bet · GT01SkU17 · 2006-02-21 00:00:00 — m.fl. (fp) anser i motion Kr381 yrkande 7 att de riktlinjer som tillämpas för sponsring av kultur bör kompletteras med en regel som innebär att det skall föreligga en direkt eller indirekt motprestation och att det inte får råda ett uppenbart missförhållande mellan bidraget och motprestationen. Enligt motion Kr382 yrkande 43 av m.fl. (mp, -) bör regeringen återkomma med förslag till regelverk för kultursponsring som innebär att det skall föreligga en direkt eller indirekt motprestation och att det inte får råda ett uppenbart missförhållande mellan bidraget och motprestationen. I motion Kr418 yrkande 10 anser m.fl. (kd) att regeringen bör återkomma med ett förslag om ändringar i skattelagstiftningen som syftar till att underlätta sponsring av allmännyttiga ändamål. Som utskottet ovan redovisat har frågan om avdragsrätten för sponsring varit föremål för ingående överväganden. Dessa har utmynnat i att har ställt sig bakom regeringens bedömning att en särskild regel om avdragsrätt för sponsring inte bör införas, utan att det är bättre att eventuella problem som kan uppkomma i rättstillämpningen löses med hjälp av riktlinjer från . Utskottet anser att ställningstagande nu bör stå fast och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om att införa vissa ytterligare särregler för beskattningen av konstnärlig verksamhet. Jämför reservation 23 (c) och särskilt yttrande 7 (v). I fråga om företagens inköp av konst gäller enligt 18 kap. 3 § andra stycket IL regeln att värdeminskningsavdrag inte kan göras för sådana konstverk och andra tillgångar som kan antas ha ett bestående värde. För konstnärlig verksamhet finns emellertid vissa avvikelser i jämförelse med beskattning av annan enskild näringsverksamhet. En sådan gäller de större möjligheter som finns att kvitta underskott (se ovan i avsnittet Kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst) och tillgången till inkomstutjämning av upphovsmannaintäkter genom upphovsmannakontot (32 kap. IL). Inom mervärdesbeskattningen finns också skatteavvikelser för kultursektorn. En av dessa avvikelser som mer direkt berör bildkonst är de undantag som gäller konstnärens egen (eller dödsboets) försäljning. Sådan försäljning är på begäran skattepliktig först om den överstiger då den beskattas . I motion Sk322 yrkande 5 av m.fl. (m) föreslås att skattereglerna utformas så att de ger företagen större möjligheter att köpa in konst. m.fl. (m) vill i motion Kr252 yrkande 2 främja förbättrade skattevillkor för konstnärligt arbete, bl.a. genom att företag får dra av inköp av konstföremål. Enligt motion Kr334 av m.fl. (c) bör företagar- och skatteområdet ses över i syfte att konstnärer i större utsträckning skall kunna leva på sin lön (yrkande 31). I samma motion föreslås att företag bör ges rätt att göra avdrag för kostnaden för inköp av konst när inköpet görs direkt från konstnären eller dennes ombud (yrkande 35). m.fl. (mp, -) anser i motion Kr382 yrkande 33 att regeringen bör återkomma med förslag om skatteavdrag för förstagångsinköp av konst. m.fl. (v) föreslår i motion 2004/05:Kr289 yrkande 4 en utredning av frilansande konstnärers skattevillkor. I motion Kr409 föreslår m.fl. (v) en förenklad företagsform för konstnärer (yrkande 7), en utredning om ökad social trygghet för konstnärer (yrkande 8) och att ett lämpligt organ får i uppdrag att se över hur handläggare av skatte- och försäkringssystemen kan utbildas i en tolkning av regelverken som är anpassad till konstnärernas situation (yrkande 9). I motion Kr410 av m.fl. (kd, m, fp, c) förordas anpassningar av skatteregler och allmänna trygghetssystem till de särskilda villkor som utövare av konstnärliga yrken har (yrkande 1) och en översyn i syfte att göra det möjligt för företag att skriva av inköp av samtidskonst (yrkande 9). Utskottet har vid tidigare behandling av förslag om utvidgad avdragsrätt för konstinköp framhållit att utgångspunkten för överväganden om de avdragsregler m.m. som skall gälla vid beskattningen måste vara att åstadkomma ett så riktigt beskattningsresultat som möjligt genom att företaget vid beskattningen får beakta de kostnader som uppkommer i näringsverksamheten och som är hänförliga till denna. Däremot bör skatteregler inte användas som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. har vid upprepade tillfällen avslagit motionsyrkanden med en sådan inriktning, senast (bet. 2004/05:SkU20). Detsamma gäller i princip även för skatteregler som styr beskattningen av den konstnärliga verksamheten. Utskottet har en viss förståelse för att de skatteregler som berör konstnärer och andra kulturella utövare kan upplevas som komplexa, särskilt när det förekommer inkomster som är hänförliga till olika inkomstslag. har emellertid tagit fram en information som riktar sig till kulturarbetare, och som finns tillgänglig i en broschyr och via verkets hemsida. Inom anordnas även informationsträffar för kulturarbetare. Dessa informationsinsatser bör kunna underlätta för dem som driver olika former av konstnärlig, litterär eller annan kulturell verksamhet. kan informationen bidra till att de fördelar som skattelagstiftningen redan erbjuder för denna typ av verksamhet också kan utnyttjas av berörda kulturarbetare. Villkoren för konstnärlig verksamhet och trygghetssystemen för konstnärer uppmärksammas i olika sammanhang. redovisades betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). Kartläggningen tydliggjorde behoven av att löpande följa hur utvecklingen och förändringar av trygghetssystemen påverkar villkoren för de olika konstnärsgrupperna. Regeringen har som ett resultat av utredningen gett ett fördjupat uppdrag för att öka kunskapen om trygghetssystemets utformning och tillämpning, samt att med utgångspunkt i denna kunskapsuppbyggnad möjliggöra en stöd- och rådgivningsfunktion i frågor som rör de generella trygghetssystemen (prop. 2005/06:1 volym 17 s. 39). Utskottet anser det inte vara påkallat med några förändringar som gäller beskattningen av konstnärlig verksamhet och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om en höjd nivå på representationsavdraget. Utgifter för representation och liknande ändamål skall enligt 16 kap. 2 § IL dras av om de har samband med näringsverksamheten, såsom då det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande eller då utgifterna avser jubileum eller personalvård. Avdraget skall inte överstiga vad som kan anses skäligt. För måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé finns en särskild avdragsram fastlagd i lagtexten. beslutade att avdragsramen skulle vara exklusive moms fr.o.m. , vilket innebar ungefär en halvering av den då tillämpade avdragsramen för måltidsutgifter. minskades avdragsramen ytterligare till exklusive moms. I motion Sk315 yrkar () på en översyn av reglerna för representationsavdraget i syfte att höja nivån på avdraget och att koppla avdraget till prisutvecklingen på restaurang enligt konsumentprisindex (KPI). har vid upprepade tillfällen avslagit yrkanden om en utvidgad avdragsrätt för representation. Utskottet avstyrker även det nu aktuella yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om avdrag för utgifter för deklaration och konsultation i skattemål. Utgifter för biträde i samband med deklaration eller taxeringsprocess får inte dras av. Sådana utgifter anses inte vara omkostnader i driften utan är mera att hänföra till skyldigheter som åligger alla och envar i samband med taxeringen. Omkostnader i mervärdesskatteprocess har dock i praxis fått dras av. Till skillnad från utgifter vid inkomsttaxeringen rör det sig här om en skatt som kan påverka bolagets resultat före skatt. Därmed kan det sägas vara en kostnad för driften av företaget. (SOU 1995:137) övervägde avdragsrätt för kostnader i skattemål och deklarationshjälp, men fann inte skäl att föreslå en ändring av gällande rätt eftersom det inte är fråga om utgifter för intäkternas förvärvande. Den som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt har i viss utsträckning rätt till ersättning för kostnaderna, bl.a. i det fall den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet eller målet. En sådan ersättning anses inte vara skattepliktig. Ersättningen kan inte utgå för kostnader för att fullgöra deklarationsskyldigheten eller för eget arbete. Reglerna finns i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. Lagen skall ses över av den särskilde utredare som tillkallats för att föreslå reformerade förfaranderegler på såväl det direkta som det indirekta beskattningsområdet (dir. 2005:129). Enligt motion Sk247 av och () är det viktigt att underlätta för småföretagare att få rådgivning i skattefrågor. Motionärerna hänvisar till att gällande regler innebär att kostnader för juridiskt biträde i skattemål och att upprätta inkomstdeklaration inte är avdragsgilla för enskilda företagare medan större företag har möjlighet att anställa personer för att utföra sådana uppgifter och kan dra av lönekostnaderna för dessa. Ett liknande yrkande finns i motion Sk295 av och (m). Motionärerna anser att det är orättvist att skattskyldiga behandlas så olika vid tillämpning av samma lagstiftning. Åtminstone måste enligt motionen avdrag för konsultation i skattemål medges om skattemyndigheten inte vinner framgång i sina yrkanden. Utskottet har tidigare intagit ståndpunkten att gällande rätt inte bör ändras när det gäller utgifter som den skattskyldige har vid upprättande av sin deklaration, senast i betänkande 2004/05:SkU20. Utskottet vidhåller ställningstagandet och avstyrker även de nu aktuella yrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om skattefrihet för små kapitalvinster och om preliminärskatteavdrag på barns kapitalinkomster. Jämför reservation 24 (fp). Skattepliktiga kapitalvinster vid försäljning av värdepapper skall deklareras från första kronan. Dessa vinster beskattas enligt huvudregeln med statlig inkomstskatt om . Emellertid beräknas statlig inkomstskatt bara om underlaget för skatten är (65 kap. 2 § IL). Det finns en specialregel, dock inte för vinster vid avyttringar av värdepapper utan för ränteinkomster på t.ex. bankkonton med små behållningar. Bankerna behöver inte göra skatteavdrag eller lämna kontrolluppgift på konton där räntan är (8 kap. 4 § LSK och 5 kap. 9 § SBL). För att det skall vara enkelt för personer som har flera sådana konton som inte ger så mycket ränteinkomst finns en särskild skattefrihetsregel som säger att räntor som inte omfattas av kontrolluppgiftsskyldighet är skattefria om dessa sammanlagt inte uppgår till och är fördelade på olika konton där räntan på varje konto inte överstiger (8 kap. 8 § IL). Räntor kan också tas emot upp till sammanlagt utan att detta utlöser deklarationsskyldighet (2 kap. 2 § 3 LSK). Denna regel gäller också för utdelningar, men inte för kapitalvinster vid avyttringar. Enligt motion Sk420 av () bör kapitalvinst vid försäljning av värdepapper inte beskattas. Nuvarande beskattning av små kapitalvinster är enligt motionären inte rimlig utan undergräver förtroendet för skattesystemet och ytterst välfärden. I motion L339 yrkande 2 av m.fl. (fp) förordas en utredning om preliminärskatteavdrag för barns kapitalinkomster vid försäljning av värdepapper för att undvika att förmyndare drar på barnen skatteskulder. Som framgår av utskottets redovisning för gällande regler har praktiska hänsyn tagits vid utformningen av t.ex. de regler som gäller beskattning av småräntor på olika bankkonton där det finns en särskild skattefrihetsregel. Någon exakt motsvarighet till dessa regler finns inte i fråga om kapitalvinster. Systemet för att deklarera även aktievinster och vinster på fondandelar m.m. har dock förenklats avsevärt, inte minst i och med att alltfler kan utnyttja möjligheterna att deklarera även kapitalvinster via Internet. Frågor kring beloppsgränser m.m. prövas naturligen fortlöpande i takt med att de administrativa systemen kring inkomstdeklarationen utvecklas. Regeringen tillsatte utredningen förfaranderegler på beskattningsområdet (dir. 2005:129) som har till uppgift att lägga fram förslag om ett mer rationellt och kostnadseffektivt förfarande. För den fråga som tas upp i m.fl. motion kan noteras att det i utredningens uppdrag ingår att pröva om det vid t.ex. försäljning av värdepapper kan vara lämpligt att fatta ett taxeringsbeslut med åtföljande beskattningsbeslut redan under beskattningsåret. Den fråga som tas upp i motionen kan alltså få en belysning i det igångsatta utredningsarbetet. Utskottet anser inte att finns anledning till ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionerna och avstyrker följaktligen dessa. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av företags- och kapitalbeskattningen. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 4, 2005/06:U290 yrkande 4, 2005/06:T1 yrkande 5, 2005/06:MJ447 yrkande 2, 2005/06:N305 yrkandena 6 och 9, 2005/06:N434 yrkande 2, 2005/06:N478 yrkande 6 och 2005/06:N480 yrkande 15 och avslår motion 2005/06:Sk455 yrkandena 1, 3 och 6. , , som tillsammans bildar , presenterade en omläggning av den ekonomiska politiken i syfte att stärka arbets- och företagslinjen. Inför valet fortsätter vi med att arbeta fram gemensamma lösningar inom ett antal områden som är strategiskt betydelsefulla för att få fler i arbete, större trygghet och ökad frihet i vardagen. För att få i gång en rejäl tillväxt av nya jobb vill vi genomföra en rad strategiskt viktiga ändringar i skattesystemet och andra åtgärder som bidrar till ett bättre företagsklimat som medför att företag kan startas, växa och utvecklas och sedan också kunna välja att stanna kvar i . Med ett samlat program för jobb och företagande som vi har presenterat vill vi ge en rivstart för att fler människor skall få jobb och för att det svenska näringslivet skall bli vinnare på den globala marknaden. I vårt program ingår satsningar för att hela skall kunna ges goda förutsättningar för tillväxt, bl.a. genom att förbättra tillgången på riskkapital, satsa på kommunikationer och infrastrukturer och bryta ned ineffektiva myndighetsstrukturer och skadlig centralstyrning. Vi ser det som en självklarhet att en privat företagssektor som kan expandera är en förutsättning för att skapa nya jobb och motverka att arbetstillfällen flyttas till länder med bättre villkor för företagande. Ett avgörande inslag i en skattepolitik för att stärka företagandet är att förbättra etablerings- och expansionsmöjligheterna för de mindre företagen. Här måste det t.ex. till en utrensning av befintliga tillväxthämmande regleringar. Ett antal skatter som särskilt berör företagen, inte minst de s.k. 3:12-reglerna, måste ändras så att de gynnar företagande, tillväxt och nyanställningar. Vi har lanserat ett 14-miljarderspaket till landets småföretagare som gäller sänkta skatter och avgifter och regelförenklingar. I en alltmer globaliserad värld finns alltid det internationella perspektivet med. Det är lätt att flytta produktion och kapital mellan länder. De ekonomiska villkoren för företagande måste därför vara konkurrenskraftiga jämfört med andra länder. Därför måste kapitalbeskattningen lindras. Förmögenhetsskatten är en viktig anledning till att kapital flyr landet. är ett av de få länder som fortfarande har kvar förmögenhetsskatt. Den är ett hinder för tillväxt och bör därför tas bort, i ett första steg genom en halvering av skatteuttaget. Det är också viktigt att vi kan dra fördel av den stora potential för svenska företag som den gemensamma marknaden innebär. bör därför verka för att länderna gemensamt tar itu med de olika effektivitetsproblem i form av regelkrångel och risk för beskattning i flera länder som koncerner inom EU kan drabbas av. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar ökar kraven på avkastning för svenska ägare till svenska aktier, medan utländska ägare av svenska aktier slipper denna skatt. Det är en anledning till att alltmer av näringslivet i har utländska ägare. Risken är att huvudkontor flyttar till annat land och följer andra vitala funktioner efter. Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar bör därför avvecklas. De flesta av de förslag till förenklingar som den s.k. småföretagardelegationen presenterade återstår att genomföra. Regler som inte längre fyller sin funktion måste snabbt mönstras ut. Företagarnas kostnader för administration av regelverket skall minskas betydligt. bör genom ett tillkännagivande till regeringen om sådana grundläggande förändringar i villkoren för företagandet som vi ovan redovisat se till att arbetet med en skattereform nu kommer i gång snabbt. Vi anser att ett sådant tillkännagivande tillgodoser de krav på ett bättre fungerande skattesystem som utgör bakgrunden till de motioner som behandlas i detta avsnitt. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vissa åtgärder på företags- och kapitalbeskattningsområdena. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk455 yrkandena 1, 3 och 6 samt avslår motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 4, 2005/06:U290 yrkande 4, 2005/06:T1 yrkande 5, 2005/06:MJ447 yrkande 2, 2005/06:N305 yrkandena 6 och 9, 2005/06:N434 yrkande 2, 2005/06:N478 yrkande 6 och 2005/06:N480 yrkande 15. I finns ett stort antal små företag men förhållandevis få medelstora. Att få mindre företag att vilja investera och nyanställa skulle få en mycket positiv effekt på sysselsättningen. En satsning på mindre företag är också en viktig regionalpolitisk åtgärd. genomförda åtgärder som borttagande av arvs- och gåvoskatten för att underlätta generationsskiften, skattereduktion för forskningssatsningar och reformering av 3:12-reglerna är exempel på bra åtgärder som beslutats under den innevarande valperioden. Det är emellertid nödvändigt att gå vidare och framför allt se över situationen för enskilda firmor och handelsbolag. har en relativt konkurrenskraftig bolagsskatt. anser inte att en höjning i sig är något att sträva efter, men för att finansiera satsningar riktade till mindre företag kan en sådan åtgärd vara möjlig. Nivån på bolagsskatten bör även ses mot bakgrund av att verksamhet berör företagsskatteområdet på ett sätt som kan urholka den svenska skattebasen. De nu nämnda frågorna bör ingå i en översyn av företagsbeskattningen. En sådan översyn bör även omfatta de 1997 införda reduceringsreglerna för arbetsgivaravgifter mot bakgrund av att effekten för sysselsättningen av nedsättningen har ifrågasatts som dessa regler medför ett stort inkomstbortfall. Även frågor inom kapitalbeskattningens område bör ingå i en skatteöversyn. Det gäller inte minst avkastningsskatten på pensionssparande som av många lyfts fram som ett tydligt exempel på en skatteavvikelse och därmed ett avsteg från likformighetsprincipen. Det finns också anledning att kritiskt granska de avdragsmöjligheter vid högre inkomster som dagens regelsystem tillåter. Det är viktigt att fördelningspolitiska överväganden görs även i detta sammanhang. Undersökningar har visat att många människor upplever omfattningen av skattefusk som ett samhällsproblem. Det finns en lång rad områden där insatser är nödvändiga, t.ex. svartarbete inom byggsektorn, oredovisade inkomster inom kontanthandeln, momsfusk. I motion Sk455 ges flera olika exempel på hur skattefusk och skatteplanering kan utnyttjas inom företagssektorn. Ett gemensamt problem är att skatteundandragande i dess olika former riskerar att slå ut seriösa och effektiva företag, liksom att svartarbete ger otrygga anställningsförhållanden för den enskilde. Därför bör en översyn av skattesystemet även ta upp frågor som rör skatteundandragande. Tonnageskatt, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om införande av en tonnageskatt. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 9, 2005/06:Sk453, 2005/06:T426 yrkande 2, 2005/06:T497 yrkande 16, 2005/06:T559 yrkande 28 och 2005/06:T611 yrkande 1. uttalade sig enhälligt för att regeringen skulle utreda formerna för införande av tonnageskatt (bet. 2003/04:SkU21). Dessvärre nödgas vi notera att regeringen inte verkställt beslut med den skyndsamhet som är befogad av hänsyn till den svenska rederibranschens och sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Samtliga ombordanställda och deras fackliga organisationer har samma behov som rederierna av att utredning, regeringsförslag och riksdagsbeslut verkställs eftersom det påverkar näringen i alla led, från framtidsförhoppningar för rederierna till anställningstryggheten för sist anställde . Likväl har redan riksdagsbeslutet om tillkännagivandet till regeringen av branschen uppfattats så positivt att antalet beställda fartyg från svenska rederier ökat kraftigt. Det ligger emellertid i farans riktning att om inte intentioner fullföljs av regeringen - ett riksdagsbeslut hade kunnat tas så att tonnagebeskattningen hade kunnat införas från - kan både framtidstron och den faktiska utvecklingen inom den svenska sjöfartsnäringen, inkluderat rederier, ombordanställda och företag och anställda med knytning till näringen, gå om intet eller påverkas negativt. Därför bör tonnagebeskattningen av konkurrensskäl införas utan varje onödig fördröjning. Den utredning som pågår skulle enligt de ursprungliga direktiven vara klar före utgången av . Utredningen har sedan fått förlängd tid till . För att detta inte skall föranleda ytterligare fördröjning bör ställa det kravet på regeringen att den skall lägga fram ett förslag om lagstiftning i sådan tid att en tonnageskatt kan införas av . Fåmansföretag, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nya skatteregler för fåmansföretag. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Sk259 yrkande 3, 2005/06:Sk298 yrkande 4 i denna del, 2005/06:Sk328 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk366, 2005/06:Sk430, 2005/06:Sk495 yrkande 1, 2005/06:N434 yrkande 3, 2005/06:N480 yrkande 17 och 2005/06:Bo298 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Sk358. När regeringen tillsatte en expertgrupp med uppdrag att föreslå en reformerad fåmansbolagsbeskattning hoppades många att det skulle finnas förutsättningar att åstadkomma en långsiktigt hållbar lösning med såväl goda villkor för företagande och entreprenörskap som ett enkelt regelverk. Vi ifrågasatte dock snart regeringens ambition att åstadkomma detta eftersom expertgruppen fick alldeles för snäva direktiv. När den sedan gick utöver sitt utredningsuppdrag och föreslog en avveckling av förmögenhetsskatten, möttes detta med ett snabbt förmätet besked om att detta alternativ, expertgruppens huvudspår, inte ens skulle finnas med i remissbehandlingen. Det förslag till reformerade beskattningsregler för fåmansbolag som regeringen till slut lade fram (prop. 2005/06:10) underlättar visserligen för en del företag, men lämnas många andra företag åt sitt öde. Regeringen framhöll i den nämnda propositionen mycket starkt den s.k. preventionsfaktorn, dvs. att förhindra personer från att bli företagare av misstänkta skatteskäl.