bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Men det står också att detta är "i överensstämmelse med den etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism". Det är givetvis så att den kristna traditionen innehåller många etiska värden som vi och stora delar av samhället kan ställa oss bakom. Detsamma gäller västerländsk humanism. Båda talar för demokrati, jämlikhet, solidaritet etc. Just de värden som klart uttrycks i värdegrunden. Men dessa värden utgör också grunderna i andra inriktningar inom tro och synsätt på samhället. ser det som problematiskt att i ett land som , dit många kommit från andra länder med helt andra religioner, traditioner och kulturer, sätta dessa värden endast i relation till kristendomen och den västerländska humanismen. Därför bör få i uppdrag att stryka denna koppling ur läroplanstexterna. Förstärkning av skolans arbete med värdegrundsfrågor, punkt 4 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förstärkning av skolans arbete med värdegrundsfrågor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub318 yrkande 1. Vi ser allt större behov av att i skolan arbeta än mer intensivt med värderingar och livsstilsfrågor. Att ge elever utrymme att reflektera, diskutera och förstå sina känslor måste prioriteras högre i skolan. Vi människor måste lära oss att hantera en rad problem som har sin grund i vilka värderingar vi själva och våra medmänniskor ger uttryck för. Unga människor måste uppmärksammas särskilt i detta sammanhang eftersom de kan vara särskilt utsatta i och med den osäkerhet som många upplever då de aktivt försöker forma sin identitet, men också för att klimatet unga människor emellan kan vara väldigt tufft. I skolorna är kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska eller sexistiska kommentarer tyvärr alltför vanligt. Det är viktigt att man i skolan arbetar för att försöka motverka denna hårda kultur. Det gör man bäst genom att hjälpa individerna att hantera och förstå sina känslor. En person som är trygg i sig själv känner sig inte hotad av andra och känner därmed inte samma behov av att attackera andra människor. Starka och trygga individer vågar ge av sig själva, vilket möjliggör ett medmänskligt perspektiv på omvärlden. Mycket bra arbete bedrivs i denna riktning på skolorna , men detta behöver förstärkas ytterligare. Myndigheten för skolutvecklings arbete med värdegrundsfrågor, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Myndigheten för skolutvecklings arbete med värdegrundsfrågor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub318 yrkande 2. anser att Myndigheten för skolutveckling skall få i uppdrag att följa skolornas arbete med syfte att skapa ett icke-fördömande förhållningssätt hos både barn och vuxna. Myndigheten skall också sprida goda exempel på hur man kan arbeta med dessa frågor, exempelvis genom livskunskap som ämne eller arbete med emotionell intelligens, EQ. Det finns ett behov av ytterligare forskning om möjligheten att arbeta med utveckling av barns och ungdomars värderingar samt kring olika metoder för att göra detta. Det är viktigt att arbete som bedrivs kontinuerligt följs upp och utvärderas. Jämställdhetsarbete i skolan, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhetsarbete i skolan. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub261 yrkande 1, 2005/06:Ub344 yrkande 72, 2005/06:Ub345 yrkande 28 och 2005/06:Ub587 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:Ub396. I skolan skall alla elever ges möjlighet att lära, oavsett familjebakgrund eller skola. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Skolans uppgift är att ge möjlighet för alla elever att klara kunskapsmålen och det förutsätter att varje elev har sund självtillit och respekt för andra människor. Vi anser därför, att den enskilt viktigaste åtgärden för att skapa jämställdhet inom svenskt utbildningsväsende är, att värna människors rätt att bli bedömda som individer och att få sina prestationer granskade i ett individuellt perspektiv. Olika människor har olika förutsättningar. Dessa perspektiv skall naturligtvis speglas i skolans och den högre utbildningens verksamhet. All form av förtryck, diskriminering och negativ generalisering skall och måste motverkas. Människor har rätt att betraktas som individer och inte som delar av en viss kvotgrupp som godtyckligt tillskrivs vissa egenskaper uppifrån. Skolans arbete skall präglas av demokrati och jämställdhet. Varje skola skall bedriva ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att öka jämställdheten. Varje form av sexuella trakasserier skall bekämpas. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, relationen mellan elever och lärare, skolans ledning, i styrdokument samt i lärarutbildningen om skolan skall leva upp till sina jämställdhetsmål. Värdegrundsarbetet i skolan omfattar även jämställdhetsfrågor. Lärare måste vara medvetna om de könsstrukturer som finns både i samhället i stort och i skolans värld och aktivt verka för att dessa motarbetas. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och med kroppsspråk måste uppmärksammas. Det handlar om att ge flickorna mer utrymme i klassrummet men också om att uppmärksamma pojkarnas ofta sämre studieresultat. har påpekat att pojkars markant sämre studieresultat måste tas på allvar. Vi anser att bör få i uppdrag att utreda vad dessa skillnader beror på. Skolan bör dessutom arbeta för ökad jämställdhet i samhället genom att uppmuntra såväl flickor som pojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön. kvalitetsgranskning av skolans jämställdhetssatsningar, punkt 8 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetsgranskning av skolans jämställdhetssatsningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 4. bör få i uppdrag att följa upp verksamhet med jämställdhetssatsningar exempelvis i kvalitetsredovisningar och inspektioner. Skolans roll för förbättrad integration, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans roll för förbättrad integration. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 6, 2005/06:Sf383 yrkande 23, 2005/06:Kr255 yrkande 12 och 2005/06:Ub344 yrkandena 57 och 58 samt avslår motionerna 2005/06:Ub354 yrkande 15 och 2005/06:Ub492. Ett av de allra viktigaste sätten att åstadkomma verklig integration är en bra skola för alla barn och ungdomar, oavsett bakgrund. Elevers kön eller familjebakgrund skall inte vara avgörande för hur de lyckas i skolan, men har den svenska skolan blivit sämre på att kompensera för elevernas förutsättningar. Lyckas man inte uppnå de grundläggande kunskaperna i blir det svårt att ta igen detta . Risken för utanförskap ökar. Skolan måste därför få bättre möjligheter att individanpassa undervisningen. Det behövs en skola där kunskapsuppdraget är centralt och där förväntningarna är höga på alla elever. Till skillnad från regeringen tror vi inte på kollektiva lösningar, inte minst därför att invandrarbarn faktiskt inte har sämre resultat än svenskfödda barn. Det mest relevanta är hur länge de bott i och deras socioekonomiska bakgrund. Invandrarbarnen har i högre utsträckning föräldrar med låg utbildning, som är arbetslösa, uppbär socialbidrag och är ensamstående. Tar man hänsyn till de här faktorerna försvinner det mesta av skillnaderna i genomsnittligt meritvärde (betyg) mellan dem som har utländsk respektive svensk bakgrund. Flickor med invandrarbakgrund presterar i genomsnitt bättre än svenskfödda pojkar. Det krävs en mer individanpassad undervisning, en skola där alla elever blir sedda och som ger stöd till alla elever med deras olika behov för att klara kunskapsmålen. Vi vill ge alla skolor fler verktyg och större möjligheter att kunna möta elever med olika behov, bl.a. genom att ta bort detaljregleringar för skolan, skärpa kraven på skolor och huvudmän att sätta in stöd samt genom kontrollstationer och utvärderingar av varje skolas kvalitet. Vi satsar på att stärka lärares kompetens och på att sprida kunskap från forskning och erfarenhet om bl.a. effektiva undervisningsmetoder för barn med olika bakgrund. Vi vill stärka förskolans pedagogiska uppdrag och tidigarelägga skolstarten för att tidigt stimulera barn på ett sätt som ökar deras senare möjligheter att lära sig läsa, skriva och räkna. Det senare har visat sig vara särskilt betydelsefullt för just barn med utländsk bakgrund och andra barn i särskilt behov av stöd. Möjligheten för elever och föräldrar att välja skola behöver stärkas. Det minskar risken för segregation i skolor som en följd av segregation i bostadsområden. Skolors konkurrens om elever bidrar också till pedagogisk förnyelse. Skolan har en central roll i kampen mot utanförskapet. Utbildning är det viktigaste sättet att överföra resurser till utsatta grupper och öka de nya generationernas livschanser och sociala rörlighet. Det är så lika möjligheter skapas. Tyvärr befinner sig skolans verklighet långt ifrån dessa ideal. Det största sveket mot de mest utsatta är en skola som inte fungerar, som inte förmedlar kunskaper, som inte ger redskap för framtiden. Förorternas skolor är oftast misslyckandets skolor. Där reproduceras utanförskapet och nya generationer av förlorare skapas. Detta kan inte accepteras. Därför behövs en ny skola, en skola som kombinerar val- och etableringsfriheten med höga krav på kunskapsförmedling, ordning och reda och kvalitet. Mångfald, frihet och framväxten av s.k. magnetskolor kan locka människor att bosätta sig och bo kvar i utsatta områden. Tydliga krav, mål och utvärderingar behövs också för att skapa en skola där alla kan lyckas. Också extra hjälp för att bearbeta svåra upplevelser skall finnas tillgänglig. Genom högre lärarlöner, upprustade skollokaler, högre krav på eleverna, mer tid till svaga elever och satsningar på nya pedagogiska hjälpmedel kan de skolor som har sociala problem omvandlas till motorer, som lyfter ett bostadsområde. Genom sådana s.k. magnetskolor kan människor lockas att bosätta sig i utsatta områden och segregationen därmed brytas. Skolans roll för förbättrad integration, punkt 9 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolans roll för förbättrad integration. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 15 och avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 6, 2005/06:Sf383 yrkande 23, 2005/06:Kr255 yrkande 12, 2005/06:Ub344 yrkandena 57 och 58 samt 2005/06:Ub492. Skolan är en del av samhället. Det finns många positiva exempel, både nationellt och internationellt, på hur skolan kan bli en samlingsplats för boende i närsamhället. I områden med många invandrade bör vuxnas studier i svenska kunna förläggas till den skola där deras barn går. Så fungerar det vid några skolor i , men förekommer också i invandrartäta områden i och . I de sistnämnda sker också en del av undervisningen över generationsgränserna, vilket givit positiva resultat. För att öva sina språkfärdigheter och bli en del av ett socialt sammanhang fungerar föräldrarna även som resurspersoner i klassrummet, på fritidshemmet etc. När det gäller det senare finns goda exempel från och . Rätt att välja skola, punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om val av skola. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub238 yrkande 25, 2005/06:Ub344 yrkandena 49 och 50 samt 2005/06:Ub426 yrkande 48. Även om alla elever enligt skollagen skall ha rätt att välja mellan olika kommunala skolor kan den rätten i praktiken vara kraftigt inskränkt lokalt. Även möjligheten att välja en skola i en annan kommun är oftast liten. Ökade möjligheter att välja mellan olika skolor kräver i sin tur att det råder lika villkor för alla skolor oavsett huvudman. Våra förslag om ökad frihet för alla skolor leder till att de kommunala skolorna ges ökad möjlighet att konkurrera på lika villkor med de fristående skolorna. Vi vill ge kommunala skolor minst lika stor frihet som de fristående skolorna har . Våra förslag undanröjer också onödiga hinder som finns för fristående skolor och stärker deras rättssäkerhet. För att öka möjligheten för elever att välja mellan olika kommunala skolor bör skollagens bestämmelser i detta avseende stärkas. Föräldrar bör ha rätt att välja att låta sina barn gå i vilken grundskola som helst som har tillstånd från att bedriva undervisning. Alla skolor med sådant tillstånd skall vara öppna för alla elever som söker. Om urval måste ske skall detta kunna göras genom närhetsprincipen eller genom antagningsprov. Kommunens skolresurs skall följa eleven till den skola som hans eller hennes föräldrar väljer. Ofta är det praktiska saker som hindrar en familj att välja den skola de egentligen tycker skulle passa dem bäst. Vi anser att den elev som skulle haft rätt till skolskjuts till den skola kommunen anvisat, skall ha rätt att använda den resursen för att ta sig till en annan skola, om den också ligger långt från hemmet. Detta är en reform som inte innebär någon merkostnad för kommunen. Vi anser att de fristående skolorna liksom de kommunala måste vara förpliktade att erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever, även elever som kräver extra ekonomiska resurser, t.ex. funktionshindrade barn. Det behövs ett regelverk eller riktlinjer för bedömning av stödbehov så att frågan om särskilt bidrag lättare kan prövas och så att stöd kan ges på samma villkor som på en skola. Hörselskadade elever måste också ha möjlighet att välja friskola. finns det inte möjlighet för friskolor att få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för de hörselskadade utan skolorna måste betala detta själva. Detta skiljer sig mot folkhögskolorna, universitet och högskolor som kan få statligt stöd till utbildningstolk. Närhetsprincipen, punkt 11 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om närhetsprincipen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 31 och 2005/06:Ub398 yrkande 4. Flera storstadskommuner har infört system med betygsintagning till gymnasiet, vilket innebär att eleverna med högst betyg har förtur till de mest populära skolorna. Det fria valet av skola förstärker segregationen eftersom det dränerar skolor i utsatta områden på studiemotiverade elever. Det fria skolvalet är i stora stycken en chimär. I glesbygden finns i stort sett inga valmöjligheter alls, och i storstaden är valet av skola hårt knutet till klassbakgrund och föräldrarnas utbildning. För att motverka segregation på grund av etnicitet och klass är det viktigt att värna närhetsprincipen inom . Skolans finansiering, punkt 12 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell skolpeng. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub238 yrkandena 29 och 30 samt avslår motionerna 2005/06:Ub343 yrkande 56 och 2005/06:Ub344 yrkande 68. Statens huvudsakliga finansiella ansvar är dels att svara för att kommunerna har ekonomiska förutsättningar att utföra sitt uppdrag och att ytterligare statliga uppdrag till kommunerna finansieras, dels att ta ansvar för att säkerställa en rätt dimensionerad och högkvalitativ lärarutbildning och en väl fungerande utbildningsinspektion. Staten kan vidare genom minskad detaljreglering av kommunerna, både på skolans område och på andra områden, medverka till att resurser frigörs till prioriterade områden, t.ex. satsningar på bättre skola. Ökad fokus på uppnående av skolans kunskapsmål bidrar likaledes till detta. Vi avvisar den styrning av skolans resursanvändning som de s.k. Wärnerssonpengarna inneburit. Utredning om skolans styrning och finansiering, punkt 14 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredning om skolans styrning och finansiering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub354 yrkande 17. har som företrädare för medborgarna rätt att ange skolans mål och uppgifter. Ett problem uppstår när man som , på punkt efter punkt, kan se hur kommunerna faktiskt har stora svårigheter att genomföra det som i lagstiftning och styrdokument ålägger dem som ansvariga för förskola, grundskola och gymnasieskola. Man kan inte heller se att de s.k. fristående skolorna klarar av uppdraget bättre. Här kan också nämnas de stora skillnaderna mellan kommunerna när det gäller hur mycket pengar som satsas på en genomsnittlig elev, på skolmat och skolskjutsar. Enligt statistik varierar kommunens totalsatsning per elev (exklusive kostnader för skolskjuts) från ca till . Därför menar att det är dags att utifrån jämlikhetssträvan åter ta frågan om skolans styrning och finansiering på allvar. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att utreda skolans styrning och finansiering. Avgiftsfrihet i skolan, punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avgiftsfrihet i skolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub584 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2005/06:Ub243 och 2005/06:Ub478. i skall vara avgiftsfri för alla elever. Det är en viktig grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle som vill ge alla lika möjligheter till kunskap och utveckling. Skollagen fastslår, i 4 kap. om , att utbildningen skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Denna möjlighet att vid enstaka tillfällen ta ut en obetydlig kostnad har missbrukats. har konstaterat ett flertal fall där elever och föräldrar har förväntats betala för skolresor och studiebesök. konstaterar att "alltför många skolor har på ett oacceptabelt sätt överskridit den möjlighet som finns i dagens skollag att ta ut en obetydlig kostnad för enstaka inslag". skall kunna erbjuda en socialt rik och lärande miljö i vid bemärkelse. I detta avseende är möjligheten till kontakter med världen utanför skolan viktig. Det gäller förutom studieresor och museibesök även olika typer av naturupplevelser. För barn som bor i stadsmiljö, inte minst i socialt utsatta områden, är detta mycket betydelsefullt. Utflykter av olika typer är också viktiga för att tidigt grundlägga en sund livsstil hos barnen, inte minst mot bakgrund av den senaste tidens upprepade larmrapporter gällande försämrad allmänkondition hos barn och ungdom. måste förmås att leva upp till den redan nu rådande principen om avgiftsfrihet för utbildningen utan att möjligheterna att göra utflykter urholkas. bör ta fram tydliga riktlinjer för hur grundskolorna skall tolka skollagen med avseende på rätten att genomföra enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. bör också i ökad utsträckning granska grundskolorna utifrån i vad mån de efterlever dessa begränsningar. En sådan skärpt granskning bör kombineras med skarpare sanktionsinstrument för att effektivt kunna stävja missbruket av avgifter i skolan. Skolan som reklamfri zon, punkt 16 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolan som reklamfri zon. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub301 yrkandena 1 och 2. Överallt runt oss matas vi från morgon till kväll med reklam. Det är en utveckling som kanske är svår att hejda, men vissa områden i samhället borde vara fredade från reklam. Våra barn och ungdomar borde kunna vara i skolan utan att inom skolan utsättas för påverkan från kommersiell reklam. Skolan har en mycket viktig uppgift i vårt samhälle där vår gemensamma värdegrund som den uttrycks i läroplanen måste få vara det viktiga budskapet. Det får inte finnas tvivel om att skolan står fri från kommersiella företags påverkan. Vi vill att skolor och förskolor skall vara en reklamfri zon. Skolor skall inte belamras av reklamskyltar från företag som sponsrar verksamheten. Skolskjuts, punkt 17 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolskjuts. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub344 yrkande 51 och 2005/06:Ub587 yrkande 47. Vi anser att den elev som skulle haft rätt till skolskjuts till den skola kommunen anvisat, skall ha rätt att använda den resursen för att ta sig till en annan skola. Detta är en reform som inte innebär någon merkostnad för kommunen. Elever skall ha rätt att söka till valfri skola i . Kommunens skolresurs för eleven skall gå till den skola där eleven antas. Eleven skall ha rätt till samma skolskjutsresurs som kommunen skulle ha bistått med om eleven hade gått i den skola som kommunen anvisat. är elever fria att välja vilken skola de vill gå i, vilket skapat dynamik i det svenska skolväsendet. Men det finns vissa förhållanden som begränsar elevers reella möjlighet att välja. Ett exempel är skolskjutsen. En kommun är skyldig att ordna skolskjuts åt eleverna till den närmaste kommunala skolan, men den är inte skyldig att ordna skjuts om ett barn väljer att gå i en annan skola eller en fristående skola. Vi föreslår att kommunen skall vara skyldig att betala skolskjuts även till en fristående skola eller annan skola, så länge det inte innebär en merkostnad för kommunen. Vid val av annan skola än den närmast belägna anser vi det vara rimligt att kommunen står för resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola. Resten av kostnaden får bekostas av elevens föräldrar. Skolskjuts vid växelvis boende, punkt 18 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skolskjuts vid växelvis boende. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub428 yrkande 20 och avslår motion 2005/06:Ub249. Skollagen är otydligt formulerad vad gäller rätten till skolskjuts vid växelvis boende. Det är viktigt att lagen tydliggörs på denna punkt. anser att skolskjuts i skollagen skall föreskrivas som en rättighet för eleven som skall gälla från den adress där eleven är folkbokförd. Möjlighet till skolskjuts vid växelvis boende skall finnas om det inte innebär extra kostnader för kommunen. Det är inte rimligt att en elev skall nekas kliva på en skolbuss som ändå går förbi elevens bostad, enbart för att eleven inte är folkbokförd på den aktuella adressen. Skolans styrning, punkt 19 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lokala skolstyrelser.