bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas propositionen Lära, växa, förändra Regeringens folkbildningsproposition (2005/06:192) samt motioner som väckts dels med anledning av propositionen, dels under allmänna motionstiden , 2004 och 2005. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om statens syfte med statsbidraget till folkbildningen och om vissa verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. De syften som avses är att folkbildningen ska stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligt, kulturellt eller annat ideellt arbete, bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bidra till att bredda intresset för och delaktigheten i kulturlivet. De sju verksamhetsområden som avses är 1) den gemensamma värdegrunden, 2) det mångkulturella samhällets utmaningar, 3) den demografiska utmaningen, 4) det livslånga lärandet, 5) kulturverksamhet, 6) personer med funktionshinder samt 7) folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om statens utvärdering av folkbildningen. Utskottet behandlar i betänkandet ett flertal motionsyrkanden. Yrkandena avser bl.a. förslag om att bevara folkbildningens särart, fördelningsprinciperna för statens stöd, folkbildningens betydelse för det livslånga lärandet, vikten av kvalitetsaspekter i hur det statliga stödet används, det gemensamma ansvaret för folkbildningen och det statliga stödet. Samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns 28 reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Demokrati, lärande och personlig utveckling - syftet med statsbidraget godkänner regeringens förslag om att folkbildningens anordnare ska lägga fast målen för verksamheterna och att det fortsatt endast är statens syfte med statsbidraget till folkbildningen som ska vara föremål för riksdagsbeslut. godkänner även regeringens förslag om att vissa verksamhetsområden i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Kr262, 2004/05:Kr275 yrkande 2, 2004/05:Kr277, 2004/05:Kr283 yrkande 2, 2004/05:Kr345 yrkande 6, 2004/05:Kr368 yrkande 29, 2004/05:Kr370 yrkande 1, 2004/05:Kr379, 2004/05:Kr392, 2005/06:So470 yrkande 15, 2005/06:Kr39 yrkandena 1-3, 2005/06:Kr206 yrkande 1, 2005/06:Kr214 yrkande 1, 2005/06:Kr336 yrkande 18, 2005/06:Kr381 yrkande 36, 2005/06:Kr406 yrkande 6 och 2005/06:Kr411 yrkande 1. Reservation 1 (kd) Ordningsföljden på statens syften med stödet till folkbildningen godkänner regeringens förslag vad avser syftena med statens bidragsgivning till folkbildningen samt ordningsföljden på dessa. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motion 2005/06:Kr38 yrkande 1. Reservation 2 (m, fp, kd, c) godkänner regeringens förslag om att den gemensamma värdegrunden ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Kr345 yrkande 1, 2005/06:Kr41 yrkande 1, 2005/06:Kr403, 2005/06:Kr406 yrkande 1, 2005/06:A3 yrkande 11 och 2005/06:A5 yrkande 3. Reservation 3 (c) Reservation 4 (kd) Det mångkulturella samhällets utmaningar godkänner regeringens förslag om att det mångkulturella samhällets utmaningar ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Kr37 yrkande 3, 2005/06:Kr39 yrkande 4 och 2005/06:Kr322. Reservation 5 (m) Reservation 6 (kd) godkänner regeringens förslag om att den demografiska utmaningen ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motion 2005/06:Kr37 yrkande 4. Reservation 7 (m, fp, kd, c) godkänner regeringens förslag om att det livslånga lärandet ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2003/04:Kr381, 2004/05:Kr345 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Kr38 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Kr333 yrkande 1 och 2005/06:Kr406 yrkandena 2 och 3. Reservation 8 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr41 yrkande 4. Reservation 9 (c) avslår motion 2005/06:Kr411 yrkande 2. Reservation 10 (m, fp, kd, c) godkänner regeringens förslag om att kulturverksamhet ska vara ett av folkbildningens verskamhetsområden. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2004/05:Kr287 yrkande 1, 2005/06:Kr39 yrkande 5 och 2005/06:Kr411 yrkande 3. Reservation 11 (kd) godkänner regeringens förslag om att statens stöd till folkbildningen ska bidra till att dess organisationer är öppna för personer med funktionshinder. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del och avslår motion 2005/06:Kr38 yrkande 4. Reservation 12 (m, fp, kd, c) Ökad samverkan och enhetliga regler för funktionshindrade avslår motion 2005/06:Kr41 yrkandena 2 och 3. Reservation 13 (c) Särskild uppmärksamhet på personer med funktionshinder vid bidragsgivning avslår motion 2004/05:Kr287 yrkande 2. Reservation 14 (c) Folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa godkänner regeringens förslag om att folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa ska vara ett av folkbildningens verksamhetsområden. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 1 i denna del. avslår motionerna 2005/06:Kr38 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:Kr385. Reservation 15 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr37 yrkande 5. Reservation 16 (m) avslår motion 2005/06:Kr41 yrkande 5. Reservation 17 (c) - dess roller, uppdrag och befogenheter avslår motionerna 2004/05:Kr246 och 2005/06:Kr38 yrkandena 7 och 8. Reservation 18 (m, fp, kd, c) Uppföljning, utvärdering och forskning godkänner regeringens förslag om statens utvärdering av folkbildningen. Därmed bifaller proposition 2005/06:192 punkt 2 och avslår motion 2005/06:Kr37 yrkande 2. Reservation 19 (m) Stöd till idrottens utbildningsverksamhet avslår motion 2005/06:Kr375 yrkande 13. Pedagogik och flexibelt lärande avslår motionerna 2005/06:Kr366 och 2005/06:Kr394. Deltagarnas ställning och rättssäkerhet avslår motion 2005/06:Kr331 yrkandena 4 och 8. avslår motionerna 2004/05:Kr228, 2004/05:Kr252 yrkande 2, 2004/05:Kr275 yrkande 1, 2004/05:Kr283 yrkande 1, 2004/05:Kr287 yrkande 4, 2004/05:Kr345 yrkande 5, 2004/05:Kr405, 2005/06:Kr206 yrkande 2, 2005/06:Kr283, 2005/06:Kr336 yrkande 17 och 2005/06:Kr406 yrkande 5. avslår motion 2005/06:Kr38 yrkande 9. Reservation 20 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:Kr287 yrkande 5, 2004/05:Kr345 yrkande 4, 2004/05:Kr369 yrkande 9, 2004/05:Kr370 yrkande 2, 2005/06:Kr40 yrkande 1, 2005/06:Kr214 yrkande 2, 2005/06:Kr222, 2005/06:Kr331 yrkande 1, 2005/06:Kr357, 2005/06:Kr406 yrkande 4 och 2005/06:Ub259 yrkande 7. Reservation 21 (fp) Reservation 22 (c) avslår motion 2005/06:Kr40 yrkande 2. Reservation 23 (fp, c) avslår motionerna 2005/06:Kr41 yrkande 6 och 2005/06:Kr42. Reservation 24 (c) avslår motion 2004/05:Kr233 yrkande 7. avslår motionerna 2005/06:Kr359 och 2005/06:A258 yrkande 14. avslår motion 2005/06:Kr282 yrkande 1. Reservation 25 (m) Tydligare uppdrag och minskat stöd till folkbildningsområdet avslår motion 2005/06:Kr391. Reservation 26 (m) avslår motion 2005/06:Kr37 yrkande 1. Reservation 27 (m) Samarbete med de baltiska länderna och avslår motion 2005/06:Kr381 yrkande 37. Reservation 28 (fp, kd) Ökat antal utbildningsplatser inom folkhögskolorna avslår motion 2005/06:Kr331 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Kr339. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas propositionen Lära, växa, förändra Regeringens folkbildningsproposition (2005/06:192) samt motioner som väckts dels med anledning av propositionen, dels under allmänna motionstiden , 2004 och 2005. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Bland de motioner som väckts under allmänna motionstiden finns 21 motionsyrkanden som är likadana eller snarlika yrkanden som tidigare behandlats i betänkandena /04:KrU5 och 2004/05:KrU1. De likartade yrkandena avstyrktes vid den tidigare behandlingen med hänvisning till pågående utvärderingar och utredningar på folkbildningsområdet. Yrkandena har alltså inte prövats i sak tidigare. Dessa yrkanden behandlas samlat under rubrikerna Demokrati, lärande och personlig utveckling - syftet med statsbidraget respektive Gemensamt ansvar. Vidare behandlas fem motionsyrkanden som är likadana eller snarlika tidigare behandlade förslag under . Som ett led i beredningen av propositionen höll kulturutskottet en offentlig utfrågning om folkbildningen på temat Folkbildning i förändring!? Efter anföranden av f.d. statsråden och samt av företrädare för folkbildningsområdet fick utskottets ledamöter tillfälle att ställa frågor till de inbjudna. En utskrift av utfrågningen i dess helhet finns som bilaga 2 till betänkandet. I samband med ett sammanträde i representantskap deltog det ansvariga statsrådet () samt sex riksdagsledamöter från kulturutskottet - (), (), (), (), () och () - i en paneldiskussion om förslagen i propositionen. I diskussionen medverkade ett stort antal representanter för , Kommuner och Landsting och Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation samt inbjudna gäster från bl.a. olika organisationer. Tjänstemän från Utbildnings- och och kulturutskottet närvarade vid mötet. tog emot en budkavle från () distrikt 5 och . Budkavlen gällde för folkhögskolan och uppropet var "att riksdagspartierna i sitt budgetarbete stödjer en fortsatt utveckling av den unika form av vuxenstudier som den svenska folkhögskolan utgör". Till budkavlen var fogat 532 namnunderskrifter från tio skolor. Efter en inbjudan från deltog ledamöter och kanslipersonal vid kulturutskottet i en träff med rådet, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, samt Kommuner och Landsting. Temat för träffen var propositionen om folkbildning. Underlag för propositionen är dels en statlig utvärdering av folkbildningen som presenteras i betänkandet Folkbildning i brytningstid - en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor (SOU 2004:30, SUFO 2), dels fem forskarrapporter som publicerats som delbetänkanden. De fem forskarrapporterna är Folkbildningens särart? (SOU 2003:94), Folkbildning och integration (SOU 2003:108), Deltagares upplevelse av folkbildning (SOU 2003:112), Fyra rapporter om folkbildning (SOU 2003:125) samt Folkbildning och lärande med IKT-stöd (SOU 2004:8). Vidare utgör dels betänkandet Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke-deltagarna (2004:51), dels - Framtidens folkbildning, roll och uppgifter del av underlaget. Övervägandena och slutsatserna i betänkandena Folkbildning i brytningstid respektive Vem får vara med? samt i rapporten kan i korthet sammanfattas på följande sätt. Folkbildning i brytningstid (SUFO 2) Utredningens sammanfattande bedömning är att den verksamhet som folkhögskolor och studieförbund bedriver med statsbidrag uppfyller de intentioner som staten har med bidraget till folkbildningen och att statsbidragen har stor betydelse för att verksamheten kommer till stånd. Slutsatsen är att det finns starka skäl för ett fortsatt statligt stöd till folkbildningen. Utredningen pekar dock på behovet av att den bildningsideologiska hållning och den pedagogiska grundsyn som präglar folkbildningen måste få ett praktiskt genomslag i verksamheten och att det bör vara en förutsättning för att offentligt stöd till folkhögskolor och studieförbund långsiktigt ska kunna motiveras. Vidare framhåller utredningen att folkbildningen borde engagera sig djupare i att stimulera studiegrupper till ett vidgat deltagande i det offentliga samtalet genom att agera offentligt, och att det återstår en del att göra när det gäller ett mer jämställt förhållande mellan olika parter, både i styrelser och på ledande tjänster inom studieförbunden och folkhögskolorna, vad gäller såväl balansen mellan kvinnor och män som möjligheten att engagera yngre personer samt personer med utländsk bakgrund och personer med funktionshinder. Utredningen betonar folkbildningsverksamhetens roll på kulturområdet, både genom studieförbunden och som arrangörer. Vidare understryks att studieförbund och folkhögskolor på ett medvetet sätt bör forma sin verksamhet med inriktning på särskilt viktiga målgrupper som invandrare och nationella minoriteter. Vem får vara med? I betänkandet poängteras bl.a. vikten av kvalitet och innehåll i studieförbundens verksamhet framför kvantitet. Vidare framhålls behovet av att studieförbunden kan kommunicera på ett tydligt sätt med såväl kommuner och staten som med potentiella deltagare samt behovet av samverkan mellan studieförbund. I betänkandet lyfts även fram att det finns ett stort behov av satsningar på vidareutbildning av personal i folkhögskolorna, av mer stöd till folkhögskolans pedagoger och av att höja folkhögskolornas status, bl.a. på arbetsmarknaden. I rapporten presenteras en samlad bild av folkbildningens roll och uppgifter inför 2010-talet. Ett rådslagsarbete som bedrivits i studieförbund och folkhögskolor utgör grunden för dokumentet. I rapporten framhålls bl.a. att utveckling och förnyelse av demokratin är ett överordnat uppdrag för svensk folkbildning, att studieförbund och folkhögskolor ska ytterligare skärpa sina insatser för att nå utsatta människor och grupper samt att studieförbund och folkhögskolor ska vara en drivande kraft för lokal och regional mobilisering, utveckling och tillväxt. Vidare anges i rapporten att folkbildningen ska behålla och utveckla positionen som största kulturarena, att folkbildningen ska ha en hög beredskap för att ompröva etablerade organisations- och verksamhetsformer samt att det finns ett behov av folkbildningsforskning. Med anledning av rapporten förvaltning i privat regi - statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen (RiR 2004:15) lämnade en framställning till angående statens stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen (2004/05:RRS7). Framställningen föranledde att som sin mening tillkännage att regeringen bör på ett tydligare sätt redovisa för hur folkbildningen och idrottsrörelsen utnyttjar de bidrag som staten beviljar.1[Bet. 2004/05:KrU6, rskr. 2004/05:197.] Demokrati, lärande och personlig utveckling - syftet med statsbidraget Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att folkbildningens anordnare ska lägga fast målen för verksamheterna och att det endast är statens syfte med statsbidraget till folkbildningen som är föremål för riksdagsbeslut. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om att vissa verksamhetsområden i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Ett flertal motioner med yrkanden om riktlinjer och fördelningsprinciper för det offentliga stödet samt om den insats som folkbildningen står för avstyrks med hänvisning till att yrkandena i allt väsentligt tillgodosetts genom förslagen i propositionen. Jämför reservation 1 (kd). Regeringen föreslår att principen att folkbildningens anordnare själva lägger fast målen för verksamheten ska gälla även i fortsättningen och att endast ska ange syftena med statens bidragsgivning. I stället för de prioriterade målgrupper som angavs beslut föreslås att sju verksamhetsområden ska fastställas för folkbildningen, vilka i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Folkbildningen själv ska identifiera målgrupper som är relevanta. Regeringen föreslår följande verksamhetsområden. Det mångkulturella samhällets utmaningar Folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa I frågan om statens förhållande till folkbildningen har i motion Kr39 lämnat förslag om att bevara folkbildningens särart och att staten ska stödja folkbildningen på ett övergripande sätt (yrkandena 1 och 2). Motionärerna poängterar att staten endast ska ange övergripande syften och ramar för verksamheten och att det därefter är folkbildningens ansvar att finna vägar att uppnå syftena och att få möjligheter till egna initiativ. I samma motion lämnar även förslag om resursfördelningen inom folkbildningen (yrkande 3). Motionärerna anser att statsanslaget, som ett första steg, ska basera sig på en historisk treårsperiod och inte som . Under allmänna motionstiden och 2005 har ett flertal motioner väckts med förslag som rör dels principen om att staten anger övergripande motiv för anslagen till folkbildningen, dels riktlinjer och fördelningsprinciper för det offentliga stödet. De nämnda frågorna tas upp i följande tio motioner. liberalerna pekar i motion 2004/05:Kr368 på bl.a. oklara ansvarsförhållanden och regler som missgynnar studieförbund i tillväxt som skäl för sitt förslag om studieförbundens bidrag och verksamhet (yrkande 29). för i stort sett samma argumentation för förslaget i motion Kr381 (yrkande 36). I motion 2004/05:Kr262 begär () att fördelningsprinciperna för statens ekonomiska stöd till folkbildningen ses över så att nysatsningar inom folkbildning och integration gynnas. Ett liknande förslag förs fram av m.fl. (kd) i motion Kr411 (yrkande 1) där motionärerna framhåller behovet av ett välfungerande resursfördelningssystem. I motion Kr336 föreslår att riktlinjerna för behöver ses över och bli tydligare (yrkande 18). Ett liknande förslag förs fram av m.fl. (v) i motion 2004/05:Kr283 (yrkande 2). I motion 2004/05:Kr277 av och () framhåller motionärerna att studieförbunden med växande verksamhet inte får drabbas av nedskärningar på grund av ekonomiska regler. I motion 2004/05:Kr345 av m.fl. (s) föreslår motionärerna att principen som innebär att staten anger övergripande motiv för anslagen till folkbildningen, men avstår från detaljreglering, ska ligga fast (yrkande 6). Samma förslag förs fram av m.fl. (s) i motion Kr406 (yrkande 6). I motion 2004/05:Kr379 av m.fl. (s) betonas behovet av förändringar för att göra fördelningssystemet mer flexibelt. Utöver de nämnda motionerna har följande sex motioner som rör grundläggande frågor på folkbildningsområdet väckts under allmänna motionstiden och 2005. I motionerna 2004/05:Kr370 och Kr214 av och () lämnas förslag om den insats som folkbildningen står för (yrkande 1 i respektive motion). I motionerna lyfts betydelsen av livaktiga och dynamiska studieförbund och folkhögskolor fram. I motionerna 2004/05:Kr275 och Kr206 av () framhålls bl.a. studieförbundens och folkhögskolornas centrala betydelse för uppbyggnaden av den svenska demokratin och deras avgörande inverkan t.ex. för kultur- och integrationsfrågorna. I motionerna föreslås att ska göra ett tillkännagivande om vikten av en bra och bred folkbildningsverksamhet i (yrkande 2 respektive 1). I motion 2004/05:Kr392 av och () framhålls folkbildningens stora betydelse för att stärka demokratin och att det alltid kommer att finnas tydliga målgrupper för folkbildningen. Motionärerna betonar vikten av att folkbildningen får fortsätta att utvecklas utan att göra avkall på sitt oberoende. I motion So470 av m.fl. (fp) föreslås att uppdraget till studieförbund och folkhögskolor ses över utifrån folkbildningens möjligheter att förstärka både integration och folkhälsa (yrkande 15). I motiven till motionen framhålls att de totala anslagen från stat, kommun och landsting måste ha en sådan omfattning att de ger goda förutsättningar för folkhögskolor och studieförbund att möta ökade och delvis nya behov av folkbildning. Vidare hänvisas till att uppdraget till studieförbund och folkhögskolor måste ses över, bli tydligare och kopplas till ekonomiska incitament. Utskottet delar regeringens uppfattning att folkbildningen är en omistlig del av det svenska samhället. Folkbildningen ökar människors möjligheter att med nya kunskaper, bättre självförtroende och insikten om att delta i ett socialt sammanhang ta makten över sitt eget liv. Därmed stärks grunden för demokratin - att folket får verktygen för att påverka och göra sin röst hörd. Folkbildningen bidrar också till ett livslångt lärande, som alla deltagare ges möjlighet till personlig utveckling. Utskottet instämmer därför i regeringens överväganden om att folkbildningen måste fortsätta att utvecklas och att det är ett led i denna strävan att folkbildningens organisationer och skolor själva får identifiera de målgrupper som är relevanta för att syftena med folkbildningen nås. När det gäller motionsyrkandena väljer utskottet att först ta upp de tio yrkanden som redovisas ovan i punktform. Likartade yrkanden har tagits upp till behandling i betänkande 2003/04:KrU5 Folkbildning samt i betänkande 2003/04:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid som rör budgetpropositionen . I betänkandena avstyrkte utskottet de då behandlade motionsyrkandena med hänvisning till pågående utredningar och utvärderingar på folkbildningsområdet. Utskottet konstaterar att de förslag som regeringen lägger fram i propositionen i hög grad bygger på de utredningar och utvärderingar som genomförts. De krav som motionärerna framför i nu aktuella motionsyrkanden tillgodoses enligt utskottets uppfattning genom regeringens förslag att behålla grundprinciperna för statens stöd till folkbildningen. Till det kommer att regeringen framhåller att ett systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på administration, verksamhetsformer och innehåll behöver utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. Regeringens bedömning är även att kvalitativa kriterier behöver tillföras de modeller för fördelning av statsbidrag som tillämpas på de olika nivåerna. Utskottet beaktar vidare att regeringen i vårpropositionen aviserat att ytterligare ska tillföras folkbildningsanslaget . Utskottets sammanvägda uppfattning är därmed att motionerna 2004/05:Kr262 (fp), 2004/05:Kr277 (s), 2004/05:Kr283 (v) yrkande 2, 2004/05:Kr345 (s) yrkande 6, 2004/05:Kr368 (fp) yrkande 29, 2004/05:Kr379 (s), Kr336 (v) yrkande 18, Kr381 (fp) yrkande 36, Kr406 (s) yrkande 6 och Kr411 (kd) yrkande 1 bör avstyrkas. Med hänvisning till vad som ovan anförts anser utskottet vidare att de övriga motionsyrkandena kan anses tillgodosedda. När det gäller frågan om resursfördelningen inom folkbildningen som tas upp i motion Kr39 (kd) yrkande 3 vill utskottet framhålla att det ligger inom befogenhet att avgöra vilken bedömningsmodell som ska användas för fördelningen. Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Kr275 (s) yrkande 2, 2004/05:Kr370 (s) yrkande 1, 2004/05:Kr392 (s), Kr39 (kd) yrkandena 1-3, Kr206 (s) yrkande 1, Kr214 (s) yrkande 1 och So470 (fp) yrkande 15. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag att folkbildningens anordnare även i fortsättningen ska lägga fast målen för verksamheterna och att det endast är syftet med statens bidragsgivning som är föremål för riksdagsbeslut. Utskottet tillstyrker även den del av regeringens förslag som innebär att, i stället för att peka ut målgrupper, vissa verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd anges. Ordningsföljden på statens syften med stödet till folkbildningen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag vad avser syftena med statens bidragsgivning till folkbildningen samt ordningsföljden på dessa. Ett motionsyrkande om att behålla den nuvarande ordningen på syftena avstyrks. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). Regeringen föreslår att de syften som lades fast genom riksdagsbeslut - med ny inbördes ordning och något justerade formuleringar - fortfarande ska gälla. Det anges att folkbildningen ska - stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, - bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen (genom t.ex. politiskt, fackligt, kulturellt eller annat ideellt arbete),