bet · GT01TU5 · 2006-05-16 00:00:00 — Arbetet med att öka jämställdheten inom transportområdet förutsätter att anställda på trafikverken har relevanta kunskaper och insikter om genusperspektiv och maktstrukturer. Myndigheter med sektorsansvar bör vidare verka för att andra aktörer som branschorganisationer, trafikföretag och tillverkningsindustri ökar sina kunskaper i jämställdhetsintegrering. Mått och indikatorer bör utvecklas för att trafikverken skall kunna redovisa en analys av kvinnors och mäns utnyttjande av transportsystemet samt deras möjligheter att påverka dess utveckling och förvaltning. Arbetet för ett jämställt transportsystem måste bedrivas såväl kortsiktigt som långsiktigt. På kortare sikt är det möjligt att ge kvinnor bättre transportlösningar i sin vardag och mer inflytande över utformningen av det framtida transportsystemet. Kortsiktigt är det bl.a. viktigt att utveckla kollektivtrafiken för att underlätta kvinnors transporter, både vad gäller tillgänglighet och trygghet. För det längre perspektivet bör bl.a. de samhällsekonomiska kalkylmodellerna ses över. Slutligen anges att könsrepresentationen inom transportområdet är ojämn samt att det krävs ett målinriktat arbete för att förändra denna situation. Trafikverken bör därför utforma strategier och metoder för att uppnå en jämn könsfördelning. Enligt förslag till nytt etappmål för delmålet om ett jämställt transportsystem bör inget kön i trafikverkens ledningsgrupper ha en representation som understiger . Respektive trafikverk bör formulera kvantitativa mål för andel kvinnor och män för övriga funktioner inom myndigheten. Sektorsansvariga myndigheter bör verka för en jämnare könsrepresentation hos andra aktörer på transportområdet. och (båda kd) saknar förslag till satsningar på transport i regeringens proposition. I motion 2005/06:T24 kräver de därför en utökad planeringsram för investeringar i det nationella vägnätet för att möjliggöra viktiga investeringar (yrkande 3). och (båda c) anger i motion 2005/06:T20 att regeringens resursfördelning till såväl stamnätet som det finmaskiga vägnätet urholkat alla bygders lika möjligheter till utveckling. Det krävs därför ytterligare resurser för nybyggnation, upprustning och underhåll av transportsystemet (yrkande 1). m.fl. (kd, m, fp, c) kräver i motion 2005/06:T31 en utökad planeringsram för investeringar samt drift och underhåll i det nationella och regionala vägnätet för . Dagens investeringsramar är enligt motionärerna inte tillräckliga för att garantera ett vägnät av tillfredsställande standard (yrkande 1). Enligt vad som anförs i motion 2005/06:T497 av m.fl. (m) är det senaste århundradets välfärdsutveckling i stor utsträckning förknippad med ökad handel och därmed även med transporter och kommunikationer. En fortsatt positiv utveckling är enligt motionärerna beroende av att infrastrukturen underhålls och utvecklas (yrkande 1). En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för hela utveckling, enligt vad som anförs i motion 2005/06:N479 av m.fl. (kd). Inför upprättande av infrastrukturplaner måste därför hänsyn tas till hur besluten påverkar de aktuella regionernas utveckling och förutsättningar att leva vidare (yrkande 6). Enligt vad som anförs i motion 2005/06:T560 av m.fl. (m) finns det ett antal vägprojekt som är ytterst angelägna att genomföra, både av samhällsekonomiska skäl och för att förbättra trafiksäkerheten (yrkande 1). I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) anges att investeringar i vägar och järnvägar eftersatts. Detta innebär enligt motionärerna att allvarliga flaskhalsar uppstått, vilket hämmar tillväxten i landets tillväxtregioner. Investeringar för att ta bort dessa flaskhalsar måste tidigareläggas, förslagsvis genom att andra projekt senareläggs (yrkande 1). Vidare anförs att dagens anslag för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägnätet är för lågt, med hänsyn till de stora behov som finns i landet (yrkande 15). Angående nyinvesteringar i vägnätet anges att man för det första måste bygga bort alla flaskhalsar, framför allt i storstäderna men även i övriga landet. För det andra måste den s.k. nordiska triangeln färdigställas (yrkandena 16-18). Motion 2005/06:T339 av m.fl. (fp) handlar om järnvägens möjligheter att öka sin andel av godstrafiken. Då en väl fungerande järnvägsinfrastruktur är en viktig förutsättning i detta arbete föreslås att framtidsplaner och andra styrande dokument särskilt skall belysa olika handlingsalternativs effekter på operatörernas möjligheter att bedriva lönsam trafik (yrkande 2). De stora godsoperatörernas nytta av olika investeringsalternativ bör särskilt undersökas (yrkande 3), och bör bemyndigas att vid behov anslå medel för att helt bekosta hållningen av passiva spår som bedöms ha strategiskt intresse för små godskunder (yrkande 4). () framför i motion 2005/06:T406 invändningar mot dagens fördelning av resurser för underhåll av grusvägar. Problemet anges vara att anslagen endast utgår till s.k. skogslän, men att det finns områden även i andra län som borde vara stödberättigade. Beräkningarna av ersättningen bör därför ändras så att även delar av län kan få detta stöd. m.fl. (v) kräver i motion 2005/06:T444 åtgärder för att gynna det kollektiva resandet på järnväg, t.ex. en fortsatt satsning på att bygga bort flaskhalsar, skapande av dubbelspår, satsning på en högre driftsäkerhet, ett bättre förebyggande underhåll samt åtgärder för att underlätta gränsöverskridande järnvägstransporter (yrkande 6). m.fl. (s) föreslår i motion 2004/05:T495 en utredning av hur resurser används och huruvida det är önskvärt att använda dessa medel på ett friare sätt, i samverkan med andra myndigheter. Motionärerna menar att dagens budgetsystem ibland omöjliggör omprioriteringar mellan olika områden för en mer optimal resursanvändning. Att öka järnvägens andel av transportarbetet är gagnar såväl samhället som näringslivet. I syfte att förbättra möjligheterna att åstadkomma en sådan utveckling föreslås i motion 2005/06:T576 av m.fl. (s) att regeringen låter utreda förutsättningarna att i större utsträckning försörja företag och industriområden med stickspår för järnväg. Motion 2005/06:T578 av m.fl. (s) handlar om transporterna i skogslän. Enligt motionärerna är vägnätets standard i dessa delar av landet ytterst viktig för turistnäringens utveckling som en viktig basnäring (yrkande 3). Vidare anförs att större hänsyn måste tas till de tunga transporterna vid prioriteringen av olika vägprojekt, inte minst för att ge den för landet så viktiga skogsnäringen bättre förutsättningar att utvecklas (yrkande 4). Det finns enligt motionärerna även ett behov av ökad ambitionsnivå för drift och underhåll av vägnätet i skogslänen, utifrån målsättningen att alla landets statliga vägar skall kunna hållas öppna året om samt att det nationella stamvägnätet i skogslänen har en fullgod standard (yrkandena 5 och 6). Angående fördelningen av anslag till järnvägsinvesteringar föreslås att godstrafiken ges en betydligt högre prioritet, inte minst för att det av miljöskäl är ytterst angeläget att en så stor andel som möjligt av godstrafiken går på järnväg och inte väg (yrkande 7). Det anges vidare att stigande priser och ovilja hos tågoperatörerna att bedriva godstrafik på vissa orter är ett stort bekymmer ur ett regionalpolitiskt och miljöpolitiskt perspektiv. Enligt motionärerna krävs åtgärder för att upprätthålla en fungerande godstrafik på järnväg i hela landet (yrkande 9). Motion 2005/06:N309 av m.fl. (m) handlar om landsbygden. Enligt motionärerna finns det vissa grundläggande samhällsfunktioner som måste fungera överallt. En av dessa är tillhandahållandet av transportinfrastruktur (yrkande 7). och (båda c) anger i motion 2005/06:MJ352 att en dålig vägstandard inte sällan utgör ett hinder i arbetet med att upprätthålla en fungerande samhällsservice på landsbygden. Enligt motionärerna borde en skamgräns fastställas för vägstandard och tillgänglighet (yrkande 2). m.fl. (fp) anger i motion 2005/06:N383 att infrastrukturen är en grundbult i regionalpolitiken. Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet att råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och därmed säkra jobb på landsbygden. Vägnätet måste därför tjälsäkras för att undvika produktionsavbrott för exempelvis skogsindustrin (yrkandena 7 och 8). m.fl. (kd) anger i motion 2004/05:N400 att bra kommunikationer är en förutsättning för att små företag skall kunna transportera sina produkter och för att människor skall kunna resa effektivt oavsett var i landet företaget finns. Enligt motionärerna bör därför mer resurser satsas på transportinfrastrukturen (yrkande 7). Ett miljömässigt hållbart transportsystem m.fl. (fp) kräver i motion 2004/05:T468 beslut och åtgärder för att uppnå ett miljövänligt transportsystem. Motionärerna förespråkar en teknikvänlig inställning i detta arbete. bör användas där stora mängder gods eller personer transporteras, forskning inom området bör prioriteras och långsiktiga skattesubventioner bör införas för förnybara drivmedel (yrkande 4). Ett identiskt motionsförslag återfinns i motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp) yrkande 4. m.fl. (kd, m, fp, c) kräver i motion 2005/06:T31 att politiska åtgärder för ett jämställt transportsystem skall inriktas mot att alla kvinnor och män ges likvärdiga förutsättningar att efterfråga och ges tillgång till transportmöjligheter. Regeringens politik inom detta område cementerar enligt motionärerna dagens bristande jämställdhet och transportmönster, exempelvis genom att satsa på kollektivtrafiken med motiveringen att denna utnyttjas i högre grad av kvinnor än av män (yrkande 20). Enligt vad som anförs i motion 2005/06:T329 av m.fl. (v) har det inte hänt tillräckligt sedan riksdagsbeslutet om ett jämställt transportsystem. Enligt motionärerna krävs det ett antal åtgärder för att utvecklingen skall vändas i denna riktning. Kvinnors behov, framför allt när det gäller bättre kollektivtrafik, bör uppmärksammas i högre grad och bli styrande vid all planering och utformning av transportsystemet. Dagens transportsystem är i hög grad utformat utifrån manliga normer och behov (yrkande 1). För att i viss mån kompensera för den ojämlika representationen av kvinnor och män i beslutsfattande organ och remissinstanser bör remissvar från organisationer som inte har en rimlig fördelning av kvinnor och män i sin ledning inte tillmätas samma vikt som synpunkter från jämställda organisationer (yrkande 3). Ett målinriktat arbete bör bedrivas för att åstadkomma en jämn könsrepresentation inom transportområdet. Sektorn bör få på sig att få fram en likvärdig representation men om detta inte lyckas bör lagstiftning övervägas, enligt motionärerna (yrkande 4). Motion 2005/06:T296 av m.fl. (mp, -) handlar om jämställdhet i transportpolitiken. Inledningsvis påminner motionärerna om att transportsektorn länge dominerats av män samt att manliga värderingar därmed styrt transportsystemets utveckling. Ett antal åtgärder med syftet att åstadkomma ett mer jämställt transportsystem förs fram mot denna bakgrund. För det första krävs en översyn av hur statliga medel fördelas på infrastruktur respektive stöd till kollektivtrafik, och huruvida denna fördelning kan förändras för att åstadkomma ett mer jämställt samt långsiktigt hållbart samhälle, där kvinnors behov beaktas i samma grad som mäns (yrkande 1). Motionärerna vill även låta utreda regelsystemet för skatter och bidrag inom transportområdet ur ett jämställdhetsperspektiv och mot denna bakgrund ta fram förslag till nödvändiga ändringar för att systemet skall bli jämställt och ekologiskt hållbart. Enligt motionärerna finns det mycket som tyder på att dagens system gynnar manliga resmönster (yrkande 4). Kvinnors möjlighet att påverka transportsektorn måste öka, inte minst genom ökad representation i styrelser och beslutsfattande positioner. Styrelser, ledningsgrupper och ledningar inom transportsektorn måste befolkas av en lika stor del kvinnor som män. Regeringen bör enligt motionärerna uppmana sektorn att uppfylla detta högt ställda jämställdhetsmål och återkomma till med förslag till lagstiftning som kan tillämpas för att nå målet om sektorn inte själv klarar det (yrkande 10). För att synliggöra den ojämlika representationen av kvinnor i olika remissorgan och därmed tydligt visa vilka intressen som företräds vid remissbehandling av olika förslag bör remissinstanser tvingas att redovisa könsrepresentationen inom organisationen (yrkande 12). Motion 2005/06:T257 av och (båda m) handlar om ett europeiskt höghastighetsnät. Motionärerna kräver att initierar en sammanhängande förstudie för Europabanan, dvs. sträckningen söderut från via till (yrkande 5). Vidare efterfrågas en långsiktig planeringsinriktning och en samverkan med och om Europakorridoren som en del i ett europeiskt höghastighetsnät (yrkandena 1 och 2). Det är enligt motionärernas mening av största vikt att de sträckor som kan komma att ingå i Europakorridoren byggs för en hastighet , så att de kan bli delar i ett framtida järnvägsnät för höghastighetståg (yrkande 4). Enligt motionärerna bör en modell för alternativ finansiering, särskilt anpassad efter svenska förhållanden, tas fram och prövas för detta projekt (yrkande 3). Identiska förslag återfinns i motion 2005/06:T290 av och (båda c). I motion 2005/06:T331 av () föreslås att Europakorridoren byggs som en del i ett europeiskt höghastighetsnät (yrkande 1). Angående finansieringen anges att PPP är en finansieringsmetod som med fördel kan användas för att denna typ av större och särskilt angelägna infrastrukturprojekt (yrkande 2). Enligt motionären är det viktigt att de sträckor som ingår i Europakorridoren och i planen för 2004-2015, byggs för en hastighetsstandard (yrkande 3). Ett identiskt förslag framförs i motion 2005/06:T332 av m.fl. (m) (yrkande 6). m.fl. (m) betonar i motion 2005/06:T332 beroende av fungerande transportförbindelser med omvärlden. Enligt vad som anförs är Fehmarn bält-förbindelsen strategiskt viktig för att skall få en fast järnvägsförbindelse till (yrkande 2). I motion 2005/06:T264 av () uppmärksammas de nya höghastighetstågen i . Enligt motionären kommer förmåga att attrahera nya industrietableringar att vara beroende av att vi följer med i denna utveckling. Mot denna bakgrund krävs en utredning av möjligheterna att knyta till ett europeiskt nät för höghastighetståg (yrkande 1). Likalydande förslag framförs i motion 2005/06:MJ46 av m.fl. (fp) yrkande 15. m.fl. (fp) talar i motion 2005/06:T412 om fördelarna med Europakorridoren. Regeringen föreslås få i uppdrag att starta arbetet med att förverkliga detta projekt (yrkande 4). () talar i motion 2005/06:T299 om behovet av kraftfulla investeringar i det svenska tågnätet, främst på stråket från ned mot . Motionären kräver en sammanhängande förstudie av Europabanan (yrkande 1). I motion 2005/06:T568 av () anges att en fast förbindelse mellan och över Fehmarn bält är en angelägen investering för att knyta de nordiska länderna till kontinenten. Överläggningar med berörda aktörer bör därför upptas för att framföra intressen i detta avseende. och (båda c) talar i motion 2004/05:T249 om fördelarna med den s.k. Europakorridoren. Motionärerna efterlyser en planeringsinriktning i samverkan med och , i syfte att skapa förutsättningar för detta projekt som en del av ett europeiskt höghastighetsnät (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att , inom ramen för sitt sektorsansvar, bör bevaka den internationella utvecklingen av tåg och banor för höghastighetstrafik (yrkande 2). I motion 2005/06:T521 av och (båda c) görs bedömningen att de för viktigaste projekten på järnvägsområdet är den nordiska triangeln samt en fast förbindelse mellan och . Mot denna bakgrund ställs krav på att det svenska järnvägsnätet ansluts till det europeiska höghastighetsnätet (yrkande 1), att de stora svenska järnvägslinjerna byggs för en hastighetsstandard på upp mot (yrkande 2), att tar aktiv del i planeringen av den tekniska utformningen av järnvägsförbindelsen över Fehmarn bält (yrkande 3) samt att några stora järnvägsprojekt finansieras genom offentlig-privat samverkan, OPS (yrkande 4). Motion 2005/06:T549 av () handlar om Europakorridoren. föreslås initiera en sammanhängande förstudie för Europabanan, dvs. sträckningen söderut från via till (yrkande 5). Motionären efterfrågar samverkan med och i detta projekt, med sikte på att en förbindelse från till skall bli en del i ett europeiskt höghastighetsnät (yrkande 1). Överläggningar bör upptas med berörda aktörer för att framföra vilka hastighets-, kapacitets- och standardbehov har vad gäller den fasta förbindelsen över Fehmarn bält (yrkande 3). Enligt motionären bör hastighetsstandarden på de sträckor som ingår i Europakorridoren och planerna för vara , så att Ostlänken och Götalandsbanan kan ingå i ett framtida höghastighetsnät (yrkande 4). Vidare föreslås prövning av olika former för finansiering av stora projekt, i särskild ordning utifrån en svensk modell för alternativ finansiering av infrastrukturinvesteringar (yrkande 2). m.fl. (s) anger i motion 2005/06:T488 att geografiska läge i utkant förstärker betydelsen av goda transportförbindelser. Det är mot denna bakgrund av största vikt att Europabanan och förbindelsen över Fehmarn bält kommer till stånd. Motionären föreslår att finansieringen utreds förutsättningslöst. Enligt vad som anförs i motion 2005/06:T533 av m.fl. (s) kan Europakorridoren skapa stora möjligheter till regional tillväxt och utveckling i Syd- och . I den nationella planeringen av framtida infrastrukturinvesteringar är det därför enligt motionärerna av stor vikt att ha ett europeiskt perspektiv. Andra projekt av internationell eller övergripande karaktär Motion 2004/05:T321 av m.fl. (m) handlar om transportinfrastrukturen i . Motionärerna konstaterar att huvuddelen av transporterna i denna region är gränsöverskridande och betonar mot denna bakgrund vikten av gränsöverskridande samarbete i planeringen av denna infrastruktur (yrkande 8). Då en stor del av transporterna går i nord-sydlig riktning, ned genom via , bör regeringen enligt motionärerna prioritera denna transportkorridor högre i Europasamarbetet (yrkande 9). m.fl. (kd) konstaterar i motion 2004/05:T459 att svenska företag har ett avståndshandikapp i förhållande till sina konkurrenter på den europeiska kontinenten. För att skall vara konkurrenskraftigt i krävs därför att ett internationellt perspektiv läggas på infrastrukturbyggandet. Det handlar inte minst om att prioritera den nordiska triangeln (yrkande 7) och att särskilt beakta transportförutsättningarna gentemot övriga (yrkande 8). Identiska förslag framförs av m.fl. (kd) i motion 2005/06:T608 (yrkandena 2 och 3). och (båda kd) pekar i motion 2005/06:T24 på betydelsen av vägarna 4, 26/47, 31 och 604. En snar upprustning är enligt motionärerna nödvändig (yrkande 4). Vidare föreslås att en förstudie om Götalandsbanan genomförs, samt att möjligheterna till alternativ finansiering av detta projekt undersöks (yrkandena 5 och 6). m.fl. (m) efterfrågar i motion 2005/06:T497 satsningar på infrastrukturen i storstadsregionerna, inte minst i syfte att stimulera näringslivet, vilket gagnar även övriga landet. En utökad infrastrukturkapacitet kring gagnar även gods- och persontransporter på väg från norra (yrkande 10). m.fl. (kd) betonar i motion 2004/05:N399 att en väl fungerande transportinfrastruktur främjar såväl ekonomisk tillväxt som andra samhälleliga värden, exempelvis trafiksäkerhet. Det är därför enligt motionärerna oacceptabelt att stora delar av vägnät stängs av för trafik under tjällossningen (yrkande 3). m.fl. (fp) efterfrågar i motion 2005/06:N305 en satsning på ny transportinfrastruktur där den ger störst tillväxteffekt. Enligt motionären är en rad vägprojekt i i detta hänseende viktigare än Norrbotniabanan (yrkande 7). Regeringen redogör i propositionen för sina bedömningar av hur transportsystemet bör utvecklas för att de transportpolitiska målen och andra samhälsmål skall kunna uppfyllas. Utskottet, som ställt sig bakom de transportpolitiska målen, konstaterar i likhet med regeringen att ett arbete på bred front är nödvändigt, samt att en kombination av olika styrmedel, internationellt samarbete och åtgärder i infrastrukturen fordras för att dessa mål skall uppnås. Utskottet delar därmed regeringens bedömningar med avseende på prioriteringar och inriktning i arbetet med att åstadkomma ett jämställt transportsystem för hållbar tillväxt och regional utveckling. I ett stort antal motioner uppmärksammas medelsfördelningen för åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen. Det handlar dels om förslag till en högre total ram, dels om en omfördelning mellan de ramar som fastställts för olika typer av åtgärder. Ett genomgående tema är att rådande politik inte i tillräcklig utsträckning beaktar det stora behov av investeringar eller drift och underhåll som finns i landet. Utskottet instämmer i andemeningen med dessa motioner, i den del de talar om infrastrukturens betydelse för en hållbar utveckling i hela landet. Utskottet vill dock påminna om att godkänt nu gällande långsiktiga planeringsramar. Utskottet angav (bet. 2003/054:TU10) bl.a. att dessa ramar möjliggör en kraftfull modernisering och utveckling av transportinfrastrukturen. Utskottet såg även med tillfredsställelse på att uppgiften att bevara och säkerställa befintliga vägar och järnvägar prioriteras . kommenterade utskottet även utfallet av planeringsomgången 2004-2015, dvs. de av regeringen fastställda långsiktsplanerna och strategierna för drift, underhåll, tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Enligt utskottets då redovisade ställningstagande utgår dessa från en god avvägning mellan olika typer av åtgärder, de transportpolitiska delmålen och samhällsekonomiska bedömningar. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Motionsförslag om förändrade planeringsramar, eller förändrade prioriteringar inom dessa ramar, avstyrks följaktligen med hänvisning till tidigare riksdagsbehandling. Ett miljömässigt hållbart transportsystem I två likalydande motionsyrkanden förordas beslut och åtgärder för att uppnå ett miljövänligt transportsystem. Motionärerna förespråkar en teknikvänlig inställning i detta arbete. bör användas där stora mängder gods eller personer transporteras, forskning inom området bör prioriteras och långsiktiga skattesubventioner bör införas för förnybara drivmedel. Enligt utskottets mening är omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem en av de största utmaningar vi står inför. Alla möjliga åtgärder, inklusive de som föreslås av motionärerna, bör därför övervägas i det fortsatta arbetet. Enlgt utskottets mening är regeringen inte av någon annan uppfattning i dessa frågor. Ett tillkännagivande med den i motionerna föreslagna innebörden är därför inte motiverat. beslutade om ett nytt delmål om ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Utskottet har i detta betänkande även ställt sig bakom regeringens i propositionen redovisade etappmål om att övriga transportpolitiska etappmål bör följas upp ur ett jämställdhetsperspektiv och att inget kön bör ha en representation som understiger i trafikverkens ledningsgrupper . Mål förpliktigar; åtgärder för att främja en utveckling mot dessa mål är därför nödvändiga. En systematisk genomgång av regler och förhållningssätt är nödvändig för att säkerställa att kvinnors och mäns värderingar, erfarenheter och behov tillmäts samma vikt vid beslut som rör transportsystemet. Befolkningens värderingar och åsikter kring trafik och infrastruktur bör hämtas in, redovisas och behandlas på ett sådant sätt att det säkerställs att kvinnors och mäns syn tillmäts samma vikt.