bet · GT01FiU20 · 2006-06-01 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (prop. 2005/06:100) behandlar regeringens och oppositionspartiernas förslag till inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken . Regeringen lägger fram sina förslag i den ekonomiska vårpropositionen. I propositionen finns även förslag till nya utgiftsramar och anslag på tilläggsbudget . Dessa förslag behandlas i ett särskilt betänkande, FiU21 Tilläggsbudget 2006. tillstyrker regeringens förslag till inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förutsättningarna för en fortsatt hög tillväxt i världsekonomin är goda, och BNP väntas öka med . Utskottet kan konstatera att den tidigare svaga utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden har vänt. Sysselsättningen ökade med 35 000 personer eller , enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar (). Uppgången har fortsatt och t.o.m. tilltagit . Såväl sysselsättningsmålet om reguljär sysselsättning som delmålet om att minska arbetslösheten till ligger fast. På lång sikt är målet full sysselsättning. Fortsatta åtgärder krävs för att pressa ned arbetslösheten. Åtgärderna ska i första hand riktas mot dem som har det svårast att ta sig in på arbetsmarknaden. I vårpropositionen föreslås fler åtgärder som komplement till höstens stora sysselsättningspaket. Vid sidan av åtgärder för företagande och ökad integration föreslås t.ex. 11 000 nya platser i arbetsmarknadspolitiska program, 2 000 fler anställda med lönebidrag, ytterligare 1 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning samt ytterligare 250 anställningar för generationsväxling i staten. Dessutom föreslås särskilda åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten. En viktig del i strategin för att öka sysselsättningen och nå de arbetsmarknadspolitiska målen är att förbättra integrationen i samhället. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i detta syfte, och i vårpropositionen presenteras ytterligare insatser riktade mot kvinnor och män med utländsk bakgrund. Det handlar bl.a. om snabbare etablering av nyanlända invandrare, arbetsplatsintroduktion och satsningar som ska underlätta för invandrare att driva företag. En annan viktig del i politiken för att öka sysselsättningen och arbetskraftsutbudet är att minska sjukfrånvaron. Regeringens omfattande åtgärder för att minska sjukfrånvaron har fått effekt, och förutsättningarna för att nå målet om halverad sjukfrånvaro 2008 är goda. Arbetslöshetsmålet väntas nås , enligt SCB:s tidigare definition av arbetslöshet. ekonomiska tillväxt har varit högre än genomsnittet i såväl som EU. Helt avgörande för den svenska tillväxten och därmed också sysselsättningen är ett bra konkurrens- och företagsklimat. Klimatet för tillväxt, expansion och företagande är också enligt utskottet i grunden gott. har företagen fått bättre villkor inom en rad områden, exempelvis enklare regelverk och lägre skatter. Utskottet ställer sig bakom regeringens satsningar på kunskap och företagande i syfte att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Denna modell innebär en satsning på ökad kompetens och utveckling snarare än på låga löner och otrygga villkor. För att uppnå en långsiktig och stabil tillväxt måste utvecklingen främjas i alla delar av . Utskottet ser därför positivt på regeringens ambitiösa landsbygdspolitik, som syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i hela landet. Utskottet välkomnar regeringens förslag som innehåller en rad satsningar bl.a. på de äldre vad gäller både vården, boendet och de ekonomiska villkoren för de sämst ställda, på en tandvårdsreform som omfattar alla och på ungdomar och studenter. Hållbar utveckling innebär att alla politiska beslut ska utformas på ett sätt som beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Tillväxt och välfärd kan bara upprätthållas om investeringar görs i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin. Utskottet delar regeringens vision om det gröna folkhemmet som ska förverkligas med hjälp av ny teknik, byggande, samhällsplanering och en aktiv energi-, konsument- och miljöpolitik. Som föregångsland kan både nå framgångar på exportmarknaderna och stödja en global hållbar utveckling. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om bl.a. ökade satsningar på miljömålsarbetet samt på de statliga investeringsprogrammen med stöd till klimatinvesteringar (Klimp). Målet för de offentliga finanserna Regeringens budgetpolitik är inriktad på att ska fortsätta att ha sunda offentliga finanser, vilket är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. De offentliga finanserna är starka. uppgår överskottet i de offentliga finanserna i genomsnitt till av BNP. Utgiftstaken har klarats samtliga år sedan de infördes , och marginalerna till utgiftstaket beräknas vara goda framöver. Den offentliga bruttoskulden och statsskulden minskar, både som andel av BNP och nominellt, och den offentliga sektorns nettoförmögenhet beräknas 2008 uppgå till av BNP. Den inriktning på ansvarsfullhet och långsiktighet som präglat regeringens budgetpolitik ligger fast. De budgetpolitiska målen har uppnåtts, och de offentliga finanserna är starka oavsett vilket mått man väljer. Enligt utskottet har denna budgetpolitik goda förutsättningar att även framgent, genom sunda offentliga finanser, fortsätta att främja tillväxt och välfärd. Förslagen i motionerna avstyrks. I betänkandet finns en reservation av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört. Därmed bifaller proposition 2005/06:100 punkt 1 och avslår motionerna 2005/06:Fi8 av m.fl. (m), 2005/06:Fi9 av m.fl. (fp), 2005/06:Fi10 av m.fl. (kd), 2005/06:Fi11 av m.fl. (c) och 2005/06:Fi12 av m.fl. (m, fp, kd, c). Reservation (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2005/06:100 ekonomiska vårproposition om förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken punkt 1, samt motionerna 2005/06:Fi8 av m.fl. (m) 2005/06:Fi9 av m.fl. (fp) 2005/06:Fi10 av m.fl. (kd), 2005/06:Fi11 av m.fl. (c) och 2005/06:Fi12 av m.fl. (m, fp, kd, c) som har väckts med anledning av proposition 100. De behandlade förslagen finns redovisade i förteckningen i bilaga 1. Punkterna 2-5 i vårpropositionen behandlas av , och punkterna 8 och 11 har överlämnats till näringsutskottet. Övriga yrkanden i propositionen och motionerna väckta med anledning av propositionen behandlas i finansutskottets betänkande 2005/06:FiU21 Tilläggsbudget I för /06. Regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen Nedan sammanfattas regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen i finansplanen och vårpropositionens bilaga 1. Efter redovisningen av prognoserna görs en sammanfattning av regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken. Trots stigande priser på olja och andra viktiga råvaror fortsatte tillväxten i världsekonomin att vara hög . BNP steg med , och tillväxten var stark i flertalet regioner och länderområden. I inklusive ökade den samlade produktionen , vilket kan jämföras med en uppgång på i genomsnitt . I Förenta staterna sjönk tillväxttakten något, men den ekonomiska aktiviteten var fortfarande hög. Även i euroområdet sjönk tillväxttakten jämfört med , men stigande export bidrog till att konjunkturen i området tog ny fart . Regeringens prognoser över tillväxten i världsekonomin Tillväxten breddas - hela världen växer Som framgår av tabell 1 räknar regeringen med att den internationella tillväxten fortsätter att vara hög . Uppgången breddas ytterligare. Den ekonomiska aktiviteten i euroområdet stiger, ekonomi fortsätter att växa i hygglig takt, tillväxten i och Opec-området gynnas av stigande olje- och råvarupriser som uppgången i och breddas och stärks genom stigande inhemsk efterfrågan. Slår bedömningen in blir perioden (inklusive 2004 och 2005) den starkaste i världsekonomin . Osäkerheter i den internationella bedömningen Osäkerheten är främst kopplad till tillväxten i samt underskotten i budget- och bytesbalanser. De amerikanska fastighetspriserna har stigit kraftigt . Till följd av bl.a. det senaste årets räntehöjningar har aktiviteten på fastighetsmarknaden börjat avta. Blir nedgången kraftigare än förväntat kan det leda till betydligt svagare tillväxt i såväl som internationellt. På liknande sätt kan en snabb anpassning av bytesbalansunderskott genom en kraftigt fallande dollarkurs och stigande räntor leda till att BNP i och världsekonomin växer långsammare än vad regeringen räknar med. Priset på olja är en annan osäkerhet. har det höga oljepriset haft relativt små effekter på tillväxten i världsekonomin, men fortsatt stigande oljepriser kan i kombination med det ökade resursutnyttjandet i många länder ge en inflationsimpuls som höjer det internationella ränteläget och dämpar den internationella tillväxten. God tillväxt 2005 trots svag inledning Efter en relativt kraftig inbromsning i den internationella konjunkturen och början av 2005 började den svenska tillväxten ta fart på nytt . Exporten började åter växa som hushållens konsumtion steg snabbare till följd av en stark förmögenhetsställning i hushållssektorn, stigande inkomster, låga räntor och en tilltagande förbättring på arbetsmarknaden. Investeringarna i såväl näringslivet som byggsektorn fortsatte att stiga som den offentliga konsumtionen, framför allt den kommunala, steg efter en svag utveckling under både 2003 och 2004. Sammantaget steg BNP 2005, vilket är högre än vad regeringen räknade med i budgetpropositionen . Den senaste tidens statistik och olika indikatorer pekar mot en fortsatt hög tillväxt . Hushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen ligger på nivåer som inte registrerats , och företagen räknar med fortsatt ökat orderinflöde och stigande produktion. Dessutom har sysselsättning fortsatt att stiga efter den uppgång som tog fart . Detta i kombination med den ljusa internationella bilden gör att regeringen räknar med att BNP stiger 2006 och 2007. Den underliggande tillväxten bedöms dock vara något högre både 2006 och 2007, respektive , eftersom 2006 innehåller färre arbetsdagar än 2005 och 2007 färre än 2006. Sammantaget är detta en tillväxttakt än vad regeringen räknade med i budgetpropositionen. Regeringens prognoser över försörjningsbalansen Precis som är det den inhemska efterfrågan som väntas driva på tillväxten, även om också exporten stiger relativt starkt av den höga internationella efterfrågan. Hushållens konsumtion ökar ytterligare av förbättrad arbetsmarknad, stigande inkomster och stimulanser via finans- och penningpolitiken. Investeringarna gynnas av den starka konsumtionen, och exporttillväxten och den offentliga konsumtionen fortsätter att stiga. Tillväxtbidraget från den inhemska efterfrågan stiger till 2006, från 2005 och 2004. Sammanfattningsvis innebär regeringens prognos att ekonomi växer med i genomsnitt . Det är mer än en procentenhet högre än den förväntade tillväxten i euroområdet men ungefär i nivå med tillväxten i . De viktigaste delarna i regeringens prognos sammanfattas i punkterna nedan: Sysselsättningen fortsätter att stiga kraftigt både 2006 och 2007, respektive . Den öppna arbetslösheten sjunker från 2005 till 2006 och 2007. Inflationstrycket i den svenska ekonomin stiger endast långsamt trots den stigande ekonomiska aktiviteten. Nyckeltalen i regeringens prognos Låg inflation och stigande sysselsättning gör att hushållens realinkomster stiger respektive 2006 och 2007. Till ökningen bidrar de åtgärder regeringen föreslog i budgetpropositionen och de åtgärder som föreslås i vårpropositionen. Den goda internationella konjunkturen för med sig att exporten stiger och respektive 2007. Uppgången i exporten, den höga inhemska efterfrågan och förväntad förstärkning av kronan innebär att importen ökar. Överskottet i bytesbalansen stiger , till av BNP . Den höga tillväxten förbättrar de offentliga finanserna. Regeringen räknar nu med ett överskott i de offentliga finanserna på respektive . Det är mer än vad regeringen förväntade sig i budgetpropositionen. Den konsoliderade skulden väntas sjunka från av BNP 2005 till av BNP 2008. Sysselsättningen i den svenska ekonomin vände uppåt , av svag utveckling på grund av bl.a. svag konjunktur och kraftigt stigande produktivitet. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning steg sysselsättningen 2005, men siffran kan enligt regeringen vara något överskattad till följd av den omläggning av AKU-statistiken som SCB genomförde . Enligt nationalräkenskaperna begränsades uppgången i sysselsättningen till . Trots ökad sysselsättning låg den öppna arbetslösheten kvar på samma höga nivå som , på av arbetskraften. Anledningen var att utbudet av arbetskraft steg i ungefär samma takt som sysselsättningen. Den totala arbetslösheten, dvs. den öppna arbetslösheten plus antalet deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska program steg till 2005, från 2004. Sysselsättningen i svensk ekonomi 1990 till 20081 1 Streckad linje visar regeringens prognos 2006-2008. Olika indikatorer visar att arbetsmarknaden fortsatt att förbättras . Till exempel har antalet nyanmälda lediga platser fortsatt att öka som bygg- och tjänsteföretagen planerar att öka antalet sysselsatta framöver, enligt (KI:s) olika barometrar. är emellertid företagen inom industrin mycket avvaktande till nyanställningar. Regeringen räknar i vårpropositionen med att sysselsättningen stiger 2006 och 2007, dels till följd av den starka inhemskt orienterade tillväxten, dels på grund av den kraftiga ökningen av volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Detta motsvarar en ökning av antalet sysselsatta med omkring 120 000 personer. Av dessa beräknas omkring 85 000 bli reguljärt sysselsatta. I begreppet reguljärt sysselsatta ingår inte de personer som väntas bli sysselsatta via de arbetsmarknadspolitiska programmen. av sysselsättningsökningen väntas ske i näringslivet, då framför allt inom tjänste- och byggsektorerna. väntas komma i den offentliga sektorn. Öppen och total arbetslöshet 1990-20081 1 Streckad linje visar regeringens prognos 2006-2008. Regeringen räknar vidare att den stigande sysselsättningen och de kraftigt ökade volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen gör att den öppna arbetslösheten går ned till av arbetskraften och 2007. Den totala arbetslösheten väntas sjunka från 2007. Att nedgången i arbetslösheten inte blir större beror bl.a. på att utbudet av arbetskraft fortsätter att stiga . Den reguljära sysselsättningsgraden i den svenska ekonomin stiger från 2005 till 2007 och 2008, enligt regeringens bedömning. och regeringens sysselsättningsmål är att den reguljära sysselsättningsgraden ska uppgå till . Regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Svensk ekonomi utvecklas starkt. Tillväxten har varit högre än genomsnittet i såväl OECD-området som EU, och regeringen räknar med en fortsatt hög tillväxt . De offentliga finanserna utvecklas bättre än förväntat, och statsskulden minskar både som andel av BNP och i kronor. Sysselsättningen i den svenska ekonomin började stiga till följd av den förbättrade inhemska konjunkturen, och den fortsätter att öka kraftigt , med sammanlagt omkring 120 000 nya jobb, enligt regeringens bedömningar. stiger utbudet av arbetskraft. Det innebär att många som varit arbetslösa ändå kan ha svårt att hitta ett arbete, trots att antalet jobb ökar. För att ytterligare pressa ned arbetslösheten föreslår regeringen en rad åtgärder som komplement till det stora sysselsättningspaket som presenterades . De viktigaste åtgärderna är följande: Ytterligare 250 anställningar för generationsväxling i staten. I budgetpropositionen satsades för att tidigarelägga anställningar i statliga myndigheter med upp till 1 000 personer . Regeringen föreslår nu att myndigheterna får anställa ytterligare 250 personer för generationsväxling fram till . Ytterligare 150 nya arbeten i kultursektorn. Den satsning om 650 nya arbetstillfällen för att ta hand om de statliga kulturinstitutionernas samlingar som aviserades i budgetpropositionen utökas med ytterligare 150 arbetstillfällen från . Plusjobb till pension för 60-åringar. 60-åringar med plusjobb ges möjlighet att fortsätta med plusjobbet tills de har fyllt . Ytterligare 2 000 sysselsatta med lönebidrag. För att öka sysselsättningen bland funktionshindrade personer föreslår regeringen att 2 000 nya platser med lönebidrag införs och hela 2007. Krav på finansieringsbidrag vid arbetspraktik avskaffas på försök. Ytterligare 1 000 platser inrättas i kvalificerad yrkesutbildning. Regeringens satsning på kvalificerad yrkesutbildning, s.k. KY, utökas med ytterligare 1 000 platser t.o.m. . Ytterligare 11 000 platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen inrättas. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen utökas de arbetsmarknadspolitiska programmen med 11 000 platser . Dessutom ska befintliga resurser omprioriteras. Arbetsmarknadsutbildningen ska prioriteras framför andra utbildningar. Utbildning ska främst ges inom de områden där det finns brist på eller risk för brist på arbetskraft. Som en del i en stor satsning på ungdomar föreslår regeringen följande arbetsmarknadsåtgärder riktade mot ungdomar: Ersättning för sökanderesor. Ungdomar mellan ges möjlighet till ersättning för resekostnader vid anställningsintervjuer. Fler plusjobb till ungdomar. För att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden utökas antalet plusjobb med 1 000 platser fr.o.m. . Fler jobb till arbetslösa ungdomar. kan ungdomar mellan och som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen få allmänt anställningsstöd. Normalt krävs 12 månader för att en person ska få tillgång till stödet. Stödet innebär att företag eller organisationer kan anställa arbetslösa till halva lönekostnaden, dock högst per dag. Regeringen föreslår nu att det lägre inskrivningskravet även ska gälla . satsas för att uppmuntra kommunerna att erbjuda ungdomar sommarjobb. Stöd till lärlingsutbildning. För att etablera lärlingsutbildningar satsas . Satsningen riktas mot 20 kommuner med hög andel gymnasieelever som saknar slutbetyg från de yrkesinriktade programmen. Folkhögskoleutbildning för långtidsarbetslösa ungdomar. De 500 nya utbildningsplatser som infördes förlängs till 2007. Den stigande sysselsättningen i kombination med de åtgärder som föreslogs i budgetpropositionen och de satsningar som föreslås väntas leda till att den öppna arbetslösheten sjunker till . Det innebär enligt regeringen att arbetslöshetsmålet nås , om man tar hänsyn till att () förändrade arbetskraftsundersökningarna (). I nya har bl.a. arbetslöshetsbegreppet definierats om, vilket fått till följd att det redovisade arbetslöshetstalet stigit utan att den underliggande arbetslösheten gått upp. En öppen arbetslöshet enligt SCB:s nya definition på motsvarar ungefär en öppen arbetslöshet på enligt den gamla definitionen. Satsningar på företag och tillväxt För att stärka företagsklimatet för de mindre företagen föreslår regeringen att grundfinansieringen av säkras genom att bolaget tillförs . Arbetet med att stödja innovationer utökas genom att får ytterligare 2007 och 2008 för verksamheten. Satsningen på forskning och utveckling i de små och medelstora företagen om utökas med ytterligare . För att stödja de s.k. industriella utvecklingscentrumen (IUC) ges ytterligare . Det är viktigt att tillväxt och sysselsättning skapas i hela landet. Regeringen avser därför att utöka nästa program för miljö- och landsbygdsutveckling. Programmet ska gälla och bl.a. innehålla insatser för energi och miljö samt åtgärder riktade mot småföretagande. Programmet kommer att specificeras närmare i budgetpropositionen . Regeringen har medverkat till att ta fram strategiska utvecklingsprogram för ett antal svenska nyckelbranscher - skog och trä, metallurgi, fordon, flyg och rymd, bioteknik samt IT och telekom. Programmen omfattar för statens del en satsning på . Enligt regeringen ska satsningen utvidgas till fler branscher, i första hand besöksnäringen och övriga tjänstesektorn. Regering återkommer med närmare detaljer i budgetpropositionen. Regeringen anger vidare att frågan om förmögenhetsskatt i onoterade bolag, den s.k. lex Uggla, ska ingå i den tidigare aviserade större översynen av skattesystemet som ska påbörjas . Frågan om förmögenhetsvärderingen av ägares aktier i onoterade bolag ska dock utredas . Det finns enligt regeringen goda förutsättningar att nå målet att sjukskrivningarna ska halveras till 2008 som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ska minska. De olika program som regeringen presenterat har gett resultat, och presenterades en ny strategi i sju punkter mot ohälsan. Bland annat satsas för att stimulera hälso- och sjukvården att prioritera sjukskrivna. Företagshälsovården förbättras, bl.a. avsätts ytterligare för att förbättra grundutbildningen inom företagshälsovården. Sjukskrivningsprocessen förbättras och jobbmöjligheterna för funktionshindrade blir fler. Som tidigare aviserats höjs taket i lönebidraget till som antalet platser med lönebidrag utökas. Ett pilotprojekt med långtidssjuka genomförs, och som regeringen aviserade i budgetpropositionen höjs taket i sjukpenningen till . Dessutom ska fler broar tillbaka till arbetsmarknaden skapas t.ex. genom att personer som haft sjuk- eller aktivitetsersättning ska få rätt att ha sin ersättning vilande under två års studier. Satsningar för bättre integration Förutom regeringens stora paket för att öka sysselsättningen presenteras särskilda insatser för att förbättra möjligheterna för invandrade svenskar. De viktigaste åtgärderna är följande: 100 skolor - 1 000 resurspersoner. För att förbättra elevernas resultat anställs 1 000 resurspersoner på skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund och skolor med låg måluppfyllelse. Detta sker genom riktade statsbidrag till vissa kommuner. Mötesplatser för ungdomar. Ungdomars tillgång till samlingslokaler i främst storstadsområdena förbättras genom att avsätts 2007 och 2008. Snabb etablering av nyanlända invandrare. startas en försöksverksamhet där får ett sammanhållet ansvar för att snabbt etablera nyanlända kvinnor och män på arbetsmarknaden. Försöksverksamheten med arbetsplatsintroduktion som bedrivits i 20 kommuner införlivas i den ordinarie verksamheten. Möjligheterna för invandrade svenskar att driva företag förbättras genom att och får extra 2007 och 2008. Kompletterande utbildning och validering. För att komplettera utbildningen av utländska akademiker genomförs en satsning på lärarutbildning för 300 studenter samt ett pilotprojekt med tvåårig kompletteringsutbildning för 30 jurister med utländsk examen. Den högre praktiska förvaltningsutbildningen förlängs och Verket för högskoleservice får extra resurser för att förbättra valideringen av utländska gymnasiebetyg. Ökat stöd till kommunerna. Kommunerna som tar emot dem som fått uppehållstillstånd genom den tillfälliga asyllagen får ökat stöd för att erbjuda en bra introduktion, jobb eller utbildning. Sammantaget får kommuner en engångsersättning på per flykting. Dessutom höjs schablonersättningen med 2007, vilket motsvarar för vuxna. Regeringen avser också att förstärka antidiskrimineringsarbetet. Bland annat ska tillsynen av diskrimineringslagstiftningen förbättras, bidraget till antidiskrimineringsbyråerna utökas och ett försök med avidentifierade ansökningshandlingar genomföras. Lagen om allmän platsanmälan ska ses över. anmäls bara en tredjedel av alla lediga platser till arbetsförmedlingen, vilket missgynnar människor med begränsat kontaktnät. Förutom de åtgärder som annonseras i vårpropositionen för att öka ungdomars sysselsättning föreslår regeringen fler åtgärder riktade mot unga.