bet · GT01UbU15 · 2006-04-06 00:00:00 — Dessa värderingar är en förutsättning för ett demokratiskt, tolerant och öppet klimat med mångfald i kunskapsutvecklingen. Dessa gemensamma värden har alla som arbetar i den högre utbildningen ett ansvar att förmedla och förankra. Utbildning i företagande och entreprenörskap, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:N480 yrkande 29. Den viktigaste konkurrensfaktorn kommer att vara kunskap. Kunskap är en förutsättning för utveckling, innovationer och flexibilitet inom företagen. Utbildning, kompetensutveckling och det ständiga lärandet kommer därför att vara ytterst centralt . Redan i bör utbildningen vara upplagd så att den uppmuntrar eleverna till ett entreprenöriellt förhållningssätt. Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser och utbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Det är också viktigt med samverkan mellan det lokala näringslivet och högskolorna. Social snedrekrytering, punkt 6 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr331 yrkande 6. För att nå målet att av en årskull skall påbörja studier på högskola måste högskolor och universitet öppnas för nya grupper studerande. För att det skall bli möjligt fordras att olika utbildningsanordnare samverkar för att skapa de bryggor som är nödvändiga i arbetet för att motverka den sociala snedrekryteringen till högre studier. I det arbetet har folkhögskolorna en viktig roll att fylla. Högskoleförordningen bör därför bli föremål för en översyn i syfte att underlätta högskolornas samverkan med folkhögskolorna. Jämställdhet, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub347 yrkande 5. Vårt mål är ett samhälle där alla individer ges likvärdiga möjligheter att förverkliga sina livsprojekt. Vi vill se en högre utbildning där individen och individens kunskaper sätts i centrum och där grupptillhörighet är sekundär. Likhet inför lagen är den väg till verklig jämlikhet och jämställdhet som vi förordar. Varken negativ eller positiv särbehandling kan tolereras. Strukturer som förhindrar en utveckling mot jämlikhet och jämställdhet inom den högre utbildningen skall avlägsnas. En stor del av det praktiska jämställdhetsarbetet måste bedrivas på varje separat arbetsplats inom högskolan - den enskilda institutionen. Det är där grunden läggs för jämlika villkor för kvinnor och män i utbildningens vardag. Jämställdhetsplaner m.m., punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A370 yrkandena 23 och 25. Könsmaktsstrukturerna är fortfarande starka i den akademiska världen. En handlingsplan bör upprättas för att bryta ned de traditionella könsstrukturerna på högskolor och universitet. Vidare bör arbetet med högskolornas jämställdhetsplaner följas upp. De formella vägarna för att anmäla sexuella trakasserier bör ses över i syfte att skapa bättre förutsättningar för att komma till rätta med kränkningar mot kvinnor i universitetsvärlden. Kvaliteten i den högre utbildningen, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub347 yrkandena 1 och 8 samt 2005/06:Ub391 yrkande 1. Det övergripande målet för den högskolepolitik som vi vill föra är att förbättra kvaliteten i den högre utbildningen. Antalet studenter vid universitet och högskolor har ökat kraftigt , vilket är positivt. finns minst ett lärosäte för högre utbildning i varje län. Vi vill slå vakt om den ökade bredd som utbyggnaden har inneburit i fråga om grundutbildning och forskning över hela landet. Dimensioneringen av den högre utbildningen kan dock inte ses isolerat från kvalitetsaspekterna. Fler utbildningsplatser måste åtföljas av en resursförstärkning till grund- och forskarutbildning som gör det möjligt för lärosätena att upprätthålla kvaliteten i utbildningen. Det har regeringen inte tagit hänsyn till. Högskolorna och universiteten har dessutom varit tvungna att i allt högre utsträckning reparera de bristande förkunskaper hos studenterna som har blivit följden av bristerna i grund- och gymnasieskolan. För detta har lärosätena inte heller kompenserats. Därutöver tillkommer att lärosätena inte fullt ut fått täckning för ökade löne- och hyreskostnader. Detta har sammantaget lett till en kvalitetssänkning i den högre utbildningen. Vi vill nu bryta denna trend och förbättra kvaliteten som första prioritet. Vidare vill vi framhålla att kvaliteten i den högre utbildningen måste utvärderas kontinuerligt. nuvarande uppdrag att kvalitetsgranska lärosätena och enskilda utbildningar bör därför utvidgas. En hög kvalitet på den högre utbildningen är avgörande för att skall kunna konkurrera på den globala kunskapsarenan. Svenska studenter skall vara internationellt konkurrenskraftiga, och måste kunna attrahera utländska studenter och forskare. Anpassning av utbildningssystemet till arbetsmarknaden, punkt 10 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A309 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:Ub395 yrkande 2. Behovet av att vidareutveckla och utbilda sig hela livet är stort och kommer att växa ännu mer . Globalisering och ökad teknikanvändning leder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Alltfler människor byter arbetsgivare alltfler gånger, och alltfler byter dessutom inriktning i yrkeslivet. För att klara oss i den internationella konkurrensen måste anpassa utbildningssystemet till den här utvecklingen. Handläggning av ansökan om vetenskapsområden, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub391 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Ub208. Beslut om tilldelning av vetenskapsområden bör långsiktigt föras över från regeringen till , som torde ha lättare att fokusera på de kvalitetsaspekter som rimligen borde vara avgörande för besluten. Hänsyn till tillgången på bostäder vid fördelning av utbildningsplatser, punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk460 yrkande 4 och 2005/06:Ub588 yrkande 10. Bostadssituationen för studenter är mycket bekymmersam på många universitets- och högskoleorter. Bostadssituationen på de olika högskoleorterna bör därför beaktas vid fördelningen av nya utbildningsplatser. Om två högskoleorter i övrigt bedöms vara lika lämpliga, bör den ort som kan erbjuda studenterna de bästa boendealternativen prioriteras. Det är också viktigt att orter som tilldelas nya utbildningsplatser får besked om detta , så att de kan beakta detta i sin bostadsplanering på bästa sätt. Högre utbildningspremie, punkt 13 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub290 yrkande 1. För att locka människor att skaffa sig högre utbildning och därtill ofta studieskulder krävs att människor vet att ökade kunskaper är en investering som värderas och ger bättre förutsättningar för framtiden. Ett grundläggande problem i är att det inte lönar sig särskilt väl att investera i en bra utbildning, åtminstone inte så länge man väljer att arbeta och betala skatt i . Därför är det viktigt att föra en skattepolitik som gör att det lönar sig att utbilda sig. Det behövs med andra ord en högre utbildningspremie i . Treterminssystem, punkt 14 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub427 yrkande 5 och 2005/06:Ub557 yrkande 15. Såväl studenterna som samhällsekonomin skulle vinna på införandet av treterminssystem vid högskolor och universitet. Fördelarna är flera med ett treterminssystem: kortare studietid, tryggad ekonomisk försörjning för studenterna och förenklade studieutbyten med utlandet. Det finns möjlighet för lärosätena att införa ett treterminssystem. Det har dock inte skett. Regeringen bör därför ges i uppdrag att aktivt stödja de lärosäten som vill införa ett treterminssystem. Lärarnas pedagogiska skicklighet m.m., punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 7 och avslår motion 2005/06:Ub557 yrkandena 6 och 7. Lärarnas ämneskunskaper är naturligtvis mycket viktiga vid den högre utbildningen. Men också lärarnas förmåga att lära ut är viktig för studenternas studieresultat. Generellt sett har pedagogiska meriter hos lärarna inom högskolan aldrig kunnat mäta sig med vetenskapliga meriter. Att stärka lärarnas pedagogiska förmåga är ett viktigt mål för att höja kvaliteten på den högre utbildningen. Högskolorna måste intensifiera arbetet med att fortbilda lärare i pedagogik och lärandets metodik. Statusen för pedagogiska meriter måste höjas. Att premiera pedagogiska kunskaper genom ett belöningssystem är ett sätt att stärka pedagogikens status inom den högre utbildningen. Ett sådant belöningssystem kan grundas på de kursutvärderingar som studenterna gör efter avslutad kurs. Lärarnas pedagogiska skicklighet m.m., punkt 15 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub557 yrkandena 6 och 7 samt avslår motion 2005/06:Ub427 yrkande 7. Vid anställningsförfaranden av lärare i högskolan visar erfarenheten att stor vikt tillmäts de vetenskapliga meriterna, bl.a. beroende på att de pedagogiska meriterna är svåra att mäta. anser emellertid att stor vikt bör tillmätas både vetenskaplig och pedagogisk skicklighet och att metoder för att säkerställa och utveckla detta bör åstadkommas av . är vidare positivt till att högskolepedagogisk utbildning krävs för fast anställning som högskolelärare. Omfattningen av den lärarledda undervisningen, punkt 16 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub557 yrkande 5. I 1 kap. 9 § högskolelagen anges vad den grundläggande högskoleutbildningen skall ge studenterna. Målsättningarna går inte att uppfylla utan ett adekvat stöd i form av lärartid och annan handledning. Det finns exempel på att studenterna vid humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet fått nöja sig med två till fyra timmars undervisning . finns det inga garantier för att studenterna får adekvat stöd och handledning. Det är viktigt att det införs en sådan garanti och att det läggs fast en miniminivå för t.ex. föreläsningar, seminarier, handledning och annan pedagogisk vägledning som studenterna har rätt till. I 6 kap. 7 § högskoleförordningen, där det stadgas vad en kursplan skall innehålla, bör det införas en ny punkt, nämligen "omfattning av lärarledd undervisningstid eller motsvarande". Distansutbildning, punkt 17 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub557 yrkande 13 och avslår motion 2005/06:N304 yrkande 4. Kunskapssamhället ställer nya krav på utbildning och utbildningsanordnare. Avstånd utgör ofta ett hinder för att skaffa sig högre utbildning. Om så är fallet måste utbildningen komma närmare studenterna eller ansträngningar göras för att kompensera det hinder avståndet utgör. En viktig insats för högskoleutbildning på distans görs vid de kommunala lärcentren. Denna verksamhet borde utökas för att göra högre utbildning tillgänglig för fler. Lärosätena bör få ett större ansvar för lärcentren, vilket staten bör reglera tydligare. Sjukhusfysikerexamen, punkt 20 (s) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed avslår utskottets förslag. Vi anser inte att utskottet skall ta något initiativ till en förlängning av sjukhusfysikerutbildningen. Distansutbildning (v) () anför: har i en rapport om lärcenter visat att dessa växt upp utifrån lokala och regionala behov och förutsättningar. Vidare sägs i rapporten att lärcentrumsverksamheten ofta handlar om att erbjuda en neutral arena för bred samverkan kring vuxenutbildning, att förverkliga en infrastruktur för vuxnas lärande, att utveckla flexibelt lärande och arbeta för en behovsstyrning av utbudet. Landets lärcenter erbjuder såväl grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning, påbyggnadsutbildningar och kvalificerad yrkesutbildning som högskoleutbildning. Inte minst har lärcenter inneburit en förbättrad tillgång till högskoleutbildning och därigenom bidragit till en breddad rekrytering. Dessvärre drivs ofta verksamheten som tidsbegränsade projekt, vilket skapar osäkerhet och otrygghet. Verksamheten vid lärcenter bör få möjlighet att utvecklas och få en betydligt fastare form. Flera kommuner bör kunna samarbeta om en gemensam infrastruktur med ett större lärcentrum i en större kommun som nav och med olika mindre lärcenter i angränsande mindre kommuner som lättillgängliga satellitenheter. Lunds universitets historiska museum (fp) () anför: Jag, , vill anföra följande. Lunds universitets historiska museum har tagit ett regionalt ansvar för insamlande av arkeologiskt material, mynt och kyrkokonst. Museet har den nästa största samlingen av fornfynd i och har också norra största samling av medeltida kyrkoskulpturer. Resurserna till det historiska museet i står inte i proportion till museets tre omfattande huvuduppgifter: att medverka i forskning och utbildning, att omhänderta arkeologiska fynd från samt att visa föremål för allmänheten. Utgrävningen i är en av mest betydelsefulla arkeologiska insatser och har delvis förändrat vår syn på järnålderns historia. Ändå har historiska museet fram till inte kunnat visa fynden för allmänheten men kan , tack vare en privat donation, arrangera en permanent utställning med fynden från . Långsiktigt måste dock finansieringen säkras så att museet får samma resurser som statliga museer med liknande uppgifter. En institution som har näst största arkeologiska samling är inte bara av lokalt intresse. Det är därför angeläget att finna en adekvat organisationslösning för Lunds universitets historiska museum. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2004/05:162 Ny värld - ny högskola: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Motion från allmänna motionstiden 2004/05:K339 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga ett Europauniversitet i . Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Sk460 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgången till bostäder som konkurrensmedel om högskoleplatser. 2005/06:Kr331 av och (båda v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskoleförordningen bör ses över i syfte att underlätta högskolornas samverkan med folkhögskolorna. 2005/06:Ub201 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av styrelser och ordförande för högskolor och universitet. 2005/06:Ub208 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ansökningar från högskolor . 2005/06:Ub212 av m.fl. (kd, m, fp, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att högskolorna skall vara självförvaltande. 2005/06:Ub265 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri åsiktsbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att släppa högskolor och universitet fria. 2005/06:Ub268 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot bluffuniversitet och införande av examensbevis på s.k. värdepapper med sigill. 2005/06:Ub290 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en högre utbildningspremie. 2005/06:Ub307 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata företags rätt att sälja akademisk utbildning. 2005/06:Ub314 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett återupprättande av det akademiska självstyret, vilket prövas genom försök vid på . 2005/06:Ub325 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om andra former för fristående högskolor än stiftelseformen. 2005/06:Ub347 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den högre utbildningens uppgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personlig utveckling och bildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om normer och värderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämlikhet och jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om självständiga akademier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitet i den högre utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stiftelsehögskolor. 2005/06:Ub348 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur Lunds universitets historiska museum skall leva vidare och utvecklas. 2005/06:Ub391 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av tydliga och jämförbara styrsystem i högskolepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslutanderätten över vetenskapsområde bör överföras från regeringen till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa en sammanslagning mellan och . 2005/06:Ub395 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta ansvar för att säkerställa att behovet av utbildad arbetskraft inom olika områden tillgodoses. 2005/06:Ub401 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättning av styrelser i landets universitet och högskolor. 2005/06:Ub427 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett treterminssystem vid högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att premiera lärare med pedagogisk kompetens. 2005/06:Ub438 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om teknikcollege, lärcentrum och försöksverksamhet i med livslångt lärande. 2005/06:Ub457 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nyttjande och kompetens i hela landet. 2005/06:Ub557 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje högskola bör redovisa hur de etiska frågorna implementeras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att etiska dimensioner integreras i all högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera bildning i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra högskoleförordningen för att i kursplanerna varudeklarera den lärarledda tiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utveckla metoder för värdering av vetenskaplig och pedagogisk skicklighet då lärare i högskolan skall anställas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en högskolepedagogisk utbildning bör krävas för fast anställning som högskolelärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad lärcenterverksamhet som stöd för nätuniversitetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärosätena bör få i uppdrag att aktivt utveckla ett treterminssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör pröva vilka högskolor som kan vara lämpliga att driva som fristående högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdiga villkor mellan statliga och fristående högskolor. 2005/06:Ub588 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till studentbostäder vid fördelning av högskoleplatser. 2005/06:N304 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna för staten att ersätta kommunerna för de merkostnader som de utlokaliserade högskoleutbildningarna medför. 2005/06:N380 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskap och utbildning. 2005/06:N480 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktning på företagande och entreprenörskap. 2005/06:A309 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att anpassa utbildningssystemet till den internationella konkurrensen. 2005/06:A370 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en handlingsplan för att bryta ned de traditionella könsstrukturerna på högskolor och universitet samt följa upp arbetet med högskolornas jämställdhetsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över de formella vägarna till att anmäla sexuella trakasserier, för att på så sätt skapa bättre förutsättningar för att komma till rätta med kränkningar mot kvinnor i universitetsvärlden. Förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m.