bet · GT01UbU16 · 2006-04-06 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet styrelses redogörelse angående statens insatser för lärarkompetens (redog. RRS17) och 17 motionsyrkanden som har väckts med anledning av redogörelsen. Vidare behandlas 122 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 3 motionsyrkanden som väckts med anledning av 2 propositioner. De behandlade yrkandena tar bl.a. upp tillgången på vissa lärarkategorier, lärarutbildningens struktur, utbildning i specialpedagogik, karriärmöjligheter och kompetensutveckling för lärare, lärarauktorisation och utbildningsvetenskaplig forskning. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till tidigare ställningstaganden, pågående beredningsarbete och gällande regelverk. I betänkandet finns tolv gemensamma reservationer från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och (). Därutöver finns reservationer från ett eller flera av dessa partier samt fem reservationer från respektive fyra reservationer från de gröna. Särskilda yttranden har lämnats av , . Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Ub10 yrkande 1, 2005/06:Ub228, 2005/06:Ub339 yrkande 2, 2005/06:Ub345 yrkandena 9, 10, 12 och 13 samt 2005/06:Ub527. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub8 yrkande 1, 2005/06:Ub10 yrkande 2, 2005/06:Ub238 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Ub283 yrkande 15, 2005/06:Ub339 yrkande 3, 2005/06:Ub345 yrkande 17, 2005/06:Ub426 yrkande 25 och 2005/06:Ub534 yrkande 27 och lägger redogörelse /06:RRS17 till handlingarna. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Lärares möjlighet att bedriva forskning avslår motionerna 2005/06:Ub8 yrkande 2, 2005/06:Ub10 yrkande 3, 2005/06:Ub339 yrkande 15 och 2005/06:Ub534 yrkande 12. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Kvalitetssäkring och reformering av lärarutbildningen avslår motionerna 2005/06:Ub10 yrkandena 4-8, 2005/06:Ub339 yrkandena 6 och 10 samt 2005/06:Ub426 yrkande 23. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Lärosätenas samverkan med skolhuvudmännen avslår motion 2005/06:Ub10 yrkande 9. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub10 yrkande 10. Reservation 6 (m, fp, kd, c) uppföljning, utvärdering och tillsyn avslår motion 2005/06:Ub10 yrkandena 11-13. Reservation 7 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Ub8 yrkande 3 och 2005/06:Ub339 yrkande 16. Reservation 8 (m) Alternativa vägar till läraryrket avslår motionerna 2005/06:Ub9, 2005/06:Ub339 yrkandena 13 och 14, 2005/06:Ub345 yrkande 8, 2005/06:Ub462 och 2005/06:Ub534 yrkande 17. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Tillgången på vissa lärarkategorier avslår motion 2005/06:Ub590 yrkande 25. avslår motionerna 2005/06:Ub534 yrkande 18 och 2005/06:Ub578. Reservation 10 (fp) avslår motion 2005/06:Ub426 yrkande 22. Reservation 11 (c) avslår motion 2005/06:Kr6 yrkande 6. Reservation 12 (fp) Lärare i hem- och konsumentkunskap avslår motion 2005/06:Ub326 yrkande 4. Reservation 13 (v) Andelen män i skolan avslår motion 2005/06:Ub428 yrkande 29. Reservation 14 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 16 och 2005/06:Ub363. Reservation 15 (fp) Skolpersonal med utländsk bakgrund avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 7, 2005/06:Ub477 och 2005/06:Ub534 yrkande 26. Reservation 16 (fp) Reservation 17 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub339 yrkandena 7-9, 2005/06:Ub345 yrkandena 1 och 3-5, 2005/06:Ub534 yrkandena 2-4 och 8-10 samt 2005/06:N443 yrkande 55. Reservation 18 (m, fp, kd, c) Finansieringen av den verksamhetsförlagda utbildningen avslår motion 2005/06:Ub534 yrkande 7. Reservation 19 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 6 och 2005/06:Ub534 yrkande 16. Reservation 20 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub339 yrkande 12. Reservation 21 (m) avslår motionerna 2005/06:Ub339 yrkande 11, 2005/06:Ub344 yrkande 20, 2005/06:Ub345 yrkande 2, 2005/06:Ub426 yrkande 27, 2005/06:Ub534 yrkande 19 och 2005/06:Ub593 yrkande 4. Reservation 22 (m, fp, kd, c) Vissa kunskapsområden i lärarutbildningen avslår motionerna 2005/06:K341 yrkande 4, 2005/06:Ju476 yrkande 2, 2005/06:L342 yrkande 17, 2005/06:So550 yrkande 2, 2005/06:Kr5 yrkande 2, 2005/06:Ub279 yrkande 4, 2005/06:Ub315 yrkande 3, 2005/06:Ub368 yrkande 3, 2005/06:Ub376, 2005/06:Ub384 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ub386 yrkande 1, 2005/06:Ub471, 2005/06:Ub485 yrkande 1, 2005/06:Ub491 yrkande 1, 2005/06:Ub567 och 2005/06:T1 yrkande 24. Utbildning i hur kunskap utvärderas avslår motion 2005/06:Ub344 yrkande 11. Reservation 23 (fp) Utbildning i skolans värdegrund m.m. avslår motionerna 2005/06:Ub305 yrkande 1, 2005/06:Ub534 yrkandena 1, 5 och 6, 2005/06:Ub535 yrkande 15 och 2005/06:Ub591 yrkande 1. Reservation 24 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub315 yrkande 6, 2005/06:Ub428 yrkande 28 och 2005/06:Ub575 yrkande 1. Reservation 25 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 18, 2005/06:Ub426 yrkande 26 och 2005/06:Ub534 yrkande 21. Reservation 26 (fp) Reservation 27 (kd) Reservation 28 (c) avslår motionerna 2005/06:Ub386 yrkande 4 och 2005/06:Ub493. Kompetensutveckling om fysisk aktivitet m.m. avslår motion 2005/06:Ub354 yrkande 9. Reservation 29 (v) avslår motionerna 2005/06:L341 yrkande 9, 2005/06:L375 yrkande 32, 2005/06:Ub428 yrkande 31 och 2005/06:Ub572 yrkande 1. Reservation 30 (v) Reservation 31 (mp) avslår motion 2005/06:Ub534 yrkande 11. Reservation 32 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub255 yrkande 8, 2005/06:Ub279 yrkande 5, 2005/06:Ub339 yrkande 5, 2005/06:Ub345 yrkande 14, 2005/06:Ub426 yrkande 29, 2005/06:Ub534 yrkande 23 och 2005/06:Ub587 yrkande 28. Reservation 33 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ub490 yrkandena 2 och 6. Reservation 34 (v) avslår motionerna 2005/06:Ub219 och 2005/06:Ub332. avslår motionerna 2005/06:Ub339 yrkandena 1 och 4 samt 2005/06:Ub534 yrkande 24. Reservation 35 (m) Reservation 36 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ub345 yrkande 15 och 2005/06:Ub534 yrkande 22. Reservation 37 (fp) Reservation 38 (kd) Friskvård och rehabilitering för lärare avslår motion 2005/06:Ub345 yrkande 29. Reservation 39 (fp) Logopeder och bildkonstnärer i skolorna avslår motion 2005/06:Ub426 yrkandena 28 och 46. Reservation 40 (c) avslår motionerna 2005/06:Ub428 yrkande 27 och 2005/06:Ub519. Reservation 41 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Ub245 yrkande 2, 2005/06:Ub324 yrkande 2, 2005/06:Ub419, 2005/06:Ub502 och 2005/06:Ub509 yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottet tar först upp styrelses redogörelse angående statens insatser för lärarkompetens (redog. RRS17) och utskottet behandlar i det sammanhanget motioner som väckts med anledning av redogörelsen. Utskottet tar även upp motioner från den allmänna motionstiden som behandlar motsvarande frågor. Övriga motioner från den allmänna motionstiden liksom några motioner som avlämnats med anledning av två propositioner tas upp i den senare delen av betänkandet. styrelses redogörelse angående statens insatser för lärarkompetens (redog. Utskottets förslag i korthet bör lägga styrelses redogörelse till handlingarna och avslå motionsyrkanden om lärarbehörighet, kompetensutveckling för lärare, lärares möjlighet att bedriva forskning, kvalitetssäkring och reformering av lärarutbildningen, lärosätenas ansvar för samverkan med skolhuvudmännen, läraryrkets status, , inrättandet av ett forskning och alternativa vägar till läraryrket. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, fp, kd, c), 3 (m, fp, kd, c), 4 (m, fp, kd, c), 5 (m, fp, kd, c), 6 (m, fp, kd, c), 7 (m, fp, kd, c), 8 (m) och 9 (m, fp, kd, c). har granskat de insatser som staten genomför för att undervisningen i skolan skall bedrivas av lärare med rätt utbildning. Resultatet har redovisats i rapporten utbildning för undervisningen (RiR 2005:19). Enligt granskning har de statliga insatserna varit otillräckliga för att huvudmän och skolor skall använda lärare med rätt utbildning. Många lärare saknar således rätt utbildning, något som enligt rapporten innebär betydande risker för att kvaliteten på undervisningen och elevernas resultat blir sämre än de annars skulle vara. Andra slutsatser är att statens krav på lärarnas utbildning är otydliga och att den statliga kontrollen är bristfällig. Ett huvudresultat av granskningen är att det finns betydande risker för att skolans nationella likvärdighet inte kan säkerställas. lägger i sin redogörelse angående statens insatser för lärarkompetens (redog. RRS17) inte fram några förslag för . Styrelsen anser dock att granskningsresultaten bör övervägas och prövas av mot bakgrund av att den svenska skolan skall vara likvärdig. Styrelsen förordar att överväger en översyn av skollagens krav på utbildning av lärare. Enligt styrelsen är det också angeläget att regeringen för redovisar pågående arbete med att förändra nuvarande resursfördelningssystem för högskoleutbildning i syfte att skapa bättre balans mellan arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan. , () anför i motion 2005/06:Ub10 yrkande 1 att begreppet "behörig" måste definieras tydligare i skollagen. Det är otillräckligt att tala om lärarbehörighet enbart i betydelsen av avklarad lärarutbildning. För behörighet skall läraren ha adekvat utbildning för det ämne och de skolår som undervisningen avser. Endast behöriga lärare skall kunna tillsvidareanställas. Om det inte finns en behörig lärare att tillgå får en obehörig lärare visstidsanställas. Den som är obehörig skall genomföra sin undervisning under överinseende av en behörig lärare. Samma behörighetskrav skall gälla för såväl kommunala som fristående skolor. konstaterar i motion 2005/06:Ub339 (m) yrkande 2 att det är helt otillräckligt att tala om lärares "behörighet" i termer enbart av lärarutbildning. Lärare som undervisar i skolan skall ha såväl lärarutbildning i undervisningsämnet/-ämnena som en inriktning mot relevant skolform. anser i motion 2005/06:Ub345 att det bör införas ett förbud mot att tillsvidareanställa obehöriga lärare (yrkande 9) och att obehöriga lärare endast skall kunna visstidsanställas under ett läsår (yrkande 10). Huvudmän som bryter mot behörighetsbestämmelserna skall kunna åläggas sanktioner (yrkande 12). Vidare skall enligt motionärerna behörighetsbegreppet skärpas i lagstiftningen så att både pedagogisk behörighet och ämnesbehörighet skall krävas för att lärare skall anses behörig (yrkande 13). I motion 2005/06:Ub228 (m) påtalas att många av dagens fast anställda lärare saknar lärarexamen. Därför bör behörighetsreglerna för lärare återinföras. I motion 2005/06:Ub527 (s) tar motionärerna upp vikten av behöriga lärare i skolan. Enligt motionärerna anställs alltfler obehöriga lärare. Regeringen bör därför se över skollagen och stärka tillsynen av skolhuvudmännen. Ett antal motioner berör frågor om kompetensutveckling för lärare. , () begär i motion 2005/06:Ub10 en kraftfull statlig satsning som ökar lärares möjligheter till akademisk fortbildning (yrkande 2). anför i motion 2005/06:Ub238 att bl.a. lärarnas kompetens behöver stärkas (yrkande 8). Det behövs därför en statlig satsning med för lärarnas akademiska fortbildning (yrkande 9). upprepar nyssnämnda yrkanden i motion 2005/06:Ub283 yrkande 15 respektive motion 2005/06:Ub339 yrkande 3 och motion 2005/06:Ub8 yrkande 1. framför i motion 2005/06:Ub345 yrkande 17 att skolans skyldighet att erbjuda lärare fortbildning och vidareutbildning måste slås fast. En medveten plan för varje lärares ämnesfördjupning och pedagogiska fortbildning måste göras upp ute på skolorna. anser i motion 2005/06:Ub534 yrkande 27 att det bör föras in krav på kompetensutvecklingsplaner i skollagen. anser i motion 2005/06:Ub426 yrkande 25 att det måste vara skolans skyldighet att se till att lärarna har tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning. , () framhåller i motion 2005/06:Ub10 yrkande 3 vikten av att stärka skolans kunskapsbas och öka lärares möjlighet att bedriva forskning. efterfrågar i motion 2005/06:Ub8 yrkande 2 ökade möjligheter för lärare att bedriva skolnära forskning. Det bidrar bl.a. till att forskningen bedrivs kring frågeställningar som är relevanta för skolans verksamhet. Yrkandet återkommer i motion 2005/06:Ub339 (m) yrkande 15. anser i motion 2005/06:Ub534 att det måste finnas forskningsinriktade påbyggnadskurser riktade till lärare (yrkande 12). , () efterfrågar i motion 2005/06:Ub10 dels en mer specialiserad lärarutbildning (yrkande 4), dels att lärarutbildningen kvalitetssäkras och reformeras . Detta mot bakgrund av att lärarutbildningen inte tycks säkerställa en grundläggande likvärdighet mellan lärosätena, inte minst när det gäller innehållet i det allmänna utbildningsområdet. Förändringarna måste dock föregås av en utredning (yrkande 5). Motionärerna anför vidare att lärarutbildningen skall spegla behörighetskraven. Exempelvis är det viktigt att rektorer och huvudmän kan identifiera vilka ämnen och skolår som en lärarexamen är inriktad mot (yrkande 6). Vidare är det viktigt att förtydliga centrala begrepp i lärarutbildningen, såsom "fördjupning" och "specialisering" för att förbättra lärarutbildningens likvärdighet mellan olika lärosäten (yrkande 7). Även begreppet "tvärvetenskapliga studier" är oklart och behöver förtydligas (yrkande 8). anför i motion 2005/06:Ub339 att lärarutbildningen måste kvalitetssäkras (yrkande 6). Motionärerna efterfrågar vidare att dels ges i uppdrag att löpande utvärdera kvaliteten i lärarutbildningen, dels ges ett långsiktigt uppdrag att regelbundet följa upp och utvärdera kvaliteten i lärarutbildningen. Lärosäten som inte klarar kvalitetskraven skall inte ges examinationsrätt (yrkande 10). vill i motion 2005/06:Ub426 yrkande 23 att det görs en översyn av lärarutbildningen. , () efterfrågar i motion 2005/06:Ub10 att lärosätenas ansvar för samverkanmed skolhuvudmännen bör tydliggöras (yrkande 9). För att motverka bristen på utbildade och behöriga lärare anser motionärerna vidare att staten måste börja göra långsiktiga insatser för att avsevärt förbättra läraryrkets status. Detta skall ske genom att bl.a. resurser för löpande akademisk fortbildning tillförs, karriär- och utvecklingsmöjligheter skapas samt insatser för att koppla samman lärarna med den skolnära forskningen och utvecklingen av skolans kunskapsbas görs (yrkande 10). Motionärerna yrkar även att bör utveckla uppföljningen så att lärarkompetensen i skolan kan följas upp utifrån de krav som ställs i skollagen (yrkande 11). Vidare yrkas att låter utveckla sin inspektion så att huvudmännens och skolornas efterlevnad av skollagens utbildningskrav för lärare kontrolleras (yrkande 12). Slutligen yrkas att låter utvärdera kompetenssituationen i skolan (yrkande 13). föreslår i motion 2005/06:Ub8 yrkande 3 inrättandet avett forskning som ersätter Myndigheten för skolutveckling. Det sistnämnda yrkandet återkommer i motion 2005/06:Ub339 yrkande 16. Institutet skall enligt motionärerna bl.a. fördela medel utifrån vetenskapliga kriterier till skolrelevanta forskningsprojekt och sammanställa och föra ut internationella och svenska forskningsresultat med relevans för skolans verksamhet. Ett antal motioner berör alternativa vägar till läraryrket. anför i motion 2005/06:Ub339 att för att öppna nya vägar in i läraryrket behövs möjligheter att få sin kunskap validerad för den som har ämneskunskap, omfattande undervisningserfarenhet eller utländsk lärarutbildning (yrkande 13). Det måste även enligt motionärerna bli enklare än att komplettera med den akademiska utbildning som krävs för behörighet (yrkande 14). framhåller i motion 2005/06:Ub9 att för att inte kvaliteten i undervisningen skall undermineras är det viktigt att de personer som arbetar som lärare trots att de saknar lärarutbildning ges möjlighet att läsa till lärare. Det gäller såväl dem som redan har en akademisk utbildning som dem som saknar högre utbildning. Lärare som har lärarutbildning som inte motsvarar arbetsuppgifterna skall också enligt motionärerna ges möjlighet att komplettera sin utbildning så att de får rätt lärarkompetens. efterfrågar vidare i motion 2005/06:Ub345 yrkande 8 att valideringen av utländska examina skall underlättas och påskyndas så att akademiker med invandrarbakgrund kan läsa in lärarbehörighet på två terminer. konstaterar i motion 2005/06:Ub534 yrkande 17 att det är positivt att fler alternativa vägar in i läraryrket växer fram, såsom den särskilda lärarutbildningen (), kompletterande utbildning för utländska akademiker m.m. I motion 2005/06:Ub462 (kd) anförs att det behövs en generell förändring av lärarutbildningen på samliga lärosäten så att de grupper som behöver kompletterings- och vidareutbildning kan få sina behov tillgodosedda. Utskottet föreslår att lägger styrelses redogörelse till handlingarna och avslår motionsyrkandena. Utskottet anser att det är viktigt att de lärare som undervisar i skolan har en lärarutbildning som är inriktad mot den undervisning de svarar för. Gällande bestämmelser skall bidra till detta. Utskottet behandlar bl.a. behörighetsreglerna närmare i det följande. Utskottet utgår från att och kvalitetsgranskningar av lärarutbildningen respektive verksamheten i skolan har positiva effekter i detta avseende. I sammanhanget vill utskottet även erinra om beredningen av en ny skollag. Sammantaget menar utskottet att och kvalitetsgranskning och beredningen av den nya skollagen innebär att arbete med frågan om lärarkompetens pågår och att styrelses redogörelse inte bör föranleda något uttalande från . När det gäller frågan om behöriga lärare är skollagens (1985:1100) kompetenskrav på undervisande lärare tydligt. Skollagen föreskriver att kommunerna är skyldiga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller att det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna (2 kap. 3 §). Det kan dock inte krävas en total överensstämmelse mellan lärares utbildning och samtliga undervisningsuppgifter (prop. 1990/91:18 s. 47). Lärarutbildningen har en stor spännvidd och det finns lärarbefattningar i skolan med t.ex. ämnesövergripande eller tematiskt innehåll. Förändring av ett ämnes innehåll, liksom att skolor har olika profileringar, påverkar också en skolas behov av lärarkompetens. Regleringen i skollagen ger utrymme för huvudmännen att anställa rätt lärare för undervisningen, med beaktande av att den bästa kompetensen och kvaliteten i utbildningen skall råda. En förutsättning för detta är att läraren har både ämnesmässig och pedagogisk utbildning. Utskottet förutsätter att huvudmän och rektorer tar sitt ansvar och har kunskap att göra korrekta bedömningar och avvägningar vid anställning av lärare, där en lärarutbildad lärare alltid skall ha företräde. Utskottet vill inte föregripa det beredningsarbete för en ny skollag, där bl.a. behörighetsfrågor tas upp, som pågår i Utbildnings- och . Kommunerna som arbetsgivare har enligt skollagen (1985:1100) skyldighet att se till att kompetensutveckling anordnas för den personal som har hand om utbildningen. Kommunerna skall i sammanhanget vinnlägga sig om en planering av personalens kompetensutveckling (2 kap. 7 §). Insatser för att stödja kommunerna med att utveckla skolan och läraryrket och främjande av kompetensutveckling av personal inom skolväsendet sker via Myndigheten för skolutveckling. Motionärernas förslag går i vissa fall in på detaljer som ankommer på arbetsgivarna. Frågan om vad som skall regleras av staten när det gäller de av kommunerna anställda lärarna och annan personal har ingått i uppdraget skollagskommitté (SOU 2002:121). Det betänkandet ingår som underlag för beredningen av en ny skollag. Något uttalande från är därför inte påkallat. Staten har genom olika initiativ stimulerat systematiserad kunskapsuppbyggnad inom utbildningsområdet. Genom lärarutbildningen har staten ambitionen att stärka banden mellan forskning och praktik. Omfattande resurser tillfördes utbildningsvetenskaplig forskning genom tillkomsten av den utbildningsvetenskapliga kommittén vid och de resurser som hanteras där. Den utbildningsvetenskapliga kommittén och de etablerade forskarskolorna har bl.a. till syfte att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning. De bidrar till att bygga upp vetenskapligt grundad kunskap till stöd för läraryrket. Genom de ökade resurserna till utbildningsvetenskaplig forskning ökar möjligheterna att fler personer, som är praktiskt verksamma i utbildningssystemet som forskarstuderande och senare forskare, bidrar med egna insatser i det systematiska kunskapsbyggandet. Om mer kunskap om skolverksamheten skapas av vetenskapligt skolade personer med egen lärarerfarenhet, kan läraryrkets forskningsanknytning öka. Lärarnas möjligheter till forskarutbildning och andra former av kompetensutveckling bör vara en angelägen fråga för de kommunala huvudmännen. När det gäller frågorna om att reformeraoch kvalitetssäkra lärarutbildningen, göra den mer specialiserad och förtydliga centrala begrepp i lärarutbildningen kan konstateras att beslutade om en reformering av lärarutbildningen (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). Reformen trädde i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16) anfördes bl.a. följande. har utvärderat den nya lärarutbildningen och publicerade sin rapport av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor (2005:17 R). I rapporten konstaterar att den genomförda förändringen av lärarutbildningen svarar mot ett behov av att komma till rätta med tidigare utbildningars tillkortakommanden. Verket konstaterar också att reformen skapat nya utmaningar: åtta utbildningar förs samman till en programutbildning och den vetenskapliga grunden förstärks liksom den yrkesförberedande utbildningen. Tvärvetenskapliga studier kompletterar ämnesstudierna och ger beredskap att arbeta okonventionellt med skolans kunskapsstoff. Lärosätenas intensiva och lojala arbete med reformen har lett till att lärarutbildningens ställning har förbättrats och blivit en gemensam angelägenhet, vilket var ett av syftena. Dessa strukturella förändringar har bidragit till att höja kvaliteten i utbildningen jämfört med tidigare. till att reformprocessen pågått ger den således utrymme för ytterligare kvalitetshöjning i utbildningen. Dock pekar verket på företeelser i utbildningen som behöver korrigeras. En av reformens bärande idéer är studenternas fria val av kurser och inriktningar, vilket tillgodoses genom lärosätenas flexibilitet i utbud av kurser och inriktningar. Detta har lett till att det blivit svårt för lärosätena att skapa en naturlig progression för studenterna i utbildningen. Vidare noterar verket att den komplicerade strukturen med allmänt utbildningsområde, många olika inriktningar och specialiseringar kombinerat med verksamhetsförlagd utbildning och krav på examensarbete, gör utbildningen svåröverskådlig. Studenternas behov av studievägledning har blivit stort som lärosätena inte avsatt tillräckliga resurser för denna, vilket bidragit till att studenter gör val som minskar deras möjlighet att få arbete. Av utvärderingen framgår också att kravnivån ofta uppfattas som låg, framför allt inom det allmänna utbildningsområdet. Verket pekar också på lärarutbildningens behov av internationalisering utifrån såväl innehåll som struktur och kommer att uppmärksamma denna fråga i sitt fortsatta arbete. anser att ett flertal åtgärder behöver vidtas på olika nivåer för att den nya lärarutbildningen skall svara mot skolans behov och uppfylla de kvalitetskrav som måste ställas på den högre utbildningen. Verket ger ett antal rekommendationer till regeringen och till lärosätena. kommer att följa upp resultatet av den genomförda granskningen genom en förnyad utvärdering (s. 146 f.).