bet · GT01KU17 · 2006-05-02 00:00:00 — En andra nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, m.m. I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2005/06:95 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009 jämte fem motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Vidare behandlas ett 40-tal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Frågorna gäller i huvudsak förstärkning av mänskliga rättigheter, ekonomiska, kulturella och sociala rättigheter, mänskliga rättigheter vid terrorbrott, information om mänskliga rättigheter, religionsfrihet, habeas corpus-principen, registrering av föreningar m.m. Av motionsyrkandena behandlas ett antal motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör förslag som avstyrkts tidigare efter ingående behandling. Utskottet avstyrker samtliga motioner och föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns 59 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2005/06:95 till handlingarna. avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 1 (m) avslår motion 2005/06:K21 yrkande 5. Reservation 2 (fp, kd, c) Ratificering av tilläggsprotokoll 12 till avslår motionerna 2005/06:K18 yrkande 2, 2005/06:K22 yrkande 3 och 2005/06:Ju419 yrkande 9. Reservation 3 (v, mp) avslår motion 2005/06:K22 yrkande 4. Reservation 4 (mp) avslår motion 2005/06:K22 yrkande 16. Reservation 5 (v, mp) Uppföljning av konventioner som inte har ratificerats avslår motionerna 2005/06:K22 yrkande 1 och 2005/06:K473 yrkande 9 i denna del. Reservation 6 (mp) efterlevnad av internationella konventioner avslår motionerna 2005/06:K18 yrkande 4 och 2005/06:K473 yrkande 9 i denna del. Reservation 7 (v, mp) avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 8 (m, fp) avslår motionerna 2005/06:K419 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:K452 yrkande 1. Åtgärder mot rasistiska organisationer avslår motion 2005/06:K389. Reservation 9 (kd) avslår motion 2005/06:Sf281 yrkande 6. Reservation 10 (mp) avslår motion 2005/06:K22 yrkandena 5-7. Utbildningsmaterial för vissa yrkesgrupper avslår motion 2005/06:K22 yrkande 8. Reservation 11 (mp) Samarbete mellan Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och m.fl. avslår motion 2005/06:K22 yrkande 9. Lika rättigheter oavsett sexuell läggning avslår motion 2005/06:K22 yrkandena 10 och 11. om homo-, bi- och transpersoner avslår motion 2005/06:K20 yrkande 6. Reservation 12 (fp, v, c, mp) HBT-arbete i kommuner och landsting avslår motion 2005/06:K20 yrkande 7. Reservation 13 (fp, v, c, mp) Handisam och andra aktörer avslår motion 2005/06:K22 yrkande 12. Reservation 14 (mp) avslår motion 2005/06:K22 yrkande 13. Reservation 15 (mp) avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 16 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:K21 yrkande 2. Reservation 17 (kd) Kommunala partnerskap och landstingens nätverk kring avslår motion 2005/06:K22 yrkande 15. Analys av efterlevnad av konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter avslår motion 2005/06:K473 yrkande 8. Tilläggsprotokoll till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter avslår motion 2005/06:K22 yrkande 2. Reservation 18 (mp) Åtgärder för att stävja diskriminering på grund av ålder skall omfatta hela samhällslivet avslår motion 2005/06:K22 yrkande 19. Reservation 19 (mp) Förbättrad representation för det underrepresenterade könet avslår motion 2005/06:K22 yrkande 20. avslår motion 2005/06:K22 yrkande 21. Tillämpning av definition av hemlösa avslår motion 2005/06:K22 yrkande 22. Reservation 20 (mp) Rätt till bostad för elöverkänsliga avslår motion 2005/06:K22 yrkande 23. avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 21 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 22 (m, kd) Stärkning av friskolornas ställning avslår motion 2005/06:K21 yrkande 3. Reservation 23 (fp, kd) Plan för att höja kvaliteten på utbildningen avslår motion 2005/06:K20 yrkande 3. Reservation 24 (fp, c) Genomgång av läroböcker från diskrimineringssynpunkt avslår motion 2005/06:K22 yrkande 25. Reservation 25 (mp) Kvinnor i kliniska läkemedelsprövningar avslår motion 2005/06:K20 yrkande 1. Reservation 26 (fp, kd, c) Märkning av läkemedel som inte testats på kvinnor avslår motion 2005/06:K20 yrkande 2. Reservation 27 (fp, c) Elöverkänsligas rätt till vård avslår motion 2005/06:K22 yrkande 24. Reservation 28 (mp) Insatser för att stävja mäns våld mot kvinnor avslår motion 2005/06:K20 yrkande 4. Reservation 29 (fp, c, mp) Mannens behov av professionellt stöd avslår motion 2005/06:K22 yrkande 27. Reservation 30 (fp, c, mp) avslår motion 2005/06:K22 yrkande 28. Reservation 31 (fp, c, mp) avslår motionerna 2005/06:K17 i denna del och 2005/06:K22 yrkande 29. avslår motion 2005/06:K20 yrkande 5. Reservation 32 (c) avslår motion 2005/06:K430 yrkande 5. Reservation 33 (fp) Oberoende utredningsorgan hos polisen avslår motion 2005/06:K18 yrkande 5. Reservation 34 (v, mp) Rättssäkerhetsgarantier för den personliga integriteten avslår motion 2005/06:K22 yrkande 30. Reservation 35 (v, mp) Hantering av klagomål på polisen avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 36 (m, fp) avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 37 (m, fp) avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 38 (m, fp) Kampen mot terrorbrott inom ramen för de mänskliga rättigheterna avslår motion 2005/06:K473 yrkande 7. Utvärdering av hur de mänskliga rättigheterna har påverkats av kampen mot terrorismen avslår motion 2005/06:K18 yrkande 9. Reservation 39 (v, mp) Kampen mot terrorism är en kamp för de mänskliga rättigheterna avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 40 (m, fp) avslår motion 2005/06:Ju419 yrkande 10. Reservation 41 (v, mp) avslår motion 2005/06:K398 yrkande 3. avslår motion 2005/06:K21 yrkande 4. Reservation 42 (kd) avslår motion 2005/06:K21 yrkande 1. avslår motion 2005/06:K22 yrkande 31. Användande av diplomatiska garantier i avslår motion 2005/06:K18 yrkande 6. Reservation 43 (fp, v, c, mp) Verka internationellt för förbud av diplomatiska garantier avslår motionerna 2005/06:K18 yrkande 8 och 2005/06:K22 yrkande 33. Reservation 44 (fp, v, c, mp) Möjlighet till upprättelse vid kränkning avslår motionerna 2005/06:K18 yrkande 7 och 2005/06:K22 yrkande 32. Konventionsenlig ersättning till tortyroffer avslår motion 2005/06:Ju419 yrkande 7. Reservation 45 (fp, v, c, mp) avslår motion 2005/06:K20 yrkande 8. Reservation 46 (fp, c) avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 47 (m, fp, mp) avslår motion 2005/06:K22 yrkande 34. Reservation 48 (mp) Arbete med de mänskliga rättigheterna hos lokala aktörer, kommuner och landsting avslår motionerna 2005/06:K22 yrkandena 35 och 36 samt 2005/06:K473 yrkande 3. Internationell konferens om mansrollen m.m. avslår motion 2005/06:K22 yrkande 37. Reservation 49 (fp, mp) FN-arbete om transnationella bolag avslår motion 2005/06:K22 yrkande 38. Reservation 50 (mp) Uppdrag till statliga bolag avslår motion 2005/06:K22 yrkande 39. Reservation 51 (mp) Attitydpåverkan genom olika kanaler avslår motionerna 2005/06:K22 yrkande 40 och 2005/06:K473 yrkandena 4 och 5. Information även för funktionshindrade avslår motion 2005/06:K473 yrkande 6. Reservation 52 (fp, mp) Lagskydd för svenska språket avslår motion 2005/06:K17 i denna del. Reservation 53 (m, fp, kd, c) Motionsförslag som behandlas i förenklad ordning avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Reservation 54 (m) Reservation 55 (fp) Reservation 56 (kd) Reservation 57 (v) Reservation 58 (c) Reservation 59 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 72 Motionsförslag som behandlas i förenklad ordning m.fl. (m) m.fl. (v) m.fl. (m) och (båda s) Skånberg och (båda kd) m.fl. (kd) m.fl. (kd) m.fl. (kd) Skånberg m.fl. (kd) m.fl. (fp) m.fl. (v) m.fl. (fp) m.fl. (c) m.fl. (c) m.fl. (kd) m.fl. (m) m.fl. (m) m.fl. (kd) Ärendet och dess beredning presenterade regeringen den första handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83). Handlingsplanen har genomförts och utvärderats. Utvärderingen har gjorts av en interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter. Resultatet av en uppföljning per presenteras i skrivelsen. Enligt regeringen har så gott som alla åtgärder som aviserades i den första handlingsplanen genomförts inom den planerade perioden. Genom ett regeringskanslibeslut gavs den dåvarande generalsekreteraren för Centrum, , sedermera utsedd till kommissionär för de mänskliga rättigheterna, i uppdrag att biträda med en utvärdering av handlingsplanen. Enligt uppdragsbeskrivningen skulle utvärderingen omfatta handlingsplanens genomförande och resultat samt slutsatser och rekommendationer inför nästa handlingsplan. Referensgrupper bestående av representanter från riksdagspartierna, de olika ombudsmännen (dock inte ombudsmän), Justitiekanslern, myndigheter inom rättsväsendet, , andra myndigheter, kommuner och landsting, universitet och högskolor, arbetsmarknadens parter samt enskilda organisationer har knutits till arbetet. Utvärderingen har tillställts referensgrupperna. En kartläggning har genomförts av vilka brister som kan finnas i skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna i . I arbetet med kartläggningen har synpunkter och förslag inhämtats från referensgrupperna. Kartläggningen presenteras i regeringens skrivelse. Med anledning av skrivelsen har sex följdmotioner väckts. En av dessa, liksom några motionsyrkanden i de övriga motionerna, handlar om nationella minoriteter samt urfolk och behandlas i betänkande 2005/06:K19 Minoritetsfrågor. Under allmänna motionstiden har det väckts ett antal motioner i fri- och rättighetsfrågor. 46 sådana motionsyrkanden tas upp i detta betänkande. Vissa motionsyrkanden har samma innebörd som motionsyrkanden som tidigare under innevarande mandatperiod har behandlats i utskottets betänkanden /03:KU24, 2002/03:KU26, 2003/04:KU12, 2004/05:KU14, 2004/05:KU17, 2004/05:KU27 och 2004/05:KU32. Dessa motionsyrkanden ges i detta betänkande en förenklad behandling. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Jämför särskilt yttrande 1 (mp). Skrivelsen innehåller en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna avseende (del I) och en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II). I del I av skrivelsen, som innehåller handlingsplanen, redogör regeringen inledningsvis för sitt långsiktiga mål i arbetet för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå, för syftet med handlingsplanen samt för bakgrunden till skrivelsen. Vidare behandlar regeringen vissa frågor avseende internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. I skrivelsen aviseras en rad insatser som syftar till att skydda och främja vissa rättigheter. Vidare beskriver regeringen frågor om organisation och samordning av arbetet med att främja rättigheterna samt attitydpåverkande arbete, bl.a. genom utbildning och information om de mänskliga rättigheterna. Slutligen behandlar regeringen hur handlingsplanen kommer att följas upp och utvärderas. Del II av skrivelsen innehåller en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i . Kartläggningen har, som tidigare nämnts, tagits fram som ett underlag för handlingsplanen. Regeringens andra handlingsplan om mänskliga rättigheter Den första handlingsplanen för mänskliga rättigheter presenterades i regeringens skrivelse 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. I sin skrivelse 2000/01:59 En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering presenterade regeringen en särskild handlingsplan på diskrimineringsområdet. Regeringen avser inte att presentera någon ny sådan särskild handlingsplan utan har integrerat diskrimineringsfrågorna i handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. På så sätt menar också regeringen att det betonas att skydd mot diskriminering och intolerans är frågor om mänskliga rättigheter. Den nu presenterade nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter innehåller som titeln antyder en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter. På det internationella området har det svenska arbetet med mänskliga rättigheter behandlats i en rad propositioner och skrivelser som det redogörs för i skrivelsen (s. 14 f.). Främst kan den överlämnade regeringens skrivelse Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr. 2003/04:20) till nämnas. Skrivelsen är en uppföljning av regeringens skrivelse med samma namn, som var den första samlade presentationen av de mänskliga rättigheterna i utrikespolitik. Skrivelsen redovisar den utveckling som ägt rum på respektive område och hur på olika sätt kunnat medverka till att stärka agerandet och skyddet för de mänskliga rättigheterna i världen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om att förstärka grundlagsskyddet för , ratificering och införlivande av konventioner, uppföljning av handlingsprogrammet, omhändertagande av synpunkter på efterlevnad av konventioner från internationella organ, ekonomiskt skadestånd för tortyroffer samt insatser för mänskliga rättigheter på det internationella planet. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp, kd, c), 3 (v, mp), 4 (mp), 5 (v, mp), 6 (mp), 7 (v, mp) och 8 (m, fp). Översikt över konventioner på området för mänskliga rättigheter I regeringens skrivelse 2005/06:95 redogörs för de viktigare konventioner på området för mänskliga rättigheter som har ratificerat. I skrivelsen anger regeringen att den avser att åter se över i vilken mån ytterligare konventioner och tilläggsprotokoll som rör mänskliga rättigheter kan undertecknas och ratificeras. När det gäller protokoll 12 till om generellt diskrimineringsförbud anför regeringen att den inte har för avsikt att tillträda protokollet men att det också är en fråga som skall ses över. Samma sak gäller för om migrerade arbetares rättigheter. Uppföljning av synpunkter från internationella organ Enligt skrivelsen rapporterar i likhet med övriga konventionsstater till ett flertal internationella organ om hur konventioner om mänskliga rättigheter efterlevs på nationell nivå. Flera av de internationella organ som granskar staternas efterlevnad av konventioner om mänskliga rättigheter rekommenderar staterna att involvera olika aktörer i samhället i rapporteringsarbetet. Vidare har såväl utvärderaren av den första handlingsplanen för mänskliga rättigheter som ett flertal referensgrupper framfört att de synpunkter som tar emot bör spridas bättre, bl.a. till myndigheter, kommuner och landsting. Regeringen avser därför enligt skrivelsen att bjuda in representanter för aktörer från olika delar av samhället till möten i samband med att rapporterar till FN om efterlevnaden av konventioner om mänskliga rättigheter och tar emot synpunkter från övervakningskommittéerna. När regeringen bedömer detta lämpligt kommer möten även att anordnas vid rapporteringen till . I samband med rapporteringen rörande den europeiska sociala stadgan finns ett fast etablerat samrådsförfarande med arbetsmarknadens parter. har beslutat att godkänna det av antagna fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter () rörande försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. har även antagit de ändringar i som bedöms nödvändiga för att skall kunna tillträda det fakultativa protokollet. Ändringarna innebär att ett nytt brott införs - otillbörligt utverkande av samtycke eller tillstånd till adoption av barn. Även försök till sådant brott har kriminaliserats (prop. 2005/06:68, bet. 2005/06:JuU20, rskr. Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). Kommittén har antagit namnet . Kommittén har, som framgår nedan, i uppdrag att pröva frågorna om förstärkt lagprövning och om det finns behov av en författningsdomstol. För det fall utredningen finner skäl att föreslå förändringar i dessa avseenden är utredningen oförhindrad att också pröva om det finns behov av att i övrigt föreslå förändringar vad gäller skyddet för grundläggande fri- och rättigheter. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . I motion 2005/06:K21 av m.fl. (kd) anför motionärerna att bör överväga att ge ett starkare stöd i grundlagen (yrkande 5). I en motion 2005/06:K17 av m.fl. (m) anförs i denna del motsvarande yrkande. När det gäller tillträde till konventioner anför motionärerna i motion 2005/06:Ju419 av m.fl. (v) att bör inleda en process för undertecknande och ratificering av tilläggsprotokoll nr 12 till om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (yrkande 9). I motion 2005/06:K18 m.fl. (v), yrkande 2, och motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp), yrkande 3, framförs yrkande av samma innebörd. I motion 2005/06:22 av m.fl. (mp) yrkas att skall ratificera om migrerande arbetares rättigheter (yrkande 4) och att FN:s konvention om barnets rättigheter bör införlivas i svensk lag (yrkande 16). I motion 2005/06:K22 av m.fl. (mp) anförs att det finns ett behov av kontinuerlig översyn och uppföljning av arbetet med mänskliga rättigheter i . När det gäller nya konventioner och konventioner som inte tillträtt bör det göras en uppdatering av handlingsprogrammet (yrkande 1). I motion 2005/06:K473 av m.fl. (mp) anför motionärerna att regeringen på ett konsekvent sätt måste redovisa arbetet med att förbereda ratificeringar av internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna och att regeringen då också skall ange skäl till förseningar eller utebliven ratificering. Vidare skall man följa och rapportera om FN:s övervakningskommittéer. Även myndigheter och andra berörda som arbetar med dessa frågor skall informeras (yrkande 9). I motion 2005/06:K18 av m.fl. (v) anför motionärerna att regeringen bör lämna skrivelser till om hur man avser att följa upp kritik och rekommendationer från FN-kommittéerna och samt hur man avser att genomföra de lagändringar och andra konkreta åtgärder som kommittéerna och rådet rekommenderar (yrkande 4). I motion 2005/06:K17 av m.fl. (m) anförs i denna del att och EU i sina förbindelser med andra länder och i FN i större utsträckning skall värna och framhäva demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna som grund för samhällelig utveckling. och EU skall med kraft verka för att respekt för de mänskliga rättigheterna och demokrati uttryckligen inbegrips i FN:s millenniemål. och EU bör redovisa en ländervis översikt över brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin samt debattera det i . behandling m. m aktiviteter för mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik behandlar frågor om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, senast i betänkande 2005/06:UU15. I betänkandet har utrikesutskottet bl.a. behandlat en motion med yrkande om att och EU i större utsträckning måste värna och framhäva demokrati och respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna i sina förbindelser med arabländerna. Utskottet ansåg att målmedvetet måste arbeta för att förbättra effektiviteten i de organ som behandlar frågor om mänskliga rättigheter. Utskottet betonade vikten av att uppföljningssystemen ses över och att de rapporter, ställningstaganden och rekommendationer som görs är relevanta så att de uppmärksammas av en vidare krets. Det är angeläget med åtgärder för att säkerställa att de ställningstaganden och rekommendationer som görs av och andra organ för mänskliga rättigheter verkligen får ett praktiskt och konkret genomslag. Det tekniska stödet till länder som behöver hjälp med genomförande av konventioner behöver förbättras. Politiska påtryckningar från och andra stater måste till. Regionala organisationer, exempelvis EU, regeringar, arbetsgivarorganisationer, fackliga organisationer och andra frivilligorganisationer, har alla viktiga roller när det gäller att sätta press på länder som bryter mot grundläggande mänskliga rättigheter. gäller som lag här i landet . När det gäller konventionens ställning i svensk rätt ansåg Fri- och rättighetskommittén att regler om de mänskliga fri- och rättigheterna är av sådan vikt att de har sin plats i en grundlag (SOU 1993:40, del B s. 127). Kommittén konstaterade dock att 2 kap. regeringsformen redan innehöll en omfattande reglering av fri- och rättigheter, vari också stadgades under vilka förutsättningar fri- och rättigheterna får begränsas, och att denna reglering till stor del utformats med som inspirationskälla. Enligt kommittén skulle en inkorporering av konventionen med status av grundlag leda till en dubbelreglering på grundlagsnivå av vissa rättigheter och hur dessa får inskränkas. Vid en eventuell konflikt mellan konventionen och regeringsformen skulle konventionen enligt kommittén dessutom som senare lag ges företräde. Detta fann kommittén mindre lämpligt och föreslog i stället att skulle få status av vanlig lag. För att garantera företräde även i förhållande till senare stiftad lag ansåg kommittén att den skulle ges en särskild betydelse genom en bestämmelse i regeringsformen som, efter förebild av 1 kap. 7 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen, stadgade att lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med . Frågan om inkorporering av behandlades i proposition /94:117. Till grund för propositionen låg en överenskommelse i olika författningsfrågor som hade träffats mellan riksdagspartierna . I propositionen delade regeringen kommitténs bedömning att inkorporeringen av skulle ske genom vanlig lag. Vidare menade regeringen att den föreslagna grundlagsbestämmelsen hade ett betydande värde. Genom en regel i regeringsformen markerades, enligt regeringen, den särskilda betydelse som konventionen har och som själva inkorporeringsförfarandet syftade till att förstärka. Regeringen underströk att konventionen genom den föreslagna bestämmelsen inte fick grundlags status och att det inte heller skapades någon ny nivå i normhierarkin mellan vanlig lag och grundlag. Enligt regeringen innebar det att i fall av verklig eller skenbar konflikt mellan konventionen och annan lag - och motstridigheten inte är av den uppenbara karaktär som förutsätts i lagprövningsregeln (11 kap. 14 § regeringsformen) - måste konflikten lösas genom lagtolkning eller med hjälp av rättstillämpningsmetoder. Vidare framhöll regeringen att någon risk för en konflikt mellan bestämmelser och föreskrifterna i 2 kap. regeringsformen inte gärna kan uppstå. I den mån de två regelsystemen inte ger samma skydd kommer, enligt regeringen, den regel som går längst att bli den som avgör hur långt skyddet för fri- och rättigheterna sträcker sig. Med andra ord kompletterar regelsystemen varandra. Detsamma kunde enligt regeringen sägas om tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens förhållande till konventionen. Vid riksdagsbehandlingen ställde sig bakom regeringens förslag, med undantag i ett visst avseende för motivtexten beträffande aktuella principer för lagtolkning och rättstillämpningsmetoder (bet. 1993/94:KU24 s. 17 f.). avstyrkte utskottet ett motionsyrkande (m) om att rättighetsskydd borde anpassas till regeringsformens högre skyddsnivå (bet. 1999/2000:KU11 s. 59). Förutom vad utskottet tidigare anfört om bl.a. dubbelreglering på samma konstitutionella nivå och normhierarki ville utskottet i sammanhanget också framhålla dels att artiklarna 15-18 i konventionen reglerar möjligheterna för staterna att i vissa situationer göra begränsningar i konventionens rättigheter, dels att flera av konventionens artiklar innehåller en tydlig reglering av i vilka situationer som den rättighet som avses i artikeln får begränsas. Att införa ytterligare inskränkningar av när en rättighet som avses i konventionen kan begränsas skulle skapa oklarhet om konventionens ställning.