bet · GT01JuU34 · 2006-05-11 00:00:00 — I sammanhanget bör också framhållas att uttalade målsättningar med propositionens förslag är att utveckla påföljdssystemet för unga lagöverträdare så att det tydligare än inriktas på att motverka fortsatt kriminalitet och att förbättra möjligheterna att ingripa tidigt mot en kriminell livsstil. Sammantaget framstår enligt utskottet något uttalande från sida i dessa angelägna frågor inte som behövligt. Utskottet avstyrker sålunda motionerna 2004/05:Ju449 och Ju489 samt motionerna 2004/05:Ju332, 2004/05:Ju352, 2004/05:Ju483, 2004/05:Ju489, 2004/05:Ju500, 2004/05:So358, 2004/05:N403, Ju39, Ju42, Ju332, Ju484, Ju510, Ju532, Kr255 och Kr376 i nu behandlade delar. Påföljder för unga lagöverträdare Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas regeringens förslag till ändringar i reglerna om påföljder för unga lagöverträdare. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Vidare avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att motionsyrkandena helt eller i huvudsak tillgodoses genom propositionen. Utskottet avstyrker vidare, bl.a. med hänvisning till pågående arbete, ett antal motionsyrkanden som handlar bl.a. om böter som påföljd för unga lagöverträdare, sluten ungdomsvård, ungdomshem och om fängelse och andra frihetsberövande påföljder för unga lagöverträdare. Jämför reservationerna 4 (c), 5 (m), 6 (kd), 7 (fp, kd), 8 (c), 9 (m, fp), 10 (m, fp, kd, c), 11 (m, kd), 12 (m, fp, kd, c), 13 (m), 14 (m, fp, kd), 15 (fp), 16 (m), 17 (kd, c), 18 (kd), 19 (m, kd, c), 20 (m), 21 (m), 22 (m, fp) och 23 (m) samt särskilda yttrandena 1 (mp) och 2 (m). Regeringen anger i propositionen att en central målsättning för regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv, utifrån andan och intentionerna i FN:s konvention om barnets rättigheter (), skall genomsyra alla de åtgärder som rör barn. Detta är också utgångspunkten för propositionens förslag. Regeringen framhåller att det övergripande syftet med reformen är att utveckla påföljdssystemet för unga lagöverträdare så att det tydligare än inriktas på att motverka fortsatt kriminalitet. En strävan är att påföljderna för unga skall ta i beaktande principerna om förutsebarhet, proportionalitet och konsekvens, men också anpassas till den unges behov samt vara tydliga och pedagogiska. I det sammanhanget är det viktigt att även beakta pojkars och flickors olika villkor och behov. Regeringen understryker vidare att påföljdssystemet för unga lagöverträdare skall fortsätta att bygga på principen att barn och ungdomar som har begått brott i första hand skall bli föremål för insatser inom . Påföljden överlämnande till vård inom bör emellertid utformas så att intentionerna med reformen får fullt genomslag. roll när det gäller unga lagöverträdare bör vidare tydliggöras. Reformen syftar också till att minska användningen av bötesstraff och fängelsestraff, särskilt kortare sådana. Ambitionen är att genom reformen ge principerna om förutsebarhet och likabehandling större genomslag i påföljdssystemet för unga. Mot bl.a. denna bakgrund och den i propositionen redovisade utvärderingen av påföljdsreform föreslår regeringen i huvudsak att tillämpningsområdet för påföljden överlämnande till vård inom ändras till att omfatta dem som har ett särskilt behov av vård eller annan åtgärd enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och att påföljden byter namn till ungdomsvård. Om domstolen dömer till ungdomsvård skall den föreskriva att den unge skall följa ett ungdomskontrakt, som den unge skall samtycka till, om det inte är fråga om tvångsvis vård med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga då en vårdplan i stället skall bifogas domen. skall upprätta sådana ungdomskontrakt och vårdplaner. Ungdomstjänst föreslås som en ny och fristående påföljd för lagöverträdare under . Det skall vara en obligatorisk uppgift för kommunerna att administrera ungdomstjänst men en plats behöver inte vara anordnad när domstolen dömer i målet. Påföljden består av oavlönat arbete samt annan särskilt anordnad verksamhet i lägst 20 och högst . Påföljden skall verkställas så snart det kan ske. skall bestämma det närmare innehållet i en utdömd ungdomstjänst i en arbetsplan och utse en handledare för den unge. Nämnden skall också kontrollera att arbetsplanen följs. Vid misskötsamhet eller av vissa andra skäl skall domstolen få undanröja påföljden ungdomsvård eller ungdomstjänst och döma till en ny påföljd. Om den unge i väsentlig grad underlåter att göra vad som åligger honom eller henne att följa ett ungdomskontrakt eller en dom på ungdomstjänst, skall åklagaren i stället för att väcka talan om undanröjande få besluta att varning skall meddelas den unge, om detta bedöms vara en tillräcklig åtgärd. Varning skall så snart det kan ske meddelas den unge, som huvudregel vid ett personligt sammanträffande. Vid mötet skall åklagaren förklara innebörden av beslutet och klargöra vad följderna kan bli vid fortsatt misskötsamhet. Det kan uppmärksammas att har rätten en möjlighet att i stället för att undanröja påföljden meddela varning. Detta skall gälla även i fortsättningen. Ett antal motioner tar upp mer övergripande frågor kring påföljdssystemet för unga lagöverträdare, flertalet med särskild anknytning till påföljden överlämnande till vård inom . Sålunda begärs i motion 2004/05:Ju330 (c) en reformering av påföljdssystemet för unga lagöverträdare för att möjliggöra strängare påföljder som tar den dömde ur kriminella miljöer. I motion 2004/05:Ju424 (mp) framhålls vikten av att påföljdssystemet för unga lagöverträdare blir mer pedagogiskt och tydligt. Enligt motion Ju410 (m) bör påföljdssystemet för unga lagöverträdare reformeras och frågan om avskaffande av påföljden överlämnande till vård inom övervägas. I motionerna 2004/05:Ju352 (m), Ju39 (m) och Ju530 (m) begärs att överlämnande till vård inom avskaffas som påföljd. Även i motion Ju478 (kd) framförs uppfattningen att man bör överväga att avskaffa denna påföljd. Enligt motionärerna bakom motion 2004/05:Ju500 (fp) bör det utredas huruvida insatser för unga lagöverträdare skall vara en statlig angelägenhet och göras en översyn av insatser för denna kategori. I motion 2003/04:MJ63 (kd) begärs bättre ungdomsvård för dem som hamnat på den brottsliga banan och i motion Ju41 (kd) mer metodutveckling och forskning om unga lagöverträdares vårdbehov. I motion Ju42 (c) argumenteras för en uppstramning av åtgärder i fråga om unga lagöverträdare. I motionerna Ju40 (fp) och Ju533 (fp) begärs fler tvångsåtgärder mot den dömde inom ramen för vård inom och i den senare motionen även att kvaliteten på yttranden till domstolarna om vårdplaner höjs. Motionärerna bakom motionerna 2004/05:Ju481 (kd) och Ju478 (kd) menar att socialförvaltningarna bör uppmärksammas på att unga lagöverträdare kan få felaktig påföljd om inte en vårdplan för den unge upprättas. Frågor särskilt kring ungdomstjänst uppmärksammas i några motioner. I motion Ju478 (kd) begärs dels att ungdomstjänst införs som en självständig påföljd, dels, liksom i motion Ju39 (m), att kriminalvården skall ansvara för denna påföljd. I den senare motionen begärs också att ungdomstjänst skall kunna utföras även inom den privata sektorn och kombineras med påverkansinsatser. I motion Ju533 (fp) begärs att ungdomstjänst i kombination med programverksamhet om brottets konsekvenser görs till en självständig påföljd för unga lagöverträdare. I motion Ju41 (kd) anförs att minimitiden för ungdomstjänst bör vara och att påföljden ungdomstjänst bör verkställas senast efter det att domen vunnit laga kraft. Frågor om åtgärder vid misskötsamhet behandlas i några motioner. I motion Ju530 (m) begärs att en ordning med obligatoriska uppföljningssammanträden hos åklagare eller domstol införs om hur en ung lagöverträdare sköter sin påföljd, och enligt motion Ju39 (m) bör det införas obligatoriska uppföljningssammanträden vid domstol om hur en ung lagöverträdare har följt sin vårdplan. I motionerna Ju487 (s) och Ju530 (m) begärs att ungdomstjänst införs som en självständig påföljd för unga lagöverträdare. har i sitt yttrande över propositionen ansett det värdefullt att påföljden överlämnande till vård inom i större utsträckning än vad som är fallet reserveras för dem som har ett reellt vårdbehov. har således ställt sig bakom bedömningen att tillämpningsområdet för påföljden överlämnande till vård inom ändras till att avse dem som har ett särskilt behov av vård eller annan åtgärd enligt socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och även ställt sig bakom förslaget att påföljden får beteckningen ungdomsvård. Utskottet har vidare delat regeringens bedömning att det i detta sammanhang kan behövas alternativa påföljdsalternativ och har även ställt sig bakom förslaget om att ungdomstjänst inrättas som ny påföljd för unga lagöverträdare. Med utgångspunkt från vad regeringen anför i propositionen kan justitieutskottet konstatera att utvärderingen av påföljdsreform visar att intentionerna med reformen inte har fått fullt genomslag. Utskottet välkomnar regeringens initiativ till förbättringar i påföljdssystemet för unga lagöverträdare och konstaterar att förslagen är ägnade att säkerställa att intentionerna bakom påföljdsreform förverkligas. Utskottet ställer sig sålunda, i likhet med socialutskottet, bakom regeringens förslag och motiven bakom dessa. Sålunda delar utskottet regeringens uppfattning att barn och unga som begår brott ofta har ett särskilt behov av stöd och hjälp för att kunna återföras till ett socialt välfungerande liv utan fortsatt kriminalitet och regeringens bedömning att är den instans som har de bästa förutsättningarna att tillgodose dessa behov. Ambitionen bör vara att ungdomarna så långt det är möjligt skall hållas utanför kriminalvården och frihetsberövande påföljder. Det övergripande syftet med denna reform är att utveckla påföljdssystemet för unga lagöverträdare så att det tydligare än inriktas på att motverka fortsatt kriminalitet. En strävan är att påföljderna för unga skall ta i beaktande principerna om förutsebarhet, proportionalitet och konsekvens, men också anpassas till den unges behov samt vara tydliga och pedagogiska. Motionerna 2004/05:Ju330 och 2004/05:Ju424 får mot denna bakgrund anses i huvudsak tillgodosedda, och utskottet avstyrker dem i nu behandlade delar. Utskottet anser alltså att är den instans som har de bästa förutsättningarna att tillgodose unga personers behov i dessa fall. Några motionärer är dock inne på motsatt linje och menar bl.a. att överlämnande till vård inom bör avskaffas och ansvaret för unga lagöverträdare flyttas över till kriminalvården. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2004/05:Ju352, Ju39, Ju410, Ju478, Ju500 och Ju530 i nu behandlade delar. Flera motionärer argumenterar för att åtgärder behöver vidtas för att förbättra den vård som ges unga lagöverträdare och för att åstadkomma en uppstramning av åtgärder mot den dömde inom ramen för vård inom , såsom mer tvång. Enligt utskottets mening får motionerna anses till vissa delar vara tillgodosedda genom reformen och de övriga åtgärder som regeringen tar upp i propositionen. Utskottet anser vidare i likhet med socialutskottet att påföljdssystemet genom de föreslagna ändringarna får anses ge den unge ett rimligt inflytande på utformningen av innehållet i de påföljder som blir aktuella. Utskottet vill också framhålla att reformen bl.a. innebär att påföljden överlämnande till vård inom reserveras för dem som har ett reellt vårdbehov (dvs. ungdomsvård enligt den nya terminologin), något som torde innebära att bör kunna utföra sina uppgifter och satsa sina resurser där insatserna är verkningsfulla. Om det blir fråga om en åtgärd enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, får tvångsåtgärder tillgripas. När det gäller frågan om metodutveckling och forskning framhåller regeringen att den avser att ge i uppdrag att samordna och sprida kunskap om verkningsfulla metoder m.m. i syfte att utgöra en hjälp för i dess praktiska arbete med barn och unga som begår brott. Med det sagda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:MJ63, 2004/05:Ju500, Ju40, Ju41, Ju42 och Ju533 i nu behandlade delar. Några motionärer begär bättre kvalitet på de yttranden och vårdplaner som socialnämnden skall upprätta enligt 11 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, och några menar dessutom att bör informeras om att påföljden kan bli felaktig om inte en vårdplan upprättas. Reformen innebär att de åtgärder enligt socialtjänstlagen som redovisar i stället skall framgå av ett ungdomskontrakt i syfte bl.a. att göra de planerade åtgärderna tydliga för den unge. Regeringen framhåller i propositionen bl.a. att man vid utvärderingen av påföljdsreform initialt upptäckte stora brister såvitt avser vårdplanerna men att dessa efter hand har blivit bättre. I kvalitetshöjande syfte lämnar regeringen förslag som innebär att socialnämnderna får på sig att utföra personutredningen i de nu aktuella fallen. Vidare framhåller regeringen att och , som ett led i strävandena att öka enhetligheten och kvaliteten på personutredningen, bl.a. har inlett ett arbete med att ta fram en blankett för nu aktuella yttranden. Utskottet stället sig bakom regeringens förslag i denna del och kan inte se annat än att motionerna i huvudsak får anses tillgodosedda. Utskottet avstyrker således motionerna 2004/05:Ju481, Ju478 och Ju533 i nu behandlade delar. Reformen innebär vidare att ungdomstjänst införs som en ny och fristående påföljd för unga lagöverträdare och att det skall vara en obligatorisk uppgift för kommunerna att administrera denna påföljd; i sammanhanget bör påpekas att ungdomstjänst redan ingår i dagens påföljdssystem men då enbart som en s.k. tilläggspåföljd. Utskottet har ovan gett uttryck för sin principiella uppfattning att är den instans som har de bästa förutsättningarna att tillgodose unga lagöverträdares vårdbehov. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning i fråga om fördelarna med att behålla insatserna som gäller barn och ungdomar samlade inom och anser följaktligen att också ungdomstjänsten alltjämt bör vara ett kommunalt ansvar. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Ju39 och Ju478 i nu behandlade delar. Utskottet vill i detta sammanhang, som regeringen påpekar, framhålla att det vore önskvärt med ett samarbete när det gäller ingripanden mot unga lagöverträdare mellan lärosätena och kommunerna. Ett exempel där ett sådant samarbete finns är kommun, som utarbetat ett genomtänkt och strukturerat program för utformningen av ungdomstjänst som tilläggssanktion. Arbetet bedrivs i samarbete med bl.a. i syfte att förena teori och praktik i frågor om unga som begår brott. Den som döms till ungdomstjänst skall enligt förslaget åläggas att utföra oavlönat arbete och delta i annan särskilt anordnad verksamhet i lägst 20 och högst . När det gäller frågan vilka arbetsplatser som kan bli aktuella för ungdomstjänstplatser anför regeringen bl.a. att verksamhet och olika ideella föreningar, trossamfund och andra liknade verksamheter utan kommersiella syften har varit aktuella. Även andra arbetsplatser, eventuellt på förslag av de unga, som är lämpliga med hänsyn till behovet av kontroll från sida m.fl. faktorer bör enligt regeringen kunna komma i fråga. Regeringen anför att det finns ett behov av att ge kommunerna närmare vägledning och att förslaget medför att får en möjlighet att meddela föreskrifter och allmänna råd på området. Utskottet kan konstatera att förslaget innebär att ungdomstjänst inte enbart skall bestå av oavlönat arbete utan också av andra moment i gränssättande och vägledande syfte, såsom olika former av program eller utbildning. Utskottet kan också konstatera att när det gäller frågan vilka arbetsplatser som bör kunna komma i fråga finns det enligt förslaget inte något hinder mot att anordna ungdomstjänstplatser utanför den offentliga sektorn. Så bör det enligt utskottets mening också vara. Utskottet ställer sig alltså bakom regeringens överväganden om vilka arbetsplatser som kan vara lämpliga för ungdomstjänst. Huruvida vissa arbetsplatser är lämpliga i det enskilda fallet framstår dock som vanskligt att bedöma. Utskottet ser positivt på regeringens uttalanden om att ge kommunerna närmare vägledning vid tillämpningen. Utskottet vill inte föregripa en mer detaljerad bedömning. Med det anförda bedömer utskottet att berörda motioner får anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrker sålunda motionerna Ju39 och Ju533 i nu behandlade delar. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att det antal timmar som skall vara möjligt att döma ut inom ramen för ungdomstjänst självklart måste vara anpassat till det tänkta tillämpningsområdet för ungdomstjänsten så att reaktionen kan avpassas till brottslighetens svårhet i det enskilda fallet. Tanken med förslaget är bl.a. att ungdomstjänst skall komma till användning i stället för vissa lägre bötesstraff. Om minimiantalet timmar skulle fördubblas, synes en följd bli att bötesstraff i mindre omfattning kommer att kunna ersättas med en ungdomstjänst, något som utskottet inte kan förorda. Utskottet anser att det antal timmar som föreslås är väl avvägt. Utskottet bejakar visserligen ståndpunkten att samhällets reaktion i de aktuella fallen kommer snabbt men anser att en verkställighetsregel av det slag som motionärerna förordar inte framstår som ändamålsenlig i alla situationer. Detta blir tydligt om man exempelvis beaktar fall där en ungdomstjänstplats inte är ordnad före domen. Utskottet avstyrker med det anförda motion Ju41 i nu behandlad del. Några motionärer tar upp frågan om åtgärder från rättsväsendets sida för att följa upp verkställigheten av en ådömd påföljd i de aktuella fallen och förordar en ordning med obligatoriska uppföljningssammanträden hos rättsväsendet. Det är enligt utskottets mening av väsentlig betydelse såväl för den unge själv som för systemets trovärdighet att den unge medverkar vid genomförandet av de åtgärder som planerats av . Det är därför av avgörande betydelse att uppföljningen av vad som sker med den unge efter överlämnandet fungerar tillfredsställande. Utskottet ser alltså positivt på regeringens förslag som innebär bl.a. att åklagaren ges möjlighet att meddela den unge varning vid misskötsamhet i anslutning till ett personligt sammanträffande och att socialnämnden åläggs en underrättelseskyldighet till åklagarmyndigheten om det kan antas att det finns förutsättningar att meddela varning eller undanröja en påföljd. Kontakterna mellan och åklagaren bör i och med detta kunna utvecklas och rutiner skapas för bättre samverkan mellan myndigheterna i syfte att säkerställa att de nu aktuella påföljderna verkställs på avsett sätt. Utskottet kan i och för sig se vissa fördelar med en ordning där uppföljningsmöten hålls även utan misskötsamhet men bedömer att nackdelarna överväger. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Ju39 och Ju530 i nu behandlade delar. De motioner där man enbart begär att ungdomstjänst införs som en fristående påföljd är helt tillgodosedda, varför utskottet avstyrker motionerna Ju487 och Ju530 i nu behandlade delar. Andra frågor om påföljder för unga lagöverträdare I ett antal motioner tas upp vissa ytterligare frågor om påföljder för unga lagöverträdare. Sålunda begärs i motionerna 2004/05:Ju500 (fp), Ju379 (fp) och Ju533 (fp) att bötesstraffet avskaffas för unga lagöverträdare. I motionerna 2004/05:Ju352 (m), Ju39 (m) och Ju530 (m) begärs att ansvaret för påföljden sluten ungdomsvård överförs från till Kriminalvården, och i motion Ju42 (c) begärs åtgärder för en kvalitetssäkring av ungdomshemmen, i motion Ju41 (kd) fler vårdplatser vid ungdomshemmen samt i motion Ju39 (m) individuella handlingsplaner för intagna på ungdomshem med krav på drogfrihet och drogtester. Vidare begärs i motion 2004/05:Ju352 (m) att villkorligt fängelsestraff för unga införs och att särregleringen om när ungdomar mellan får dömas till fängelse avskaffas, i motionerna 2004/05:Ju500 (fp), Ju40 (fp), Ju379 (fp) och Ju533 (fp) att ett system där unga lagöverträdare döms till s.k. helgavskiljning prövas och i motionerna Ju39 (m) och Ju530 (m) att veckoslutshem övervägs som påföljd för unga lagöverträdare. Motionärerna bakom motion Ju539 (s) begär att lagliga förutsättningar att omhänderta unga brottslingar skapas under det att man i motionerna Ju39 (m) och Ju530 (m) begär att en ordning med elektronisk övervakning (fotboja) övervägs som ny påföljd för unga. Utskottet kan konstatera att ett syfte med den nu aktuella reformen är att begränsa användningen av böter som straff för unga lagöverträdare. Dessutom behandlas frågor om verkställighet av bötesstraff för unga lagöverträdare, sluten ungdomsvård samt häktning och annan övervakning av brottsmisstänkta unga personer i den återstod av betänkande Ingripanden mot unga lagöverträdare (SOU 2004:122) som alltjämt bereds inom (). Detta arbete bör avvaktas. Mot denna bakgrund och på de skäl som socialutskottet anför rörande kvaliteten på den vård som bedrivs på ungdomshemmen respektive antalet vårdplatser för unga lagöverträdare avstyrker utskottet motion Ju539 samt motionerna 2004/05:Ju352, 2004/05:Ju500, Ju39, Ju40, Ju41, Ju42, Ju379, Ju530 och Ju533 i nu behandlade delar. I motion 2004/05:Ju475 (fp) begärs en utredning av frågan om en sänkning av straffmyndighetsåldern, som är (1 kap. 6 § ). Utskottet har tidigare behandlat denna fråga och därvid ansett att det inte finns anledning att överväga någon förändring (se bl.a. bet. 2001/02:JuU9 s. 14). Utskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker motion 2004/05:Ju475. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att skall kunna utse en särskild kvalificerad kontaktperson och att medling med anledning av brott görs till obligatorisk verksamhet. Vidare avstyrker utskottet ett antal motioner om medling, i huvudsak med hänvisning till att de får anses tillgodosedda. Jämför reservationerna 24 (fp), 25 (m, fp, c) och 26 (m, fp). I propositionen föreslår regeringen att, när det gäller unga som har behov av särskilt stöd och särskild vägledning för att motverka en risk för missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende, socialnämnden skall kunna utse en särskilt kvalificeradkontaktperson, på begäran eller med samtycke av den unge, eller, om denne är , dennes vårdnadshavare. Vidare föreslås att vid tvångsvård enligt 22 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, i stället för kontaktpersoner, särskilt kvalificerade kontaktpersoner skall utses. bör enligt regeringen ge kommunernas socialtjänster stöd och vägledning beträffande rekrytering av och kompetens hos dessa kontaktpersoner samt beträffande möjligt innehåll i åtgärden. I likhet med socialutskottet ställer sig utskottet bakom regeringens förslag även i denna del. Några motionärer tar upp frågor kring medling med anledning av brott. I motionerna 2004/05:Ju500 (fp), Ju478 (kd) och Ju533 (fp) begärs att alla kommuner åläggs att erbjuda medling, i motion 2004/05:Ju500 (fp) anförs att stöd bör ges till modellkommuner i syfte att anordna medling och i motionerna 2004/05:Ju289 (fp) och Ju284 (fp) framhålls att medlingsprojektet bör utvecklas och bli en del av polisens och verksamhet i hela . I motion Ju39 (m) betonas vikten av att medling inte får ersätta åtal när sådant är befogat, under det att motionärerna bakom motion Ju40 (fp) anser att medling som regel inte skall komma i fråga innan skuldfrågan är klarlagd i domstol. I motion 2004/05:Ju360 (kd) begärs att medling införs som ett fullgott alternativ till det ordinarie domstolsförfarandet. Regeringen föreslår att medling görs till en obligatorisk verksamhet och åtgärder för att tydliggöra medlingens ställning i straffsystemet. Regeringen gör också bedömningen att regeringens uppdrag till (Brå) att stödja medlingsverksamhet bör fortsatta fram .