och ungdomsutskott och ett jämställdhetsutskott. vill hänvisa till den ingående utredning angående utskottsindelningen som genomförts av och är inte berett att nu förorda andra lösningar. Motionerna 2005/06:K242 (m), 2005/06:K273 (fp), 2005/06:K357 yrkande 3 (-), 2005/06:K358 (v) och 2005/05:So636 yrkande 3 (kd) avstyrks. tillstyrker följaktligen förslag att riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.6.16 som gäller bostadsutskottets ärendeberedning skall upphävas samt förslaget till lydelse av riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.2.1 med innebörden att antalet utskott som skall väljas efter ett val skall vara 15 och att ett bostadsutskott utgår ur förteckningen över utskott som skall välja samt namnet lagutskottet ersätts av namnet civilutskottet. tillstyrker också kommitténs förslag till ändring i riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.6.1 med innebörden bl.a. att från bostadsutskottets beredningsområde skall tillföras ärenden om länsförvaltningen och rikets administrativa indelning. Däremot avstyrks förslaget såvitt avser tilläggsbestämmelse 4.6.2, som gäller finansutskottets beredningsområde. Utskottet delar kommitténs bedömning att försvarsutskottet bör tillföras ärendegrupper med anknytning till samhällets sårbarhet. Ärenden om kärnsäkerhet överförs från miljö- och jordbruksutskottet till försvarsutskottet. beredningsområde omformuleras till totalförsvar, samhällets räddningstjänst, åtgärder för att minska samhällets sårbarhet, kärnteknisk säkerhet och strålningsskydd samt sjö- och kustövervakning, allt i den mån ärendet inte tillhör ett annat utskotts beredning. Det är enligt utskottets mening angeläget att vissa frågor kring samhällets krishantering hålls samman i ett utskott och att sårbarhets- och säkerhetsfrågor därigenom ges en högre prioritet. Båda berörda utskott har tillstyrkt den föreslagna ändringen. I motion 2005/06:K461 (s) begärs att ser över frågan om hur hot mot det svenska samhället skall hanteras och i motion 2003/04:F268 yrkande 5 (kd) begärs en gemensam beredning av sektorsövergripande säkerhets- och sårbarhetsfrågor av närings-, justitie- och försvarsutskotten. Enligt utskottets mening saknas mot bakgrund av genomgång anledning att nu föreslå en ny översyn av utskottshanteringen av frågor som rör rikets säkerhet. Utskottet tillstyrker kommitténs förslag till ny lydelse av riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.6.7 och avstyrker motionerna 2005/06:K461 och 2003/04:Fö268 yrkande 5. föreslår vidare att integrationsfrågor förs över till arbetsmarknadsutskottet. Båda utskott godtar förslaget. tillstyrker kommitténs förslag i denna del men föreslår i enlighet med yttrandet från socialförsäkringsutskottet att den ändrade punkt 6 i tilläggsbestämmelsen 4.6.8 i stället för det föreslagna begreppet utlännings- och invandringsfrågor ändras till migrationsfrågor. Mot bakgrund av vad som framförts i yttranden från lagutskottet och trafikutskottet är inte berett att tillstyrka att ärenden om växel- och checkrätt förs från lagutskottet till finansutskottet, ärenden om utsökningsbalken från lagutskottet till skatteutskottet eller ärenden om transporträtt från lagutskottet till trafikutskottet. Ärendena om växel- och checkrätt är enligt lagutskottets yttrande mycket fåtaliga, och en överflyttning till finansutskottet skulle inte innebära någon lättnad i arbetsbördan för det nya civilutskottet. Ärendegruppen är också så försumbar att den inte behöver nämnas särskilt i en ändrad tilläggsbestämmelse 4.6.5 som föreslås gälla det nya civilutskottets ärenden. När det gäller ärenden om utsökningsbalken har lagutskottet understrukit det nära sambandet med övrig insolvensrätt. När det slutligen gäller transporträtten har både lagutskottet och trafikutskottet vänt sig mot en överföring från lagutskottet till trafikutskottet med hänvisning till att transporträtt endast har prefixet transport gemensamt med trafikutskottets beredningsområde. Det har framhållits att en överföring inte märkbart skulle minska arbetsbördan i det nya utskottet eftersom de flesta ärendena i fråga om transporträtt är konventionsbundna och eftersom en överföring till trafikutskottet skulle föra med sig ett behov av yttranden från lagutskottet till trafikutskottet. Det finns en påtaglig risk för att det sammanslagna utskottets beredningsområde blir för stort om inte några ärendegrupper kan föras bort från de båda nuvarande utskottens område. har emellertid inte skäl att i denna del göra andra bedömningar än de de berörda utskotten gjort och förordar därför att uppräkningen av ärendekategorier i tilläggsbestämmelsen 4.6.5 även fortsättningsvis skall innehålla utsökningsbalken och transporträtt. Om det efter hand visar sig att beredningsområdet blivit för stort finns det självfallet möjlighet att återkomma i frågan om vissa ärendegrupper skall föras till andra utskott. föreslår vidare att utgiftsområde 18 skall benämnas Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande och konsumentpolitik, vilket föranleder en ändrad lydelse av andra stycket i tilläggsbestämmelse 4.6.5. I övrigt tillstyrker kommitténs förslag till ny lydelse av 4.6.5. När det gäller näringsutskottets beredningsområde föreslår kommittén att immaterialrätt förs dit från lagutskottet. har invänt mot detta och har liksom kulturutskottet pekat på att det ligger närmare till hands att den del av immaterialrätten som utgörs av upphovsrätten förs till kulturutskottet. har förordat att immaterialrätten förs dit. , som anser att det finns starka skäl för att i möjligaste mån föra bort ärenden från det nuvarande lagutskottets område i syftet att ärendemängden i det nya utskottet inte skall bli för stor, delar här kommitténs mening att immaterialrätten bör föras över till näringsutskottets område. anser därvid att det finns ett värde i att immaterialrätten i sin helhet hålls samman i ett utskott. I motion 2005/06:K290 yrkas att areala näringar förs till näringsutskottets beredningsområde från miljö- och jordbruksutskottet. gör emellertid inte någon annan bedömning än kommittén när det gäller miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets beredningsområden. Kommitténs förslag till ny lydelse av riksdagsordningens tilläggsbestämmelser 4.6.13 och 4.6.14, tillstyrks och motion 2005/06:K290 (m) avstyrks. har i sitt yttrande föreslagit en omformulering av tilläggsbestämmelse 4.6.12 så att utskottets ärenden skall betecknas transportpolitik, vägar och vägtrafik, järnvägar och järnvägstrafik, hamnar och sjöfart, flygplatser och luftfart, post, elektroniska kommunikationer samt IT-politik. anser emellertid inte att uppräkningen bör innehålla ordet transportpolitik eftersom det i så fall skulle innebära en dubblyr mot bakgrund av att övriga beteckningar också får anses falla inom begreppet transportpolitik. I övrigt gör inte någon annan bedömning än trafikutskottet och föreslår att tilläggsbestämmelse 4.6.12 ges en lydelse i enlighet med trafikutskottets förslag. har pekat på att utskottet hanterar ärenden om diskriminering även utanför arbetslivet trots att det knappast finns ett stöd i riksdagsordningen för detta. föreslår mot denna bakgrund att tilläggsbestämmelse 4.6.15 kompletteras med meningen: "åtgärder mot diskriminering i den mån ärendena inte tillhör något annat utskotts beredning", och att denna mening förs in som en punkt 4 och att påföljande punkt - jämställdhet mellan kvinnor och män i den mån ärendena inte tillhör något annat utskotts beredning - ges numret 5. När det gäller jämställdhetsfrågornas behandling har framhållit den s.k. mainstreaming-principen som innebär att samtliga riksdagsutskott har ett ansvar för att beakta jämställdhetsfrågorna inom sina beredningsområden. Kommittén understryker att alla utskott även fortsättningsvis skall ansvara för att ärenden inom deras beredningsområden analyseras utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Den praxis som utvecklats att till arbetsmarknadsutskottet hänvisa jämställdhetsfrågor som inte tillhör något annat utskotts beredningsområde föreslås skrivas in i riksdagsordningen. delar bedömning i detta avseende. anser att motion 2005/06:A261 (v) yrkande 8 om formell plattform och yrkande 9 om återkommande granskningar och jämställdhetsrevisioner av utskott delvis tillgodoses genom kommitténs uttalanden. är emellertid inte berett att förorda en sådan formalisering som begärs utan avstyrker motionen. När det gäller yrkandet i motion 2005/06:K252 yrkande 1 (c) om åtgärder i alla utskott för att skapa en lugnare samhällsrytm anser utskottet att det måste ankomma på varje utskott att självt bedöma i vilken mån det finns utrymme och lämpligt tillfälle att göra sådana belysningar. Motionsyrkandet avstyrks därför. När det gäller yrkandena i motion 2005/06:K453 (mp) om ändring i riksdagsordningen för att tydliggöra vilket utskott i som har det övergripande ansvaret för frågor om politik i och och på vilket sätt relaterade frågor som tas upp i och utrikes- och finansutskotten skall hanteras mellan utskotten (yrkande 1) vill utskottet hänvisa till att det inte låter sig göra att i detalj i riksdagsordningen reglera alla gränsdragningsproblem. Vidare begärs ett tillkännagivande till regeringen om att involveras i processen kring nominering av styrelseledamot och ordförande i och (yrkande 3) och om att regeringen skall redovisa sina ställningstaganden i och i den skrivelse som lämnas till (yrkande 4). vill hänvisa till att har beslutat (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) att regeringen, med regelbundna intervall, i en särskild skrivelse till skall redovisa hur arbetet inom (), och de regionala utvecklingsbankerna har bedrivits samt regeringens prioriteringar i arbetet med dessa institutioner. har i betänkande 2004/05:UU8 behandlat den första regeringsskrivelsen med denna inriktning (skr. 2004/05:54) och har i betänkande 2005/06:UU2 förklarat att det värdesätter den öppenhet och vilja till meningsutbyte som kommer till uttryck genom regeringens redovisning av verksamhet och prioriteringar i IMF, och de regionala utvecklingsfonderna i form av skrivelser till , liksom de föredragningar i berörda utskott som äger rum inför viktiga möten i IMF och .