bet · GT01UbU14 · 2006-04-20 00:00:00 — Eleverna skall därmed fatta beslut om skolans inriktning och utveckling. Det är helt fel väg att gå, menar . I stället borde skolan låta eleverna med stigande ålder få ta ett allt större ansvar för att kunskapsmålen nås och att ordningen fungerar på skolan. begär i motion 2005/06:Kr412 yrkande 15 ett tillkännagivande om en lagstadgad miniminivå av elevinflytande i skolan. I motionen skrivs att det bästa sättet att utveckla elevernas känsla för demokratiska beslutsformer och skapa förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter är att möjliggöra inflytande och ansvar för eleverna. begär också i motion 2005/06:Ub587 yrkande 26 att en miniminivå för elevinflytande stadgas i lag. I motionen anförs att elever har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. Inflytandets omfattning och utformning skall anpassas efter elevernas ålder och mognad och utformningen av elevinflytandet skall bestämmas lokalt. framför i motion 2005/06:Ub428 yrkande 11 att skollagen bör föreskriva att varje skola skall ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. Skolan är till för eleverna och självklart skall de ha inflytande över den. I motion 2005/06:Ub467 (s) anförs om demokratisk skolning och elevinflytande i skolan att den praktiska demokratin måste få ett större utrymme i skolans läroplaner så att eleverna förbereds för ett inträde i det demokratiska styrelseskicket. I motion 2005/06:Ub447 (s) framförs uppfattningen att det är viktigt att eleverna blir mera delaktiga i hur skolmiljön utformas. Med hjälp av barns röster och åsikter i olika sakfrågor kan vi genomföra en bättre skolmiljö, menar motionären. begär i motion 2005/06:Ub428 yrkande 13 förslag till ändring i skollagen så att den garanterar att det framgår av en elevs slutbetyg om denne varit engagerad i elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete e.d. I motion 2005/06:Ub562 (s) begärs att barn skall ha rätt att utvärdera hela sin skolsituation. I motionen citeras artikel 12: "Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad." Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet hänvisar här till som skall genomsyra allt beslutsfattande som rör barn (prop. 1997/98:182). I anslutning till artikel 12 om barns rätt att komma till tals anförde i betänkandet Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116) bl.a. följande: Skolan är basen i arbetet med att öka inflytandet för barn och ungdomar. har också betonat skolans betydelse som en "demokratisk frizon" för barn. Det finns ingen valfrihet för svenska skolor vad gäller elevers inflytande. Det är inget "projekt" som kan sättas i gång och avbrytas och kan heller inte vara någon försöksverksamhet som skolan kan driva . Varje skola har, mot bakgrund av och det svenska regelsystemet för skolan, ett uppdrag att se till att alla elever, oavsett kön, social och kulturell bakgrund får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen - - -. För att åstadkomma ett verkligt inflytande för elever krävs att det i skolan finns en positiv anda, goda relationer mellan lärare och elever samt en gemensam värdegrund för lärare och elever att utgå ifrån. Utskottet anser att elevers arbete med elevinflytandefrågor m.m. är angeläget och skall stödjas. Utskottet utgår från att den närmare utformningen av elevinflytande behandlas i arbetet med en ny skollag. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande läromedel och utrustning, skolbibliotek samt arbetsro i skolan. Jämför reservationerna 26 (kd), 27 (mp), 28 (c), 29 (v), 30 (m, fp, kd, c), 31 (v), 32 (v), 33 (m, fp, kd, c), 34 (m, fp, kd, c), 35 (m, fp, kd, c), 36 (fp, kd), 37 (m, fp, kd, c), 38 (fp), 39 (m, fp, kd, c) och 40 (fp) samt särskilt yttrande 6 (m, c). kräver i motion 2005/06:Ub587 yrkande 37 en statlig satsning på läromedel. Det behövs en stor satsning på läromedel, såväl böcker som andra verktyg, för att eleverna skall nå målen. föreslår därför ett statligt anslag för inköp av läromedel. understryker också i motion 2005/06:Kr3 yrkande 6 läroböckernas betydelse för att främja läsande och språkutveckling. uttrycker i motion 2005/06:Ub301 yrkande 3 en oro för att sponsrade läromedel innehållande reklam från olika företag och organisationer ökar. anför i motion 2005/06:Ub426 yrkande 44 att den tillsyn av utbildningsverksamhet som bl.a. utför också bör innefatta om det i skolan förekommer fördomsfulla läromedel. skriver också i motion 2005/06:L341 yrkande 11 att och tillsyn av utbildningsverksamheten också bör innefatta förekomsten av fördomsfulla läromedel eller fördomsfull kurslitteratur. föreslår i motion 2005/06:Ub354 yrkande 13 att Myndigheten för skolutveckling ges i uppdrag att arbeta fram ett förslag om att stödja läromedelsutveckling. betonar i motion 2005/06:Ub279 yrkande 1 vikten av IT som ett värdefullt verktyg för att nå skolans mål. I motion 2005/06:Ub587 yrkande 38 understryker betydelsen av IT som pedagogiskt hjälpmedel. I motionen framförs bl.a. att god tillgång till tekniska hjälpmedel i skolan kan motverka framtida klasskillnader. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen har också gett i uppdrag att utarbeta en studie av läroböcker i grund- och gymnasieskolans undervisning. Syftet är att analysera olika läroböckers behandling och förhållningssätt med avseende på kön, etnisk tillhörighet, religion, trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. Slutredovisningen skall göras till regeringen . Motionsyrkanden angående läromedlens utformning behandlades även vid förra och avslogs med hänvisning bl.a. till kommunernas ansvar och till den förstärkta kvalitetsgranskningen av skolan (bet. 2003/04:UbU16). Utskottet har ingen annan uppfattning . Skolbibliotekens betydelse har framhållits i en rad motionsyrkanden från flera partier. anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 7 att det är mycket viktigt att alla elever har tillgång till ett bibliotek eller skolbibliotek där de kan få guidning in i läsningen. Skolan bör på alla sätt uppmuntra elevers eget läsande och intresse för litteratur, skriver motionärerna. anför i samma motions yrkande 61 att tillgången till bibliotek måste garanteras i skolor i utsatta bostadsområden. begär i motion 2005/06:Kr3 yrkande 7 en översyn av situationen för skolbiblioteken. I motionen framförs att inte mer än hälften av grundskoleeleverna i i sin skola har tillgång till ett bibliotek som är bemannat minst och att det därför kan ifrågasättas om bibliotekslagen verkligen uppfylls. En begäran om översyn återfinns också i motion 2005/06:Kr416 yrkande 5. vill i motion 2005/06:Kr306 yrkande 1 att regeringen skall uppdra åt att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten.I samma motions yrkande 4 begärs att regeringen bör överväga att flytta paragrafen om skolbibliotek från bibliotekslagen till skollagen och införa kriterier för vad som är ett skolbibliotek. I motionens yrkande 5 skriver att och bör få i uppdrag att se till att skolledarnas utbildning kompletteras vad gäller skolbibliotekets funktion och ändamål. I motion 2005/06:Ub514 (c, m, fp, kd) yrkande 2 understryks vikten av skolbiblioteken. I motionen anförs betydelsen av att kommunerna har fungerande bibliotek inom skolväsendet. Skolbiblioteket har stora möjligheter att bli ett rum för lärande. begär i motion 2005/06:Ub354 yrkande 12 att ges i uppdrag att inkludera skolbiblioteken i sina inspektioner och i det underlag för kvalitetsredovisningar som är under utarbetning. anför i motionen att tillgången till bra och tillgängliga bibliotek är en fråga om kön, klass och etnicitet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser, liksom motionärerna, att skolbibliotekens roll i skolarbetet är betydelsefull. I bibliotekslagen (1996:1596) föreskrivs att det inom grundskola och gymnasieskola skall finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevers intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Myndigheten för språkutveckling har haft i uppdrag att stödja och stimulera språkutvecklingen med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan och att stärka och utveckla skolbibliotekens pedagogiska roll (Språkrum). Regeringen har också tillsatt en aktionsgrupp för barnkultur med uppdrag att kartlägga barnens situation när det gäller t.ex. tillgång till litteratur samt att lägga fram förslag till åtgärder. Kartläggningen har visat på stora brister och regionala skillnader när det gäller barns tillgång till skolbibliotek och barnbibliotekarier. Aktionsgruppen skall slutredovisa sitt uppdrag . beslutade Regeringen att till Myndigheten för skolutveckling ge sammanlagt för att stärka skolbibliotekens roll och bidra till att klassisk litteratur sprids och lanseras i skolorna. I uppdraget ingår att stärka, stimulera och utveckla skolbiblioteken och det pedagogiska arbetet tillsammans med lärarutbildningarna. Arbetet utformas lokalt och innehåller perioder av kompetensutveckling som kombineras med lokala projektarbeten. kommer en nyutgivning av moderna klassiker att påbörjas. kommer att inom sitt läsfrämjandeuppdrag ta initiativ till en utgivning av moderna klassiker från olika språkområden och världsdelar i svensk översättning. Genom denna nyutgivning kompletteras serien Alla Tiders Klassiker med 50 titlar modern litteratur anpassad till dagens ungas läsvanor och intresse. Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att lansera Alla Tiders Klassiker i skolans arbete med att skapa läslust och att främja elevernas språkutveckling. Här erinras också om regeringens proposition Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) där regeringen lämnat förslag och bedömningar för det fortsatta arbetet på språkområdet. I flera motioner krävs tydligare ordningsregler för elevens uppträdande i skolan. anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 9 att ordning och arbetsro är en förutsättning för att skolans verksamhet skall fungera. I motionen framhålls att skolpersonal måste reagera när elever skolkar, kommer sent till lektioner, skräpar ned eller stör under lektionstid. Lärares och skolledares rättigheter måste tydliggöras i skollagen, och det får inte råda någon tvekan om att lärare både har möjlighet och skyldighet att gå in och avbryta slagsmål eller att t.ex. ta ifrån en elev en mobiltelefon, mp3-spelare eller annat föremål som stör lektionen. I motion 2005/06:Ub535 yrkande 7 anger den finska skollagen som förebild när det gäller arbetsro i skolan. understryker i motion 2005/06:Ub344 yrkande 32 vikten av att tydliggöra elevers rättigheter och skyldigheter. Eleven skall, å ena sidan, menar man, vara skyldig att delta på lektioner, bidra till undervisningen, göra sina läxor och följa grundläggande principer om uppförande. Eleverna skall å andra sidan ha rätt till bra undervisning, extra stöd om så krävs, visst inflytande samt vara trygga i visshet om att de slipper mobbning, utfrysning och brott. I motion 2005/06:Ub344 yrkande 28 kräver tydliga ordningsregler i skolan, väl förankrade hos elever, lärare och föräldrar. Lärarna måste, skriver motionärerna, få de verktyg som krävs för att skapa en trygg arbetsmiljö. Samma krav återfinns i motion 2005/06:Ub345 yrkande 22. Även begär i motion 2005/06:Ub535 yrkande 3 tydliga regler för ordning i skolan samt sanktioner för de elever som bryter mot ordningsreglerna. De sanktioner som föreslås är att städa upp efter sig, att laga en punktering man förorsakat eller att få lämna ifrån sig mobiltelefonen, eller annat föremål, som missbrukats under lektionstid. skriver i motion 2005/06:Ub535 yrkande 2 att skolpersonal måste reagera mot dåligt uppförande. I motionen framförs att brist på tid och ork aldrig får vara en ursäkt för att inte ingripa. Det är viktigt att upprätthålla respekt för rättssamhället och dess grundläggande värderingar, och skolan har ett stort ansvar för detta. I flera motionsyrkanden exemplifieras det ansvar och de befogenheter som rektorer, lärare eller annan skolpersonal föreslås få. föreslår i motion 2005/06:Ub344 yrkande 29 att lärare skall få rätt att beslagta störande föremål. Detta krav framförs av även i motion 2005/06:Ub345 yrkande 24. I motion 2005/06:Ub344 yrkande 30 anför att lärare skall ha rätt att utvisa en störande elev från lektionen. Detta krav upprepar i motion 2005/06:Ub345 yrkande 25. I motion 2005/06:Ub344 yrkande 31 anför vidare att skolan skall kunna besluta om kvarsittning, skriftlig varning, föräldrasamtal och förflyttning av elev som bryter mot skolans regler. Samma yrkande återfinns i motion 2005/06:Ub345 yrkande 26. begär i motion 2005/06:Ub535 yrkande 4 att skollagen förtydligas för att ge lärare och skolledare befogenheter att ingripa när en elev bryter mot skolans regler. Lärare skall t.ex. ha rätt att gå emellan i ett slagsmål utan att riskera åtal för misshandel, skriver motionärerna. I motion 2005/06:Ub335 (c) framförs att det i skolan är viktigt att de "stökiga" eleverna inte tas ur sitt sammanhang utan får känna att de är del av gruppen och känna tillhörighet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Tydligare regler för rektorers och lärares ansvar och befogenheter behandlas inom ramen för det skollagsarbete som pågår inom Utbildnings- och . Utskottet redogör i det följande i korthet för åtgärder som kan vidtas inom ramen för nuvarande lagstiftning. Barn som är bosatta i landet har enligt 3 kap. 1 § skollagen skolplikt. Denna skolplikt motsvaras av en rätt för barn och ungdom att få utbildning inom det offentliga skolväsendet. Disciplinär åtgärd mot en skolpliktig elev får enligt 3 kap. 11 § andra stycket skollagen avse elevens närvaro i skolan, dock endast i ringa omfattning. Vilka disciplinära åtgärder som får vidtas mot en elev som uppträder olämpligt regleras i 6 kap. 9-10 §§ grundskoleförordningen. Om en elev uppträder olämpligt eller gör sig skyldig till en mindre förseelse, skall läraren uppmana eleven att ändra sitt beteende. Om detta inte hjälper skall läraren kontakta elevens vårdnadshavare. Läraren får visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av pågående undervisningspass eller låta eleven stanna i skolan högst efter skoldagens slut. Om en elev fortsätter att uppträda olämpligt eller gör sig skyldig till upprepade förseelser eller en allvarlig förseelse, skall saken dels anmälas till rektorn, dels hänskjutas till elevvårdskonferensen. Konferensen skall efter kontakt med elevens vårdnadshavare försöka få eleven att bättra sig genom åtgärder som är avpassade efter elevens individuella förhållanden. Om detta inte hjälper skall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för överväganden om lämplig åtgärd. I 3 kap. 3 § grundskoleförordningen anges att det skall finnas en elevvårdskonferens för rektorns arbetsområde. I 3 kap. 4 § grundskoleförordningen stadgas bl.a. att i elevvårdskonferensen skall som ledamöter ingå rektorn, företrädare för elevvården samt berörd klassföreståndare eller motsvarande och annan berörd personal. Rektor har ansvaret för att de åtgärder som bestäms vid elevvårdskonferensen genomförs. Om syftet med åtgärderna inte uppnås, eller om det finns andra särskilda skäl, kan rektor efter hörande av elevvårdskonferensen anmäla förhållandena till skolstyrelsen för övervägande av lämplig åtgärd. Skolplikten i 3 kap. 1 § skollagen motsvaras av en rätt för eleven att få undervisning. Enligt 3 kap. 13 § skollagen skall den kommunala skolstyrelsen se till att skolpliktiga barn bosatta i kommunen som inte går i dess grundskola på annat sätt får föreskriven utbildning. Det finns således ingen på skolförfattningarna grundad möjlighet att avstänga en elev från . Däremot finns vissa möjligheter att förlägga delar av undervisningen någon annanstans än på skolan och i en annan grupp eller klass än den som eleven normalt tillhör. Detta kan ske i form av särskilda stödinsatser enligt 5 kap. grundskoleförordningen. Av 5 kap. 5 § grundskoleförordningen framgår att särskilt stöd i första hand skall ges inom den klass eller grupp eleven tillhör. I 10 kap. 3 § skollagen finns föreskrifter om särskild undervisning. Enligt 5 kap. 9 § grundskoleförordningen får särskild undervisning anordnas i elevens hem om elevens vårdnadshavare medger det. Dessa åtgärder får dock inte ske i disciplinärt syfte. I 5 kap. 1 § grundskoleförordningen föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Det finns, enligt utskottets mening, goda möjligheter inom nuvarande skolförfattningar för lärare att upprätthålla trygghet och arbetsro i klassrummet. Elever som uppträder störande kan utvisas ur klassrummet. Föräldrar kan och bör meddelas om en elev uppträder störande . Utskottet förutsätter att skolan har så god kännedom om barnets utveckling att skolan i dialog med föräldrarna, på ett tidigt stadium, kan hitta individuella lösningar för just det barnet. Regeringen har beslutat om förändringar i skolformsförordningarna för att förbättra ordningen i skolan. Om en elev under utan giltig anledning uteblir från skolarbetet skall rektorn se till att en kontakt upprättas mellan skolan och elevens vårdnadshavare. Dessutom skall alla skolor ha ordningsregler. Dessa skall tas fram i samråd mellan lärare, elever och föräldrar. Att skolan uppvisar en trygg arbetsmiljö för alla barn är angeläget. Inget barn skall kunna kränkas i skolan. Därför, anser utskottet, är det en självklarhet att skolans vuxna noterar och följer upp förekommande mobbning. Att flytta ett barn löser enligt utskottets mening inte situationen. Åtgärder bör sättas in på plats. Rektor har enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) avsnitt 2.8 ansvar för att kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan. Rektor har också ett ansvar att fördela elever i klasser och i grupper enligt 4 kap. 4 § grundskoleförordningen. Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) är den som verkar inom skolan skyldig att aktivt motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden. Skolhuvudmannen eller, efter delegation, rektorn har ansvar för att verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljö säkerställs. Däri ligger att kränkande behandling inte får förekomma. Av 6 kap. 9-10 §§ grundskoleförordningen framgår det att lärare har ansvar för att agera om en elev uppträder olämpligt. Läraren skall bl.a. anmäla till rektor om en elev, efter en första tillsägelse, fortsätter att uppträda olämpligt eller gör sig skyldig till upprepade förseelser eller en allvarlig förseelse. Vad gäller frågan om att omhänderta olagliga föremål såsom knivar och andra vapen hänvisar utskottet till de förbud som finns enligt gällande författningar. Innehav av knivar och andra farliga föremål är förbjudet inom skolans område enligt 1 § första stycket lagen (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra föremål. I bestämmelsen stadgas att knivar, andra stick- och skärvapen och andra föremål som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa inte får innehas bl.a. inom skolområde där grundskole- eller gymnasieundervisning bedrivs. För skjutvapen och ammunition samt föremål som jämställs med skjutvapen gäller i stället bestämmelserna i vapenlagen (1996:67). I dessa fall, där det rör föremål som är förbjudna enligt lag, kan skolpersonal vända sig till polisen som har rätt att ta föremål i beslag. Med stöd av nödvärnsregler kan också föremål omhändertas för att avvärja omedelbar fara. Vad gäller andra inom skolan förekommande föremål, t.ex. mobiltelefoner, saknas författningsbestämmelser som ger skolan rätt att omhänderta elevers egendom. Skolan kan, emellertid, anta egna ordningsregler som stadgar att vissa typer av föremål från ordnings- eller säkerhetssynpunkt inte är tillåtna att inneha eller använda inom skolans område. Ordningsreglerna får ej strida mot lag eller annan författning. Tillåtna disciplinära åtgärder i de fall då elever ej respekterar de av skolan uppställda ordningsreglerna är såsom tidigare nämnts tillsägelse, utvisning, kvarsittning, anmälan till rektor och hänskjutande till elevvårdskonferens. Möjligheten att omhänderta elevs egendom saknas. Det har inte ansetts möjligt med hänvisning till europeiska konventionen (. 1950) om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll som är gällande svensk rätt. Enligt artikel 1 i första tilläggsprotokollet skulle omhändertagandet av elevs egendom kunna anses vara en sådan inskränkning i äganderätten som kräver lagstöd. I det inom Utbildnings- och utarbetade utkastet till lagrådsremiss med förslag till ny skollag m.m. (U2005/5584/S) anges att rektor eller lärare från elev bör få omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för skolverksamheten eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. Utskottet utgår från att frågeställningen kommer att beaktas i den fortsatta beredningen av ny skollag. Redovisning av ordning och uppförande eller närvaro i skriftliga omdömen eller betyg redogör för uppfattningen i motion 2005/06:Ub260 yrkande 10 att skriftliga omdömen måste kunna innehålla uppgifter om elevens uppförande. anser att de skolor som så önskar skall kunna ge separat betyg i uppförande. begär i motion 2005/06:Ub535 yrkande 5 att det till betyget skall bifogas ett omdöme om elevens uppträdande och beaktande av ordning i skolan. Samma begäran finns också i motion 2005/06:Ub587 yrkande 11. Omdömet föreslås skrivas av elevens klassföreståndare efter samråd med övriga lärare som undervisar eleven och innehålla en beskrivning av elevens styrkor och svagheter när det gäller samarbetsförmåga, initiativförmåga, omtänksamhet, punktlighet, ordningsamhet osv. Omdömen i ordning och uppförande föreslås också i motion 2005/06:Ub444 (kd) yrkande 2. föreslår i motion 2005/06:Ub260 yrkande 11 att närvaron i skolan följs upp och finns med i det skriftliga omdömet eller på betyget. skriver i motion 2005/06:Ub344 yrkande 36 att olovlig frånvaro skall noteras i terminsbetyg och skriftliga omdömen. I motionen anförs att skolk och olovlig frånvaro är ett stort problem i många skolor. För att motverka olovlig frånvaro bör sådan redovisas i terminsbetyg och skriftliga omdömen, dock ej i slutbetyg, skriver . anför i motion 2005/06:Ub587 yrkande 10 och i motion 2005/06:Ub535 yrkande 6 att ogiltig frånvaro skall skrivas in i betyget. I motion 2005/06:Ub202 (m) begärs striktare regler vid skolk. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen har beslutat om förordningsändringar som innebär att all ogiltig frånvaro för elever skall rapporteras till vårdnadshavaren. Förordningsändringarna träder i kraft fr.o.m. . Skolan har, som tidigare framhållits, ett ansvar att följa upp elevens utveckling i t.ex. de individuella utvecklingsplanerna samt att skapa dialog med föräldrar. En tidig signal om att allt inte står rätt till i den ungas liv kan vara skolmisslyckande eller skolk. Om dessa problem inte avhjälps, kan de få stor betydelse för ungdomarnas framtid. Skolan har ett ansvar att hantera dessa risksignaler, i samverkan med skolhälsovård och elevvård. Rätt att avhysa obehöriga från skolan anför i motion 2005/06:Ub344 yrkande 48 att en skola måste ha rätt att förbjuda obehöriga att vistas på skolans område. I motionen framförs att skolorna måste, om de bedömer att det är nödvändigt, kunna utesluta alla från skolans område utom dem som studerar eller arbetar vid skolan och elevernas vårdnadshavare. Vårdnadshavare skall dock, enligt motionen, inte ha någon absolut rätt att närvara i undervisningssituationer, om inte läraren har gett sitt medgivande.