bet · GP01UU10 · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet har erfarit att regeringen har föreslagit ett tilläggsprotokoll till avtalet med syfte att förenkla, effektivisera och påskynda hanteringen av samt reducera kostnaden för viseringsansökningar, inte minst för resenärer som ofta reser mellan länderna till följd av deltagande i vänortssamarbete och annat regionalt och multilateralt samarbete. Enligt vad utskottet inhämtat togs frågan bl.a. upp av utrikesministern i samband med statsbesöket i , och regeringen har för avsikt att intensifiera ansträngningarna för att påskynda en överenskommelse till gagn för ett fortsatt livaktigt grannlandssamarbete. Utskottet ser med tillfredsställelse på de ansträngningar som görs från regeringens sida för att underlätta för svenska medborgare att erhålla visering för resa till . Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U334 (s) kan besvaras. I motion 2001/02:U224 (m) yrkande 2 menar motionärerna att bör ge regeringen till känna som sin mening vad i motionen anförs om att EU självt måste öppna för frihandel med länderna på västra . I motionens yrkande 4 menar motionärerna att skall understödja återskapandet av fri rörlighet och en gemensam marknad inom det och västra . Vidare menar motionärerna i yrkande 5 i samma motion att ett perspektiv av framtida EU-medlemskap skall utgöra en grund för unionens politik gentemot länderna på västra . Utskottet menar att det främsta medlet för ett närmande av länderna på västra till EU och därmed för ökat samarbete och utbyte i båda riktningar utgörs av unionens s.k. stabiliserings- och associeringsprocess för västra . Utskottet kan konstatera att efter beslut i allmänna rådet om att utveckla en regional ansats gentemot länderna på västra lade kommissionen fram ett förslag om att inrätta denna process för , , f.d. jugoslaviska republiken , och . Genom stabiliserings- och associeringsprocessen upprättas avtal om ett ökat samarbete mellan EG och dess medlemsstater och de avtalsslutande staterna. Syftet med avtalen är bl.a. att stödja utvecklingen av ländernas ekonomier och att gradvis utveckla ett frihandelsområde mellan parterna. Avtalen påminner om de Europaavtal som gemenskapen har träffat med unionens kandidatländer och innefattar bl.a. upprättandet av ett frihandelsområde . När avtalen träder i kraft avskaffar EG av de flesta importtullar, kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan i handeln för industriprodukter med ursprung i de avtalsslutande länderna. Detsamma gäller omvänt för de avtalsslutande staterna på västra . När avtalen har trätt i kraft kommer också kvantitativa restriktioner på jordbuks- och fiskeriprodukter mellan parterna att avskaffas. Stabiliserings- och associeringsavtal undertecknades med f.d. jugoslaviska republiken (prop. 2001/02:156, bet. 2001/02: UU14) och slutförhandlades med , som de första stegen mot en förhandlingsstart för togs under det svenska ordförandeskapet i EU våren . För har en s.k. road map utarbetats med arton viktiga reformsteg som måste uppfyllas innan det blir aktuellt med en bedömning av nästa steg i processen. Dialogen med kring stabiliserings- och associeringsprocessen har inletts. Utöver detta har EU också aktivt understött den process inom ramen för stabilitetspakten för sydöstra som ledde till att länderna i regionen kunde underteckna ett åtagande att sluta bilaterala frihandelsavtal med varandra i de fall sådana inte redan finns, helst före utgången av . och paraferade ett sådant avtal. Utskottet kan vidare konstatera att en av EU:s prioriterade målsättningar är att uppmuntra regionalt samarbete mellan staterna på västra . Detta återspeglas också i stabiliserings- och associeringsprocessen, där de enskilda avtalen innehåller krav på samarbete med andra avtalsslutande länder på olika områden, vilket bl.a. omfattar fri rörlighet för varor och tjänster. En del av de problemområden som regionen fortsatt har att hantera är regionala till sin natur och kan med fördel lösas regionalt. Ett av dessa områden, som EU har ägnat särskild uppmärksamhet , är asyl- och migrationsregleringen, där regionalt samarbete har uppmuntrats både direkt genom EU och genom samarbetet inom stabilitetspakten för sydöstra . Inom stabilitetspaktens ram har också åtaganden inom flyktingåtervändande undertecknats av länderna i regionen. Utskottet vill betona att EU:s stabiliserings- och associeringsavtal är ett första steg mot en integration i den västeuropeiska gemenskapen. Genom avtalen upprättas en associering mellan EG och dess medlemsstater och den avtalsslutande staten. Avtalen innehåller bestämmelser om samarbete inom en rad områden och knyter därmed regionen närmare EU. Alla länder inom stabiliserings- och associeringsprocessen är potentiella kandidater för medlemskap i unionen, beroende på varje lands specifika förutsättningar och framgångsrikt genomförande av det egna landets avtal. starka engagemang för består. Regionens närmande till EU är ett viktigt led i strävan efter stabilitet, fred och positiv ekonomisk och social utveckling i regionen. Utskottet utgår från att fortsatt kommer att vara pådrivande i stabiliserings- och associeringsprocessen gentemot länderna på västra . Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U224 (m) yrkandena 2, 4 och 5 kan besvaras. I samma motion yrkande 3 anförs att det är av vikt att EU:s stöd till återuppbyggnadsarbetet inte leder till ökad korruption. EU:s biståndsinsatser för västra sker genom CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation) som är det övergripande programmet för hela regionen och (for Reconstruction), som är en särskild implementeringsorganisation som har skapats i (FRJ). Dessa biståndsinsatser inriktas på att stödja den politiska och ekonomiska integrationen mot ett närmande till EU och inbegriper i hög grad institutionella och ekonomiska reformer. Förvaltningsstöd och anpassning av regelverk till unionens standard står därmed i centrum även om omfattande insatser fortsatt görs för återuppbyggnad och flyktingåtervändande. Utskottet vill framhålla att en av och EU:s prioriteringar i samarbetet med länderna på västra är att stödja regionens länder att utveckla en fungerande statsförvaltning befriad från korruption. I de avtal som har slutits anges därför att parterna i sitt samarbete i rättsliga och inrikes frågor skall fästa särskild vikt vid att förhindra olaglig verksamhet såsom korruption och illegal handel. Parterna skall utveckla samråd och nära samordning i dessa frågor. Vidare har EU åtagit sig att genomföra tekniskt och administrativt bistånd till länderna på västra i utarbetandet av nationell lagstiftning och av metodutveckling och åtgärder för att förhindra olaglig verksamhet. Flera sådana projekt inom rättsområdet med stöd från såväl EU:s biståndsprogram som bilaterala givare, inom ramen för arbetet med stabilitetspakten för sydöstra , pågår redan. Med vad som ovan anförts kan motion 2001/02:U224 (m) yrkande 3 besvaras. I motion 2001/02:U303 (m) yrkande 23 begärs att tillkännager att skall ha beredskap att snabbt ställa resurser till förfogande för utökade insatser på . Utskottet kan inledningsvis konstatera att den svenska profilen på är hög. har haft en omfattande civil och militär närvaro, och vårt stöd till demokrati, återuppbyggnad och fredsfrämjande insatser via multi- och bilaterala organ uppgår till nästan . har under hela markerat att civil närvaro och civila insatser måste komplettera den militära närvaron och att ett hållbart internationellt engagemang måste innehålla betydande civila komponenter. Sida har i sitt stöd prioriterat demokrati och återuppbyggnad och inriktat sig på att långsiktigt bygga upp de civila strukturerna. uppgick Sidas stöd till , och denna höga nivå kommer att bibehållas. En ledstjärna för den svenska närvaron och det svenska biståndet på är att knyta länderna till europeiska strukturer och medlemskap i europeiska samarbetsorgan, inklusive möjligheten till medlemskap i . Detta görs genom arbetet med de ovan nämnda stabiliserings- och associeringsavtalen (SA-avtalen), vilka styr väg mot EU. Även EU:s stöd till länderna på västra har som främsta mål att stödja arbetet med SA-avtalen. har därför en betydande civil närvaro på , med bidrag till EU:s övervakningsmission, EUMM, insatser samt civil personal inom OHR (Office of the High Representative) i , (Mission in ) och (United Nations Mission in Kosovo). Dessutom har via Sida och ett flertal enskilda organisationer civil personal på plats. har avsatt till . Bidraget avser bl.a. 46 civilpoliser och 10 experter till samt ekonomiskt bidrag till FN:s frivilliga fond. har även bidragit till olika minröjningsinsatser samt med rättsmedicinsk och kriminalteknisk personal till i . Inom civilpolismission, International Task Force (IPTF), bidrar med ett 30-tal poliser. FN:s mandat går ut , och pågår en diskussion inom det internationella samfundet om vilken aktör som kan tänkas ta över de uppgifter som kommer att återstå när IPTF upphör. Oavsett vilken aktör detta blir har fortsatt beredskap att bidra med poliser även till en uppföljningsmission. Utskottet vill framhålla att har visat att vi har förmåga att snabbt ställa civila resurser till förfogande, bl.a. i i samband med OSSE-missionens snabba utökning. ställde åtta personer, varav två civilpoliser, till förfogande. Dessa deltar huvudsakligen i missionens arbete för att bevaka säkerhetssituationen och de makedonska säkerhetsstyrkornas återvändande. Likaså rekryterade snabbt tre extra observatörer till EUMM:s observatörsinsats i . För att stärka förmåga att snabbt och effektivt rekrytera, utbilda och sända ut personal i fältverksamhet har organisationen inrättat ett särskilt krishanteringsinstrument, REACT (Rapid Expert Assistance and Co-operation Teams). har anmält beredskap att bidra med upp till 40 personer inom ramen för REACT, varav 20 inom av och 20 . Av dessa 40 avser 35 expertis inom områdena mänskliga rättigheter, val, medier, rättsväsende och demokratisering, medan 3 är civilpoliser och 2 militärobservatörer. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U303 (m) yrkande 23 kan besvaras. Även motion 2001/02:U350 (kd) tar upp frågor som gäller västra . I yrkande 1 begärs att skall verka för att EU erbjuder inrättandet på av ett särskilt program för tvärvetenskapliga Balkanstudier. Utskottet menar att akademiskt samarbete är av stor betydelse för demokratiseringsprocesser och för skapande av gränsöverskridande nätverk, vilan de på en ömsesidig respekt för kulturella, historiska och religiösa olikheter. Tvärvetenskapliga perspektiv på utbildningsfrågor synes väl främja en strävan mot regional integration med politisk och ekonomisk stabilitet i regionen som mål. har ett starkt intresse av ett ökat kulturellt och akademiskt samarbete, såväl mellan länderna på som mellan EU:s medlemsländer och länderna på . Både och EU har en positiv inställning till ett fördjupat och ökat samarbete inom utbildningsområdet, inte minst på akademisk nivå. Utskottet konstaterar att EU och inom ramen för utbildningssamarbetet Tempus redan genomför insatser på västra . Syftet med Tempus är att stödja övergången till demokrati och marknadsekonomi i de postsovjetiska staterna och i staterna på västra genom att utveckla den högre utbildningen. I administreras detta stöd av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Samtliga stater på västra deltar i samarbetet. Stöd lämnas även inom ramen för EU:s biståndsprogram CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation) för västra . Även om stödet genom CARDS inte primärt fokuserar på utbildningssektorn kommer stora delar av insatserna inom andra områden ändock denna sektor till del. Utskottet har vidare inhämtat att regeringen utreder förutsättningarna för stöd till ett eventuellt försoningsinstitut på västra i linje med rekommendationerna i Att förebygga väpnade konflikter - ett svenskt handlingsprogram (Ds 1999:24). Vidare avser regeringen att lämna stöd till projektet med , vilket är en form av tvärvetenskapligt kultursamarbete mellan författare i de olika staterna på västra . Projektet presenterar en form av gräns- och ämnesöverskridande samarbete genom publicering av författare från de olika staterna i en gemensam tidskrift. Regeringen avser att fortsatt stödja utvecklingen av kvalificerad akademisk utbildning i regionen. Tvärvetenskapliga och gränsöverskridande inslag är härvid viktiga element. Utskottet ser positivt på dessa initiativ från regeringens sida. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U350 (kd) yrkande 1 kan besvaras. I yrkande 2 i samma motion anförs att bör verka för inrättandet av ett särskilt program för förvaltningsutbildning på . Utskottet menar att utbildningsinsatser för att skapa en välutbildad kader av kompetenta förvaltningstjänstemän, domstolsjurister och åklagare för staternas och de lokala förvaltningarnas respektive behov är av stor vikt. Utskottet konstaterar att det långsiktiga behovet av välutbildade förvaltningstjänstemän är stort i samtliga stater och vill framhålla att både och EU:s inställning till ökade insatser inom utbildningsområdet på västra är positiv. Enligt vad utskottet erfarit stöder regeringen insatser syftande till att skapa och driva en statlig förvaltningsapparat och ett rättsväsende som är välfunge I regeringens strategi för utvecklingssamarbetet med länderna på västra ges förvaltningsutbildning hög prioritet. Utskottet ser positivt på detta. EU och gör inom ramen för utbildningssamarbetet Tempus insatser på västra . Bilateralt stöd till ministerier och centrala myndigheter i form av utbildning och utveckling av arbetsprocesser inom offentlig förvaltning lämnas inom ramen för ett flertal projekt finansierade av Sida. Flera projekt riktar sig till polisväsendet och andra rättsvårdande myndigheter. Utskottet har inhämtat att regeringen avser att fortsätta att stödja utvecklingen mot en kvalificerad akademisk förvaltningsutbildning i regionen samt att insatser riktade till central förvaltning och rättsväsende därvid fortsatt kommer att vara av stor betydelse. Regeringen har framhållit att en gemensam utbildningsplattform i nära samarbete med nationella lärosäten skulle kunna utgöra ett värdefullt komplement till nationell utbildning. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U350 (kd) yrkande 2 kan besvaras. I motionens yrkande 3 anförs att regeringen skall verka för att EU erbjuder inrättandet av ett särskilt rådgivar- eller mentorprogram inriktat mot departement och central förvaltning på . Utskottet delar uppfattningen om behovet av rådgivande insatser som tar sikte på stöd till departement och centrala myndigheter i länderna på västra . EU:s omfattande s.k. twinning-samarbete i har bidragit med liknande rådgivande insatser inom aktuella områden i EU:s kandidatländer. Frågan är av stort intresse även för länderna på västra , menar utskottet. Utskottet har erfarit att Sida genomför projekt som omfattar rådgivning och kunskapsöverföring mellan svenska myndigheter och motsvarande myndigheter i respektive land. Försvarsdepartementets rådgivning inom ramen för programmet Rådgivning till är ett exempel på dessa insatser, ett annat är insatser i form av seminarieverksamhet som har genomförts på västra med deltagande från rådgivare från nämnda departement. Vidare förtjänar det att uppmärksammas att inom ramen för det s.k. expertutbytet genomför rådgivande insatser inom områdena institutionsbyggande och demokratisering. Utskottet har inhämtat att regeringen avser att lämna fortsatt stöd till rådgivande insatser som tar sikte på institutionell uppbyggnad och kompetensöverföring till departement och central förvaltning på västra . Utskottet ser positivt på detta. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U350 (kd) yrkande 3 kan besvaras. Motionärerna som ställt sig bakom motion 2000/01:U510 (c) yrkande 6 menar att det är av vikt att EU visar öppenhet och solidaritet gentemot omvärlden. Utskottet vill framhålla att EU och dess medlemsländer sammantaget är världens största biståndsgivare och står för av världssamfundets samlade bistånd. Exempel på omfattande riktade biståndsprogram är samarbetet med , stabilitetspakten för länderna på västra , det särskilda biståndet till staterna runt (MEDA-programmet) samt som omfattar bistånd till de s.k. AVS-länderna (stater i , och ). I sammanhanget är det även av värde att uppmärksamma Nordliga dimensionen, menar utskottet. Till det gemensamma biståndet genom EU kommer de enskilda medlemsländernas bilaterala biståndsprogram. Unionen och dess medlemsländer visar således en omfattande solidaritet med ett stort antal av världens fattigare stater. Utskottet vill även framhålla att i unionens perspektiv på utvecklingssamarbetet ingår att öppna de ekonomiska förbindelserna, särskilt genom att bistå samarbetsländerna med att utveckla sin handel, både med i-landsmarknader och med varandra. Detta ingår exempelvis som viktiga beståndsdelar i , de samarbetsavtal (Europa-Medelhavsavtal) som upprättas med staterna runt samt i stabilitetspakten för västra och de till denna knutna stabiliserings- och associationsavtalen för de enskilda deltagande staterna. Utskottet konstaterar att unionen på detta vis, men även i andra sammanhang vad gäller världshandeln, visar på en stor öppenhet gentemot omvärlden. När det gäller det område som ännu i hög grad präglas av begränsningar - jordbruksprodukter - är det utskottets bestämda uppfattning att unionens jordbrukspolitik behöver reformeras och anpassas efter internationella marknadsförhållanden. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U510 (c) yrkande 6 kan besvaras. Flera motioner behandlar reformering av unionens biståndspolitik och vikten av att kommissionens arbete med detta skall präglas av effektivitet och tillämpning av bättre metoder. I motion 2001/02:K426 (kd) yrkande 12 anförs att regeringen bör stödja reformarbetet av EU:s biståndspolitik i enlighet med de fyra grundstenarna komplementaritet, sammanhållning, konsekvens och samordning. Motionärerna bakom motion 2001/02:U211 (v) yrkande 11 anför att regeringen med kraft bör kräva att biståndet från EU skall bygga på en strategi och att det skall präglas av en effektiv administration. När det gäller motion 2000/01:U213 (c) yrkande 11 begär motionärerna att tillkännager vad i motionen anförs om behovet av att effektivisera och samordna EU:s biståndsverksamhet. Utskottet kan inledningsvis konstatera att verkar pådrivande för att effektivisera unionens biståndspolitik. Exempel på detta är förbättring av samordningen i fält, utarbetande av relevanta resultatmätningsmetoder och användbara indikatorer, förbättring av samordningen och samarbetet mellan kommissionens och samt en tydligare och konsekventare tillämpning av jämställdhet mellan kvinnor och män - inte bara som en rättvisefråga, utan också för att öka effektivitet, relevans och uthållighet i utvecklingsinvesteringarna. De svenska ansträngningarna sker i allmänhet tillsammans med andra likasinnade medlemsstater. Förutom i rådsarbetsgrupper och i utvecklingsrådet drivs effektivitetsfrågorna i de förvaltande kommittéerna (genom Sidas och UD:s representanter) och genom att , via Sida, finansierar ett antal nationella experter inom nyckelområden. Vidare vill utskottet framhålla att ministerrådet har tagit konkreta steg för att öka samordning och komplementaritet mellan EG och andra givare, inom och utanför EU. Beslutet i ministerrådet (i dess sammansättning av biståndsministrar) om ramverket för landsstrategier har ökat möjligheterna att samordna EU:s olika aktörer och utnyttja deras specifika fördelar inom olika samarbetsområden. antog EU:s utrikesministrar nya riktlinjer för samordning i fält av kommissionens och medlemsstaternas insatser. Även rådets och kommissionens gemensamma uttalande om EG:s utvecklingspolitik ger uttryck för viljan att hantera dessa frågor på ett bredare plan. Utskottet finner dessa åtgärder positiva och menar att det är av vikt att alla EU-medlemsstater även i sitt bilaterala bistånd lever upp till de beslutade ambitionerna vad gäller biståndsverksamheten. Vid ministerrådets möte (biståndsministrarna) beslutades att kommissionen skall presentera en handlingsplan för genomförandet av utvecklingspolitiken samt avge en rapport till rådet om genomförandet under föregående år. Med detta instrument kan medlemsländerna få bättre insyn och underlag inför beslut av ministerrådet, kommissionen och . Utskottet kan även konstatera att kommissionen genomför ett större reformeringsarbete för att komma till rätta med problem inom administrationen. Reformerna innehåller bl.a. åtgärder för att stärka den finansiella kontrollen och revisionsfunktionens oberoende, stärka det individuella ansvaret hos varje tjänsteman samt öka delegeringen till kommissionens representationskontor i utvecklingsländer av beslut, uppföljning och dialog med partnerländerna. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:K426 (kd) yrkande 12, 2000/01:U211 (v) yrkande 11 samt 2000/01:U213 (c) yrkande 11 kan besvaras. Motionärerna bakom motion 2001/02:K426 (kd) yrkande 16 menar att EU genom sitt utvecklingssamarbete skall vara pådrivande för hållbar utveckling på global nivå. I motionen 2001/02:U302 (c) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om miljömålen i unionens yttre förbindelser. Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt yttrande 2001/02:MJU3y anfört följande med anledning av motion 2001/02:U302 (c) yrkande 5: har sedan EU-medlemskapets början varit ett av de pådrivande länderna på miljöpolitikens område. Framsteg har gjorts inom EU:s mil Genom Amsterdamfördraget har miljöpolitiken givits en mer framträdande plats genom att fördraget bl.a. fastlägger att hållbar utveckling nu är ett av de grundläggande målen för EU-samarbetet och att kravet på integrering av miljöhänsyn i andra politikområden har förtydligats. Efter Amsterdamfördragets ikraftträdande tog initiativ till ett arbete på bred front med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i andra politikområden inom EU, den s.k. Cardiffprocessen. Regeringen har i olika sammanhang (se bl.a. prop. 2000/01:130) framhållit betydelsen av att det arbete som bedrivs inom området integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling breddas och fördjupas. Genom en övergripande strategi för hållbar utveckling ges en möjlighet att förbättra samstämmigheten mellan EU-politiken inom de ekonomiska och sociala områdena och miljöområdet. Det är av stor betydelse att integrationen av miljöhänsyn och hållbar utveckling fortgår inom alla relevanta delar av EU:s politik. I arbetet med att bredda och fördjupa miljöintegrationen i olika politikområden inom EU kommer även och EU:s arbete med att driva miljö- och hållbarhetsaspekterna inom () att vara av stor vikt. Globaliseringen, där en ökad liberalisering av världshandeln är en viktig komponent, ställer krav på ökat hänsynstagande till globala miljöproblem. Även i det sjätte miljöhandlingsprogrammet betonas det globala ansvaret bl.a. genom att miljöhänsyn skall integreras i unionens samtliga externa relationer. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2001/02:U302 (c) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. kan för sin del konstatera att i ordförandeskapets slutsatser vid i framhölls att hållbar utveckling kräver globala lösningar och att unionen kommer att sträva efter att göra hållbar utveckling till ett mål i det bilaterala utvecklingssamarbetet och i alla internationella organisationer och specialiserade organ (punkt 26): Hållbar utveckling kräver globala lösningar. Unionen kommer att sträva efter att göra hållbar utveckling till ett mål i det bilaterala utvecklingssamarbetet och i alla internationella organisationer och specialiserade organ. EU bör särskilt främja frågor som rör global miljöförvaltning och säkerställa att handels- och miljöpolitik stöder varandra.