bet · GT01SoU18 · 2006-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden , ett drygt åttiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden samt ett motionsyrkande väckt med anledning av proposition 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner. Samtliga motioner avstyrks. Utskottet har hållit en intern utfrågning med företrädare för och om (KOM [2005] 637 slutlig). I betänkandet finns 23 reservationer och 7 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för folkhälsan m.m. avslår motionerna 2005/06:So399 yrkande 3, 2005/06:So547 yrkande 2, 2005/06:So606 yrkande 5, 2005/06:So641 yrkande 4 och 2005/06:A418 yrkande 10. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) avslår motionerna 2005/06:So470 yrkande 13 och 2005/06:So554 yrkande 1. Reservation 3 (fp, v) avslår motion 2005/06:So554 yrkande 8. Reservation 4 (v) avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 47, 2005/06:So316 yrkande 1, 2005/06:So554 yrkande 2 och 2005/06:MJ351 yrkande 14. Reservation 5 (m) Reservation 6 (v, mp) avslår motion 2005/06:So702 yrkande 7. Reservation 7 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:So554 yrkande 3. avslår motionerna 2005/06:L291 yrkandena 17 och 24, 2005/06:L341 yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:So685. Reservation 8 (fp, c) avslår motionerna 2004/05:So657 yrkande 1, 2005/06:L342 yrkande 22, 2005/06:L375 yrkande 39, 2005/06:So221 yrkande 1, 2005/06:So270 yrkandena 1 och 3, 2005/06:So432 yrkande 14, 2005/06:So439, 2005/06:So547 yrkandena 1 och 4, 2005/06:So606 yrkande 4, 2005/06:So665 yrkande 1 och 2005/06:Kr376 yrkande 33. Reservation 9 (v) avslår motion 2005/06:So547 yrkande 5. Trygga och goda uppväxtvillkor avslår motionerna 2005/06:So431 yrkande 6, 2005/06:So691 yrkande 1, 2005/06:So699 yrkande 20, 2005/06:So702 yrkande 9 och 2005/06:Kr412 yrkande 7. Reservation 10 (m, fp, kd, c) Reservation 11 (mp) avslår motion 2005/06:So699 yrkandena 14 och 15. Reservation 12 (mp) avslår motionerna 2005/06:So226 yrkandena 1-3, 2005/06:So413, 2005/06:So699 yrkande 25, 2005/06:MJ351 yrkande 9 och 2005/06:Bo275 yrkande 1. Reservation 13 (v) Reservation 14 (mp) avslår motion 2005/06:So294. avslår motionerna 2005/06:So422 yrkande 1 och 2005/06:MJ351 yrkande 30. Reservation 15 (kd, c) Reservation 16 (mp) Kemisk exponering och folkhälsa m.m. avslår motion 2005/06:MJ592 yrkandena 2-4 och 6. Reservation 17 (mp) Hälsofrämjande hälso- och sjukvård avslår motionerna 2005/06:So326, 2005/06:So470 yrkande 1, 2005/06:So709 yrkandena 1 och 9 samt 2005/06:A368 yrkande 28. Reservation 18 (m, fp, kd, c) Reservation 19 (v) avslår motionerna 2005/06:K341 yrkande 6 och 2005/06:So649 yrkande 1. Reservation 20 (v) avslår motionerna 2005/06:So539, 2005/06:So599 och 2005/06:So699 yrkande 29. Reservation 21 (mp) avslår motionerna 2005/06:So426 yrkande 1, 2005/06:So492, 2005/06:So540, 2005/06:So569, 2005/06:So583, 2005/06:So680, 2005/06:So699 yrkande 36, 2005/06:Ub289 yrkande 2 och 2005/06:MJ395 yrkande 15. Reservation 22 (mp) Fler dietister och hälsoupplysare avslår motion 2005/06:Ub289 yrkande 4. avslår motionerna 2005/06:So573 och 2005/06:MJ528 yrkande 2. avslår motionerna 2005/06:So435 och 2005/06:So490. avslår motion 2005/06:So483. Ökad behandlingsverksamhet för spelberoende avslår motion 2005/06:Kr378 yrkande 2. Vård för missbrukare av dopningspreparat avslår motion 2005/06:So4 yrkande 2. avslår motion 2005/06:So634 yrkande 2. avslår motion 2005/06:So470 yrkande 12. Reservation 23 (fp) avslår motion 2005/06:So603. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Mål för folkhälsan m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet vidhåller att det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet skall vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet står fortsatt bakom en sektorsövergripande målstruktur med elva målområden. bör därmed avslå motioner om ändring av mål för folkhälsan m.m. bör även avslå motioner om hälsokonsekvensanalyser och om hälsoindex i statsbudgeten. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (v), 3 (fp, v) och 4 (v) samt särskilt yttrande 1 (m). I motion So606 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att införa ett folkhälsomål avseende psykisk hälsa (yrkande 5). Motionärerna anser att det råder en viss oklarhet på myndighetsnivå om vem som har det övergripande ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet. I motion So399 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om vikten av att vid riktlinjer för behandling av sjukdomar och utarbetande av folkhälsomål även inbegripa tandhälsan (yrkande 3). I motion A418 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om folkhälsoarbetet (yrkande 10). Motionärerna anser att folkhälsoarbetet måste bedrivas på alla nivåer i samhället: nationellt, regionalt och framför allt lokalt. I motion So641 av (-) begärs ett tillkännagivande om ett nytt folkhälsomål (yrkande 4). Motionären anför att det i en nyligen avlämnad rapport från (Folkhälsopolitisk rapport ) påpekas att kvinnor utsätts för våld och hot om våld i en sådan utsträckning att stora delar av befolkningen förnekas full delaktighet i samhällslivet. I rapporten föreslås ett nytt folkhälsomål - frihet från könsrelaterat våld. Detta mål bör göra till sitt eget och ge regeringen i uppdrag att genomföra. I motion So547 av () begärs tillkännagivanden om att statens fokhälsomål bör kompletteras med nollvisionen för självmord till följd av psykisk ohälsa (yrkande 2). I motion So470 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om lagstiftning om hälsokonsekvensbedömningar (yrkande 13). Motionärerna anser att hälsokonsekvensbedömningar skall användas vid alla politiska beslut av strategisk betydelse för folkhälsan - på nationell, regional och nivå. I motion So554 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om hälsokonsekvensbeskrivningar (yrkande 1). Motionärerna anser att folkhälsoperspektivet borde vägas in vid samtliga större samhällsförändringar. Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om hälsoindex (yrkande 8). De anser det lika viktigt att redovisa hälsoindex i statsbudgeten som tillväxtfaktorer och budgetprognos. De föreslår att ett sådant index utformas . Bakgrund och tidigare behandling m.m. Utskottet behandlade motionsyrkanden liknande de som är aktuella i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik, vartill hänvisas för en bakgrundsbeskrivning (s. 8 f.). I sin bedömning anförde utskottet följande (s. 11 f.). Utskottet vidhåller att det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet skall vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att nå detta mål krävs långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som har ett avgörande inflytande på folkhälsans utveckling. Utskottet vill understryka att det krävs en bättre samordning på samtliga nivåer i syfte att uppnå större effektivitet samt ökade kunskaper om olika åtgärders samlade effekter på folkhälsan. Utskottet står därmed fortsatt bakom en sektorsövergripande målstruktur med elva målområden. Utskottet vidhåller också att regeringen får bestämma de delmål som skall gälla. Regeringen kommer att i en första skrivelse för redovisa folkhälsans utveckling i befolkningen och de åtgärder som vidtagits för att förbättra denna. Utskottet förutsätter att regeringen då även ger en lägesrapport beträffande det arbete med att fastställa delmål som genomförts. Utskottet avstyrker därmed motionerna - - - om ändringar av mål och målstruktur (res. Utskottet konstaterar att kommuners och landstings engagemang för folkhälsofrågor successivt ökat och att hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut liksom lokala välfärdsbokslut nu används på flera håll. Utskottet välkomnar denna utveckling. Utskottet konstaterar också att har överlämnat Folkhälsorapport till regeringen. har fastställt 38 huvudindikatorer som skall användas i uppföljningen av den nationella folkhälsopolitiken. Institutet arbetar nu med att ta fram en folkhälsorapport som bl.a. skall redovisa indikatorer för folkhälsans viktigaste bestämningsfaktorer. Institutet fortsätter med utvecklingsarbete kring hälsokonsekvensbeskrivningar. Med hänsyn till pågående arbete på området anser utskottet att det inte behövs något initiativ från sida. Motionerna - - - avstyrks (res. Utskottet anser inte heller att motion 2003/04:So406 (v) yrkande 8 med begäran om hälsoindex i statsbudgeten bör föranleda något initiativ från sida. Motionen avstyrks (res. I det ovan redovisade betänkandet behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att regeringen skulle se över och förtydliga ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet (s. 36 f.). Utskottet konstaterade att preventivt folkhälsoarbete bedrivs nationellt, regionalt och lokalt i samhället av flera olika aktörer.Socialstyrelsen är sektorsansvarig myndighet för hälso- och sjukvården och har till uppgift att stödja utvecklingen av det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet. Utskottet delade inte motionärernas uppfattning om behovet av att regeringen ser över och förtydligar ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet. Motionen avstyrktes (res. I Folkhälsopolitisk rapport framför som prioriterat förslag krav på att hälsokonsekvensbedömningar (HKB) regleras på samma sätt som miljökonsekvensbeskrivningar och att HKB alltid - när så är möjligt - skall belysa risker och hälsoeffekter fördelade på socioekonomiska grupper, kön och etniskt ursprung. Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att regeringen avser att lämna en skrivelse med en folkhälsopolitisk rapport till . Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gäller det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet och hur detta skall uppnås. Utskottet står även fortsatt bakom en sektorsövergripande målstruktur med elva målområden. Utskottet anser vidare att folkhälsoarbetet för att vara framgångsrikt måste bedrivas såväl nationellt, regionalt som lokalt. Utskottet utgår från att även tandhälsan, i relevanta fall, beaktas vid utformandet av de delmål som skall gälla för folkhälsoarbetet. Utskottet vidhåller vidare sin uppfattning att det inte föreligger något behov av att regeringen ser över och förtydligar ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna So399 (v) yrkande 3, So547 (fp) yrkande 2, So606 (v) yrkande 5, So641 (-) yrkande 4 samt A418 (kd) yrkande 10 i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Utskottet anser det mycket väsentligt ur folkhälsosynpunkt att hälsokonsekvensbedömningar används i så stor omfattning som möjligt. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att i sin senaste folkhälsopolitiska rapport föreslår en reglering av frågan. Utskottet anser dock inte att regeringens beredning av förslagen i rapporten bör föregripas. Motionerna So470 (fp) yrkande 13 och So554 (v) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan om huruvida ett hälsoindex bör införas i statsbudgeten. Motion So554 (v) yrkande 8 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om folkhälsoarbete för utrikesfödda och om regionala hälsoklyftor, främst med hänvisning till pågående arbete på området. bör vidare avslå ett antal motioner rörande livsvillkoren för homo-, bi- och transsexuella. Jämför reservationerna 5 (m), 6 (v, mp), 7 (m, fp, kd, c) och 8 (fp, c). I motion So554 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om en fördjupad studie av utrikesföddas hälsa samt eventuella förslag på åtgärder för en ökad hälsa inom denna grupp (yrkande 2). Motionärerna anser att bör få i uppdrag att fördjupa studien om utrikesfödda och återkomma till med förslag på åtgärder. I motionen begärs vidare ett tillkännagivande om att folkhälsomålen skall redovisas ur ett genusperspektiv (yrkande 3). Motionärerna anser att kvinnors situation särskilt bör beaktas ur ett folkhälsoperspektiv. bör tillsammans med kommuner och landsting ha en ledande och samordnande roll i arbetet med att bryta den könsrelaterade ohälsan. Ett liknande yrkande som yrkande 2 ovan framförs i motion Sf336 av m.fl. (v) (yrkande 47). I motion So316 av de och () begärs ett tillkännagivande om målet för folkhälsa och invandrares villkor (yrkande 1). I motion MJ351 av m.fl. (mp, -) begärs ett tillkännagivande om att det behövs särskilda insatser för att främja invandrares folkhälsa (yrkande 14). Motionärerna pekar på att en rad studier visar att psykisk ohälsa är omfattande bland invandrare i . De invandrades hälsa bör på ett bättre sätt uppmärksammas i folkhälsoarbetet. I motion So702 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om ett uppdrag att tillsluta de regionala hälsoklyftorna (yrkande 7). Motionärerna anför att det finns djupa geografiska och regionala hälsoklyftor i . Detta gäller såväl fysisk som psykisk hälsa. Det är viktigt att folkhälsopolitiken ges ett konkret uppdrag att arbeta för att tillsluta dessa hälsoklyftor. I motion L291 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om bemötande av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner inom bl.a. socialtjänst och psykisk barn- och ungdomsvård (yrkande 17). Vidare begärs ett tillkännagivande om en utredning som ur ett helhetsperspektiv belyser transpersoners situation (yrkande 24). I motion L341 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om en utredning av HBT-personers psykosociala situation (yrkande 7). Motionärerna anför att många HBT-personer fortfarande lever under tyngden av svårartade fördomar och negativa attityder i den sociala omgivningen. Vidare begärs ett tillkännagivande om åtgärder i stat, landsting och kommuner för att underlätta situationen för unga HBT-personer (yrkande 8). I motion So685 av m.fl. (s) begärs en översyn av transpersoner och samhället. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Utskottet behandlade motionsyrkanden om ojämlikhet i hälsa liknande de som är aktuella i betänkande 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik, vartill hänvisas för en bakgrundsbeskrivning (s. 12 f.). I sin bedömning anförde utskottet bl.a. följande (s. 18 f. res. m, fp+kd+c, fp+c, v, mp). Utgångspunkten för allt folkhälsoarbete är alla människors lika värde. Utskottet vill understryka att det är nödvändigt att rådande ojämlikheter mellan olika grupper i befolkningen motverkas. Detta innebär att hälsosituationen hos olika grupper, såsom invandrare, barn och ungdomar och kvinnor och män med funktionshinder, måste uppmärksammas. Det är också angeläget att uppmärksamma de regionala hälsoklyftorna. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete pågår på området. har avlämnat Folkhälsorapport med en redovisning av aktuellt folkhälsoläge och tendenser, problem och obesvarade frågor om den framtida folkhälsan. har i sin årsredovisning rapporterat de viktigaste åtgärder som vidtagits på nationell, regional och lokal nivå för att minska ojämlikheten i hälsa med avseende på kön, ålder, socioekonomisk tillhörighet och etnicitet. Ett treårigt projekt pågår kring diskriminering och hälsa där samverkar med , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och . Ett aktivt arbete pågår inom med att förbättra integrationspolitiken; häri ingår också att förbättra hälsan hos personer med utländsk bakgrund. Såväl som har i uppdrag att bidra till att nå regeringens särskilda mål om hälsa för personer med utländsk bakgrund. Utskottet anser att motionerna - - - får anses i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Även motion 2003/04:So343 (c) yrkande 3 får anses i huvudsak tillgodosedd. I ett stort antal motioner efterlyses åtgärder för att förbättra situationen, däribland bl.a. folkhälsan för homo-, bi- och transsexuella personer (HBT-personer). Kunskapen om dessa gruppers livsvillkor är alltjämt begränsad. Utskottet anser därför att HBT-personer är viktiga målgrupper för folkhälsoarbetet. Utskottet ser mycket positivt på det uppdrag som har att undersöka och analysera hälsosituationen för dessa grupper. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har begärt redovisning av vilka åtgärder som vidtagit i syfte att förbättra bemötandet av HBT-personer inom . Utskottet anser att de insatser som vidtas sammantaget bör leda till att kunskapen ökar och bemötandet förbättras. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna får anses i huvudsak tillgodosedda. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 8) anförs följande (s.12). En interdepartemental arbetsgrupp har haft till uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra integrationspolitikens resultat. I tabell 3.2 redovisar regeringen 24 mål för integrationspolitiken inom olika områden. Indikatorer har utvecklats för att följa upp samtliga mål. De flesta av målen innebär en konkretisering av det övergripande målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet om en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund har främst kunnat konkretiseras i mål inom diskrimineringsområdet och för etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen. Det tredje integrationspolitiska målet är mer långsiktigt och svårt att bryta ner i uppföljningsbara mål. I viss mån har målen inom diskrimineringsområdet en sådan funktion. I samband med presentationen av målen vill regeringen särskilt fästa uppmärksamhet på att etnisk och kulturell bakgrund är ett mångfacetterat och därmed svårmätt begrepp som bland annat omfattar födelseland men även region, medborgarskap, modersmål, religion, identitet och uppväxtmiljö. Icke desto mindre är det viktigt att resultaten av regeringens insatser för att uppnå målet på lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter följs upp. I allmänhet är födelseland och medborgarskap de enda aspekterna av etnisk och kulturell bakgrund som kan följas upp genom offentlig statistik. Därmed kommer uppföljningsbara mål i hög utsträckning att rikta in sig på skillnader mellan personer av utländsk respektive svensk härkomst samt mellan utrikes och inrikes födda. Det finns behov att noga följa utvecklingen även avseende andra aspekter av den etniska och kulturella mångfalden. Av regleringsbrevet för för framgår att styrelsen skall redovisa utvecklingen av folkhälsa och sociala förhållanden. Särskilt skall de grupper uppmärksammas som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt eller i ekonomisk och social bemärkelse. Redovisningen skall även redogöra för eventuella regionala skillnader. Avrapportering skall ske i särskild ordning med en social rapport och en folkhälsorapport . En lägesrapport om folkhälsa skall lämnas i anslutning till årsredovisningen. Av regleringsbrevet för () för framgår att FHI skall ta fram en folkhälsopolitisk rapport. Rapporten skall redovisa indikatorer för folkhälsans viktigaste bestämningsfaktorer som institutet, i samråd med andra aktörer, identifierat. Redovisningen skall ske i form av tidsserier som möjliggör analys av utvecklingstrender. Rapporten skall vidare redovisa vidtagna insatser på nationell, och så långt det är möjligt, på regional och lokal nivå som bedöms väsentligen ha bidragit till eller väsentligen kan komma att bidra till att nå det övergripande nationella folkhälsomålet och målen inom de elva målområdena i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). Rapporten skall även redovisa en bedömning av resultaten och de mer långsiktiga effekterna av genomförda insatser samt ge rekommendationer om åtgärder. Utvecklingen av bestämningsfaktorerna skall redovisas efter kön. I analysen skall FHI särskilt beakta socioekonomisk ställning och etnicitet samt förutsättningarna för barns, äldres, funktionshindrades och homo- och bisexuellas hälsa. Rapporten skall lämnas till . har redovisat ett regeringsuppdrag att undersöka hälsan bland homo- och bisexuella samt transpersoner och komma med förslag till åtgärder för att den skall kunna förbättras (rapport nr A 2005:19). I rapportens sammanfattning anförs bl.a. att det råder en tydlig ojämlikhet i hälsa mellan HBT-personer och den övriga befolkningen, och att denna ojämlikhet är mest markant när det gäller den psykiska ohälsan. I rapporten föreslås ett flertal åtgärder för att förbättra hälsosituationen hos HBT-personer. Bland annat föreslås att landsting/regioner och kommuner skall uppmärksamma behovet av att personal främst inom hälso- och sjukvård och socialtjänst utbildas i ett icke-heteronormativt bemötande för att motverka ett kränkande bemötande och ett sämre omhändertagande. Utbildningsbehov kan även finnas bland personal som kommer i kontakt med ungdomar inom elevhälsa, på ungdomsmottagningar och inom barn- och ungdomspsykiatrin samt huvudmännen för skolhälsovården (elevhälsan). Från har inhämtats att ovannämnda rapport från troligen kommer att behandlas i den skrivelse benämnd Folkhälsopolitisk rapport som regeringen avser att lämna till . I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9) anför regeringen (s. 158) att tidigare, på regeringens uppdrag, har kartlagt i vilka situationer och i vilka ärenden en persons sexuella läggning kan ha betydelse för bemötandet inom . sprids resultatet av denna kartläggning till landets kommuner i form av regionala konferenser. har i meddelandeblad riktat till socialnämnder, chefer och personal inom informerat om betydelsen av att uppmärksamma hur homo- och bisexuella bemöts inom . Utskottet vidhåller att utgångspunkten för allt folkhälsoarbete är alla människors lika värde. Utskottet vill vidare på nytt understryka att det är nödvändigt att rådande ojämlikheter mellan olika grupper i befolkningen motverkas. Utskottet, som inte ändrat uppfattning i frågan sedan fjolårets behandling av liknande motioner som de nu aktuella, konstaterar vidare att ett omfattande arbete pågår för att förbättra folkhälsan för såväl infödda svenskar som personer med utländsk bakgrund. Motionerna Sf336 (v) yrkande 47, So316 (m) yrkande 1, So554 (v) yrkande 2 och MJ351 (mp) yrkande 14 får därför anses i huvudsak tillgodosedda. Även motion So702 (c) yrkande 7 får anses i huvudsak tillgodosedd. skall i den folkhälsopolitiska rapport som skall färdigställas till 2009 redovisa indikatorer för folkhälsans viktigaste bestämningsfaktorer. Utskottet noterar att utvecklingen av bestämningsfaktorerna skall redovisas efter kön. Motion So554 (v) yrkande 3 får anses åtminstone delvis tillgodosedd med det anförda. Utskottet anser det värdefullt att i en rapport har behandlat frågan om hur hälsan bland homo- och bisexuella samt transpersoner skall kunna förbättras. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i denna fråga och anser, då denna grupps situation även torde komma att behandlas i den folkhälsopolitiska rapport som regeringen aviserat att lämna till , att något initiativ inte är nödvändigt med anledning av motionerna L291 (fp) yrkandena 17 och 24, L341 (c) yrkandena 7 och 8 samt So685 (s). Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om självmordsprevention, främst med hänvisning till pågående arbete på området. Jämför reservation 9 (v) och särskilt yttrande 2 (m, fp, kd, c). I motion So432 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om förebyggande av depressioner och självmord samt att Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) bör utarbeta underlaget för handlingsprogrammet för självmordsprevention (yrkande 14). I motion Kr376 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om självmordsprevention bland ungdom (yrkande 33). Motionärerna anser att de nationella riktlinjer för självmordsprevention som finns inte alltid är kända och använda. Informations- och fortbildningsarbetet på området måste förstärkas, och bör på ett mer kraftfullt sätt använda sig av sina tillsynsbefogenheter. I motion So606 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att inkludera centrum för suicidprevention i arbetet med att ta fram underlaget för en handlingsplan för suicidprevention (yrkande 4).