bet · GT01KrU10 · 2006-03-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden och 2005. Utskottet föreslår med anledning av ett motionsyrkande att regeringen ska pröva förutsättningarna för att ge bild- och formkonstnärerna förhandlingsrätt rörande den individuella visningsersättningen. Regeringen bör klarlägga vilket behov som finns av att införa en sådan rätt och vilka effekter det kan få. En avgörande förutsättning i sammanhanget är att bild- och formkonstnärerna själva är intresserade av att få förhandlingsrätt. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om att ska samordna sin rådgivningsfunktion med centrumbildningarnas rådgivning. Likaledes avstyrks ett förslag som syftar till att centrumbildningarna på teater- och dansområdet ska få ökat ekonomiskt stöd för att bygga upp och tillhandahålla juridisk kompetens. Även motionsförslag om att ett särskilt investerings- och materialbidrag ska införas för bild- och formkonstnärer avstyrks, liksom förslag om en utvidgad konstnärsroll och om invandrade scenkonstartisters ställning. I betänkandet finns fyra reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 10, 2004/05:Kr305 och 2005/06:Kr398 yrkande 6. Reservation 1 (v) Juridisk kompetens vid centrumbildningarna på teater- och dansområdet avslår motion 2005/06:Kr398 yrkande 7. Reservation 2 (v) avslår motionerna 2004/05:Kr289 yrkande 3 och 2005/06:Kr409 yrkande 3. Reservation 3 (v) Individuell visningsersättning och förhandlingsrätt ger som sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört om att pröva förutsättningarna för att ge bild- och formkonstnärerna förhandlingsrätt rörande den individuella visningsersättningen. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Kr409 yrkande 4. avslår motion 2004/05:Kr318. avslår motion 2005/06:Kr316. Reservation 4 (v) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), i (s), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkande 2005/06:KrU18 har utskottet avstyrkt ett antal motionsyrkanden om konstnärsfrågor från allmänna motionstiden och 2005. Samtliga yrkanden har behandlats i särskild ordning, eftersom de är identiska med eller liknar motionsyrkanden som behandlats tidigare . En utförlig redogörelse för huvudinriktningen på den statliga konstnärspolitiken och de olika statliga stödformerna finns i betänkande 2003/04:KrU8 s. 5-8. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker förslag om att ska få i uppdrag att samordna sin rådgivande verksamhet med centrumbildningarnas rådgivning. Likaledes avstyrker utskottet ett förslag om att regeringen noga ska följa rådgivningsverksamheten. Jämför reservation 1 (v). Som ett led i arbetet med att förbättra konstnärernas ekonomiska och sociala situation förstärktes förvaltningsanslag med . Avsikten med satsningen var att inom ramen för sin verksamhet skulle informera om trygghetssystemens utformning och tillämpning samt med utgångspunkt i denna kunskapsuppbyggnad möjliggöra en stöd- och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor som rör de generella trygghetssystemen. Av regleringsbrevet till framgår att rådgivningsarbetet ska bedrivas på ett sätt som involverar dels konstnärernas fack- och intresseorganisationer, dels berörda myndigheter utanför kulturområdet. föreskriver att ska redovisa utfallet och resultatet av arbetet med rådgivningsfunktionen för regeringen. Vidare ska nämnden inleda arbetet med en fördjupad analys av konstnärernas föränderliga arbetsmarknad. Analysen ska särskilt inriktas på hur villkoren på arbetsmarknaderna har förändrats för de olika konstnärskategorierna. Analysen ska också belysa vilka konsekvenser eventuella förändringar har fått för konstnärernas möjligheter att ägna sig åt kvalificerat konstnärligt arbete. Resultatet av detta arbete ska redovisas för regeringen i en delrapport samt i en slutrapport . I motionerna 2004/05:Kr290 yrkande 10 och Kr398 yrkande 6 av m.fl. (v) framhåller motionärerna att satsningen på rådgivningsfunktion är positiv. Motionärerna anser att man i sammanhanget bör komma ihåg att det finns en rådgivningsfunktion även inom centrumbildningarna på teater- och dansområdena. bör därför få i uppdrag att samordna sin rådgivande verksamhet med centrumbildningarnas. och (båda s) anser i motion 2004/05:Kr305 att utökade anslag för en rådgivningsfunktion är ett första steg i det långsiktiga arbetet för att förstärka konstnärernas ekonomiska och sociala situation. Det faktum att bild- och formkonstnärerna har alltför låga inkomster är dock något som rådgivning inte helt kan motverka. Motionärerna anser därför att regeringen noga ska följa insatser på området och överväga behovet av ytterligare åtgärder. Utskottet har inhämtat att arbetet med att inrätta rådgivningsfunktionen inom pågår och att den kommer att bli tillgänglig via Internet . Rådgivningen kommer i första hand att riktas till enskilda konstnärer. innebär formuleringen regleringsbrev till att nämnden i sitt rådgivningsarbete även ska involvera konstnärernas fack- och intresseorganisationer. Därmed finns det förutsättningar för att skapa kontaktytor i detta avseende mellan nämnden och t.ex. centrumbildningarna på teater- och dansområdena. Det finns emellertid enligt utskottets mening inte något skäl för att uttala sig för mer långtgående samordning av och centrumbildningarnas rådgivningsverksamhet som föreslås i motionerna 2004/05:Kr290 (v) och Kr398 (v). Vidare anser utskottet att det får anses vara självklart att regeringen inom ramen för sitt ordinarie uppföljningsarbete noga följer nämndens rådgivningsverksamhet när den väl har kommit i gång och att på sedvanligt sätt löpande hålls informerad om effekterna av verksamheten. ska enligt sin instruktion hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Som en följd därav ankommer det på nämnden att i sin tur hålla regeringen underrättad om de behov av olika åtgärder som kan finnas för att skapa rimliga villkor för denna yrkesgrupp. Regeringen får därefter i budgetarbetet väga olika angelägna ändamål mot varandra och bedöma vilka satsningar som bör göras och vilka andra typer av åtgärder som eventuellt bör vidtas för konstnärernas del. Inte heller på denna punkt är det således motiverat att gör ett särskilt uttalande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr290 (v) yrkande 10, 2004/05:Kr305 (s) och Kr398 (v) yrkande 6. Juridisk kompetens vid centrumbildningarna på teater- och dansområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag som syftar till att centrumbildningarna på teater- och dansområdet ska få ökat ekonomiskt stöd för att kunna bygga upp och tillhandahålla juridisk kompetens. Utskottet hänvisar till möjligheter till omprioriteringar i bidragsgivningen och till att regeringen i sitt årliga budgetarbete får göra en resurs- och prioriteringsbedömning då det gäller nivån på medelstilldelningen till centrumbildningarna. Jämför reservation 2 (v). Teatercentrum organiserar den fria teaterkonsten, dvs. grupper, individer och konstellationer som utövar fri teaterkonst. Med fri teaterkonst avser organisationen yrkesmässigt bedriven teaterverksamhet där gruppen, individen eller konstellationen är sin egen huvudman. Teatercentrum har kanslier i , och . är riksorganisation som samlar de fyra fristående regionala föreningarna Norr, , och . som är en ideell förening är utformad som en arbetsgivarorganisation. Organisationen har bl.a. i uppgift att arbeta med kultur- och arbetsmarknadspolitiska frågor. Teatercentrum och har träffat kollektivavtal med . Under anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete erhåller drygt ett tiotal centrumbildningar bidrag som fördelas av . I motion Kr398 av m.fl. (v) sägs att staten har ställt krav på arbetsmarknadens parter att de ska sluta kollektivavtal, vilket de också har gjort. Centrumbildningarna har då blivit arbetsgivarparter och måste kunna bygga upp och tillhandahålla juridisk kompetens för att kunna ägna sig åt rådgivning till konstnärerna och för att kunna fungera som förhandlingspart vid eventuella arbetsrättsliga tvister exempelvis i arbetsmarknadsdomstolen. Yrkandet syftar till att centrumbildningarna på teater- och dansområdet ska få ökat ekonomiskt stöd från staten (yrkande 7). Utskottet konstaterar att både Teatercentrum och får statsbidrag från i form av verksamhetsbidrag och bidrag för arbetsförmedlande verksamhet. De båda organisationerna avgör själva hur medlen ska disponeras. Om skulle finna det angeläget har rådet möjlighet att inom ramen för anvisade medel göra vissa omprioriteringar. Regeringen har givetvis också möjlighet att i sitt årliga budgetarbete göra en resurs- och prioriteringsbedömning då det gäller nivån på medelstilldelningen till centrumbildningarna. Utskottet avstyrker därmed motion Kr398 (v) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag som syftar till att ett särskilt investerings- och materialbidrag ska inrättas för bildkonstnärernas räkning. Utskottet konstaterar att de bidragsformer som fördelas av Bildkonstnärsfonden till bild- och formkonstnärer kan användas i detta syfte. Jämför reservation 3 (v). Bildkonstnärsfonden inom fördelar olika typer av stipendier och projektbidrag till enskilda konstnärer som får användas för en rad olika ändamål, t.ex. för investeringar i dyrbar utrustning eller inköp av arbetsmaterial. Medlen anvisas under anslag 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer och uppgår sammanlagt till . Anslagspost 1 Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer uppgår 2006 till och anslagspost 5 Bidrag till konstnärer inom områdena bild och form uppgår till . Därutöver kan nämnas att ett särskilt utrustningsbidrag ges till sammanslutningar av konstnärer inom bild- och formområdet som har till huvudsakligt syfte att för konstnärlig produktion ställa verkstads- och produktionsresurser till sina medlemmars förfogande (kollektivverkstäder). Syftet med utrustningsbidraget är att det ska främja konstnärlig utveckling och förnyelse samt minska konstnärernas omkostnader för framställning av konstverk. Medel för ändamålet anvisas under anslag 28:18 Bidrag till bild- och formområdet. Bidrag fördelas av . I två motioner, 2004/05:Kr289 yrkande 3 och Kr409 yrkande 3, av m.fl. (v) föreslår motionärerna att regeringen ska utreda möjligheten att inrätta ett investerings- och materialbidrag till bildkonstnärerna. Avsikten med bidraget är att det ska användas för att bekosta kostnadskrävande inköp. Enligt motionärerna skulle ett sådant bidrag ge utrymme för utvecklingsmöjligheter som främjar konstnärlig mångfald. Utskottet konstaterar att de bidragsformer som fördelas av Bildkonstnärsfonden till bild- och formkonstnärer mycket väl kan användas för investeringar i utrustning och inköp av material. Det finns därför enligt utskottets uppfattning inte någon anledning att utreda möjligheterna att införa en särskild stödform för investerings- och materialbidrag till konstnärerna. Motionerna 2004/05:Kr289 (v) yrkande 3 och Kr409 (v) yrkande 3 avstyrks. Individuell visningsersättning och förhandlingsrätt Utskottets förslag i korthet Enligt utskottets mening bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska undersöka förutsättningarna för att ge bild- och formkonstnärerna förhandlingsrätt rörande den individuella visningsersättningen. Undersökningen bör klarlägga vilket behov det finns av att införa en sådan förhandlingsrätt samt vilka effekter den kan få. Enligt en inskränkning i upphovsrättslagen (1960:729) har bild- och formkonstnärerna inte rätt att ta betalt när överlåtna konstverk visas offentligt. Man har från statens sida ansett att det är rimligt att av kulturpolitiska skäl kompensera det offentliga utnyttjandet med någon form av offentligrättslig ersättning. Från anslag 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer utgår medel som ersättning åt bild- och formkonstnärer för att deras konstnärliga verk, som finns i offentliga institutioners ägo, visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt. Ersättningen benämns visningsersättning och utgår i två former, dels som kollektiv ersättning, dels som individuell ersättning. Den kollektiva visningsersättningen uppgår 2006 till och tillförs Bildkonstnärsfonden inom . Medlen fördelas inom hela konstnärskollektivet i form av arbetsstipendier och bidrag. Medlen täcker också kostnaderna för program- och informationsverksamheten inom den internationella utbytesverksamheten IASPIS (International Artists Studio Programme in ). Bestämmelser om denna visningsersättning finns i förordningen (1982:600) om . Den individuella visningsersättningen, även kallad IV, fördelas individuellt till konstnärerna. Den hanteras av den upphovsrättsliga serviceorganisationen i , BUS. Bestämmelser för denna del av visningsersättningen finns i förordningen (1996:1605) om individuell visningsersättning. Den individuella visningsersättningen infördes och uppgår 2006 till . , 2005, fick 3 170 konstnärer del av detta stöd. BUS är en ekonomisk förening. Alla som är upphovsmän eller rättighetsinnehavare inom bildkonstområdet eller närliggande områden kan bli medlemmar i . Genom BUS får bildupphovsmannen ersättning när konstverk nyttjas och juridisk hjälp i upphovsrättsfrågor. Konstnärerna behöver inte vara medlemmar i föreningen för att få del av den individuella visningsersättningen. Den individuella visningsersättningen fördelas på grundval av det offentliga innehavet av konstnärernas verk i enlighet med de kriterier som fastställts av BUS. En omfattande databas med uppgifter om den offentligt ägda konsten har byggts upp av BUS. Organisationens bidragsfördelning bygger på ett poängsystem där värde, placering och spridning utgör parametrar. Även inköpspriset är en faktor vid poängberäkningen. Denna poängmodell syftar till att värdera den prestation som ligger bakom varje verk och det nyttjande som sker i form av offentlig visning. BUS uppger att utbetalningsbeloppen har spärrats nedåt av administrativa skäl och uppåt av rättviseskäl. Den lägsta nivån 2005 var , medan det högsta beloppet uppgick till . Av BUS regelverk framgår bl.a. följande. Konstverk ägda av statliga, landstingskommunala och kommunala myndigheter omfattas av bestämmelserna för ersättningen. omfattas även konstverk som ägs av kyrkliga och religiösa samfund eller organisationer och som är placerade i kyrkor, kyrkliga samlingssalar och på gravplatser eller minnesplatser samt konst som är placerad i allmänna samlingslokaler. Vidare omfattas t.ex. konstverk som placerats i statliga eller kommunala fastighetsägande aktiebolags lokaler om det är myndighetsverksamhet i lokalerna. Även konstverk som finns i museer som drivs i stiftelseform omfattas liksom konstverk i statliga verk såsom SJ, Posten, och samt bostadsbolag, oavsett vem som äger fastigheten. Miljöer som inte omfattas av IV-bestämmelserna är bl.a. privata företag, aktiebolag eller stiftelser, ideella föreningar, statliga aktiebolag, privat inköpta skulpturer som placerats ute på stan samt fastighetsbolag som har kommersiella lokaler. Arkitektur omfattas inte. Deponerade eller skänkta konstverk där mottagaren är tvingad att förvara eller ta emot konstverket genererar inte några bidragspoäng. Endast nu levande upphovsmän kan få del av ersättningen. Flertalet av de konstnärer som får individuell visningsersättning tillhör () och Föreningen och Industriformgivare (), medan ett fåtal tillhör Föreningen , och . Flera av dessa organisationer ingår i Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, KLYS. I motion Kr409 av m.fl. (v) jämför motionärerna den individuella visningsersättningen, IV, med den ersättning som tonsättare får när deras musik spelas offentligt eller den som författare får när deras böcker lånas ut på biblioteken. Men i motsats till vad som gäller för författarna som via har rätt att förhandla om storleken på ersättningen per bibliotekslån, har bildkonstnärer, konsthantverkare, illustratörer och fotografer inte någon sådan förhandlingsrätt. I motionen föreslås därför att upphovsmännen till offentliga konstnärliga verk ska ha förhandlingsrätt när det gäller den individuella visningsersättningens storlek (yrkande 4). En av utgångspunkterna för den statliga konstnärspolitiken är att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för konstärligt arbete. Den individuella visningsersättningen, IV, utgör en viktig del av de stödformer som riktar sig till bild- och formkonstnärerna och syftar till att konstnärerna ska få ekonomisk och arbetsmässig trygghet. IV utgör en kompensation för att konstnärerna enligt en inskränkning i upphovsrättslagen inte har rätt att ta betalt när överlåtna konstverk visas offentligt. Regering och riksdag bestämmer storleken på det belopp som ska avsättas för IV, medan fördelningen av ersättningen görs av BUS som också har utarbetat och fastställt fördelningskriterier. Som framgår av motionen har författarna erhållit rätt att förhandla om biblioteksersättningen. Denna rättighet tillkom 1985. I en överenskommelse mellan den dåvarande socialdemokratiska regeringen och , Föreningen och åtog sig regeringen att - som ett led i beredningen av statsbudgeten - förhandla med organisationerna om biblioteksersättningens grundbelopp. Överenskommelsen innebär att Författarfonden tillförs vissa av parterna fastställda belopp för varje hemlån av böcker från bibliotek och för varje referensexemplar. Avtal mellan parterna träffas under förbehåll av att ställer av regeringen föreslagna medel till förfogande. Om avtalet strandar ska medling ske. Om överenskommelsen inte sägs upp av regeringen eller av organisationerna gemensamt förlängs den med i sänder. Enligt utskottets mening kan det finnas skäl som talar för att bild- och formkonstnärerna ska få en starkare ställning än vad som är fallet när det gäller inflytandet på den ersättning som utgår för offentligt ägd konst. Exempelvis skulle rättviseskäl kunna åberopas för att även denna konstnärsgrupp skulle få förhandlingsrätt liknande den som gäller för författarna m.fl. visavi biblioteksersättningen. Bild- och formkonstnärerna skulle därmed kunna få möjlighet att påverka storleken på den individuella visningsersättningen genom återkommande förhandlingar med regeringen. Utskottet konstaterar att den individuella visningsersättningen är en offentligrättslig ersättning som underställs sedvanlig budgetprövning. Trots det bör regeringen pröva om det finns förutsättningar att införa en förhandlingsrätt för upphovsmannagrupperna på bild- och formområdet då det gäller den individuella visningsersättningen. Regeringen bör ta initiativ till en sådan undersökning som bör syfta till att klarlägga vilket behov som kan finnas av att införa en sådan rätt och vilka effekter den kan få. En avgörande förutsättning i sammanhanget är att bild- och formkonstnärerna själva är intresserade av att få en förhandlingsrätt och återkommande delta i diskussioner med företrädare för regeringen om ersättningens storlek. Efter att ha prövat frågan bör regeringen informera om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att ska delvis bifalla motion Kr409 (v) yrkande 4 och därmed tillkännage för regeringen vad utskottet här har anfört. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om en utvidgad konstnärsroll med hänvisning till att de uttalanden som regeringen gjort ligger i linje med vad som framförs i motionen. I motion 2004/05:Kr318 av m.fl. (s) föreslås att ska göra ett tillkännagivande för regeringen om en utvidgad konstnärsroll. Motionärerna anser att arbetsmarknaden för konstnärer behöver breddas. Det kan ske med hjälp av konstkonsulenter, konstföreningar, gallerier, kooperativ och nätverk. För att bygga upp en sådan bas behövs stöd från samhället. Samhället skulle vinna på en stark konstbildande infrastruktur eftersom konsten utgör en resurs i skolor, på arbetsplatser, inom sjukvården m.m. Vidare skulle konstnärsrollen kunna utvidgas med större rörlighet på konstnärernas arbetsmarknad och förbättrade ekonomiska och sociala villkor för en ekonomiskt utsatt grupp. Utskottet konstaterar att motionen ytterst syftar till att konstnärerna ska få en starkare ställning. Regeringen har i budgetpropositionen , dvs. efter det att motionen väcktes, uttryckt sig i ordalag som ligger i linje med vad motionärerna anför. Regeringen har bl.a. framhållit att statens insatser för konstnärerna i första hand handlar om att skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna. Det är därför en huvudlinje i konstnärspolitiken att öka intresset för och efterfrågan på konstnärliga verk och prestationer. Att bättre tillvarata konstnärernas kunnande inom alla delar av samhällslivet är en annan viktig målsättning. Vidare - menar regeringen - är upphovsrättsliga skydd och ersättningsformer av grundläggande betydelse för konstnärers försörjningsmöjligheter. Inom andra politikområden bör rimlig hänsyn till konstnärers speciella villkor tas och utgöra en del av den sammanhållna konstnärspolitiken. För att uppnå målsättningen om arbete och försörjning genom det konstnärliga arbetet, krävs även kompletterande bidrags- och ersättningssystem inom kulturpolitiken (prop. utgiftsområde 17 s. 25). Utskottet har inte någon annan uppfattning i denna fråga än regeringen. Utskottet vill tillägga att statens insatser på det konstbildande området givetvis också har stor betydelse för konstnärsrollen och för konstnärernas arbetsmarknad. Dessa insatser är inriktade på att göra bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt som förutsättningar ges för hög kvalitet. Bildkonstens tillgänglighet har också ökat på många orter i landet. Bland annat har de regionala konstkonsulenterna bidragit till detta. Det anförda visar att det inte finns någon anledning för utskottet att föreslå att ska göra ett tillkännagivande beträffande en utvidgning av konstnärsrollen. Motion 2004/05:Kr318 (s) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att regeringen ska stödja invandrade scenkonstartister. Utskottet framhåller att en rad åtgärder som regeringen har vidtagit för att uppnå kulturell mångfald i olika avseenden även syftar till att förbättra arbetsläget för de invandrade scenkonstartisterna. Jämför reservation 4 (v). Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att uppnå kulturell mångfald. För att lyfta fram betydelsen av ett ökat ansvar inom offentligt finansierad kulturverksamhet gentemot stora delar av befolkningen har regeringen utlyst till ett särskilt mångkulturår. En nationell samordnare har tillkallats för att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn, myndigheter, institutioner m.fl. utarbeta ett program för året och vara ett stöd för aktörerna. Av regeringsbeslut framgår att långsiktigt ska innebära att andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kulturadministratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund ska öka och successivt utgöra en större andel av de yrkesmässigt verksamma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. Regeringen har i regleringsbrev angett att myndigheterna på kulturområdet liksom nationalscenerna och ska tillägna sig ett mångfaldsperspektiv i sina verksamheter och att de ska lägga särskild tonvikt på insatser för att främja etnisk och kulturell mångfald. För gäller dessutom målet att rådet inom sitt område ska följa upp integrationspolitiken. Enligt regeringens anvisningar ska den etniska och kulturella mångfalden inom kulturutbudet öka. Likaledes ska andelen utövare med utländsk bakgrund öka inom kulturlivet. () föreslår i motion Kr316 att regeringen aktivt ska stödja insatser för att stärka invandrade scenkonstartisters ställning på arbetsmarknaden. Ur ett mångfaldsperspektiv är det enligt motionären ytterst viktigt att hitta nya vägar för att stödja denna grupp.