bet · GT01JuU34 · 2006-05-11 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och avstyrker motionerna 2004/05:Ju500, Ju478 och Ju533 i nu behandlade delar såsom tillgodosedda. Utskottet konstaterar att motion 2004/05:Ju500 till den del som den handlar om stöd till modellkommuner får anses tillgodosedd genom regeringens uppdrag till Brå, varför också den motionen avstyrks i nu berörd del. Utskottet förutsätter att goda erfarenheter av medlingsverksamheten tas till vara i det fortsatta arbetet och konstaterar att något uttalande från om detta inte behövs. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Ju289 och Ju284. Den uppfattning som kommer till uttryck i motion Ju39 synes enligt utskottets bedömning ligga i linje med propositionen, varför utskottet avstyrker motionen i nu behandlad del. Utskottet kan däremot inte komma till någon annan slutsats än att de synpunkter som uttrycks i övriga nu aktuella motionsyrkanden knappast går att förena med den föreslagna, av utskottet tillstyrkta reformen. Sålunda avstyrker utskottet motion 2004/05:Ju360 och motion Ju40 i nu behandlad del. I motion Ju533 (fp) begärs att stödfunktioner för unga brottsoffer skall inrättas i varje kommun. Utskottet har behandlat ett motsvarande motionsyrkande i årets betänkande om våldsbrott och brottsoffer. Efter en redogörelse för den stödverksamhet för unga brottsoffer som bedrivs på olika håll i landet uttalade sig utskottet positivt om denna verksamhet men ansåg att det saknades anledning för att göra något uttalande i frågan (bet. 2005/06:JuU18 s. 32 f.). Utskottet gör samma bedömning och avstyrker sålunda motion Ju533 i nu behandlad del. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Vidare behandlar utskottet ett större antal motionsyrkanden om samverkan mellan bl.a. skolan, och polisen för att motverka brott av unga, om vissa organisatoriska frågor rörande rättsväsendet, om snabbhet vid handläggningen av ärenden och om kontakter med vårdnadshavare. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till gällande regler, pågående arbete och tidigare uttalanden. Jämför reservationerna 27 (m, fp, kd, c), 28 (m, fp, kd, c), 29 (m, fp, kd, c), 30 (fp, c), 31 (fp), 32 (fp, kd), 33 (kd), 34 (m, fp, kd, c), 35 (m), 36 (fp), 37 (fp, c), 38 (m, c), 39 (m, fp, kd, c), 40 (m, fp, kd, c), 41 (m, fp, kd, c), 42 (m, fp, kd, c), 43 (m, fp, kd, c), 44 (m, fp, kd, c), 45 (m, fp, kd, c), 46 (kd), 47 (fp) och 48 (m, fp, kd, c). I motionerna 2004/05:Ju420 (s) och Ju409 (s) begärs bättre samverkan mellan bl.a. polisen, och skolan för att förbättra arbetet med att motverka brott av unga. Liknande yrkanden om mer samverkan och bättre samarbete mellan berörda myndigheter förekommer i motionerna 2004/05:Ju500 (fp), 2004/05:A350 (m, fp) och Ub260 (m). I motionerna 2004/05:Ju500 (fp), Ju39 (m) och Ju379 (fp) begärs bättre samverkan mellan polis och socialtjänst genom att uppgifter om en icke straffmyndig persons brottslighet görs tillgänglig för polisen och i motionerna Ju39 (m), Ju40 (fp) och Ju533 (fp) att skolan får information från m.fl. om elever som begår brott. Regeringen anför i propositionen att samverkan mellan och rättsväsendet bör komma till stånd i större utsträckning. Vidare påpekar regeringen att socialnämnden redan har en skyldighet att ta initiativ till att det kommer till stånd en samverkan kring barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa och att samverkan som består av ett utbyte av erfarenheter och kunskaper i ungdomsmål på ett generellt plan kan äga rum exempelvis vid gemensamma samverkansmöten där de personer inom och rättsväsendet som handlägger ungdomsmål samlas. Regeringen gör bedömningen att har goda förutsättningar att samla berörda aktörer och har därför för avsikt att ge myndigheten ett sådant uppdrag, i syfte att förbättra handläggningen av ungdomsmål. Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) överlämnade sitt slutbetänkande Ett effektivare brottmålsförfarande - några ytterligare åtgärder (SOU 2005:117) till regeringen. I betänkandet föreslår beredningen bl.a. att sekretess till skydd för enskilda i den brottsbekämpande verksamheten aldrig skall hindra att en uppgift lämnas från en brottsbekämpande myndighet till en annan sådan myndighet. I utredningen anförs att sekretesslagen ger stort utrymme för uppgiftsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna, men det har visat sig att de bedömningar som måste göras skapar osäkerhet som innebär att myndigheterna avstår från viktigt uppgiftsutbyte. Den osäkerheten föreslås undanröjd genom ändringar i sekretesslagen. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen har lämnat förslag i proposition 2005/06:161 Sekretessfrågor - skyddade adresser, m.m. av innebörd att i ökad utsträckning skall kunna lämna uppgifter som angår misstanke om brott till de brottsutredande myndigheterna. Det föreslås vidare att skall ges vissa utökade möjligheter att lämna uppgifter som rör ungdomar till polis och åklagare. Om socialtjänstpersonalen påträffar någon som kan antas vara under under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes hälsa eller utveckling, eller under utövande av brott, skall socialtjänstpersonalen utan hinder av sekretess kunna lämna sådana uppgifter som behövs för ett polisiärt ingripande. skall också kunna lämna uppgifter, som angår misstanke om olovlig överlåtelse av narkotika, alkohol eller dopningsmedel till underåriga, till polis eller åklagarmyndighet utan hinder av sekretess. Utskottet avstyrkte i årets betänkande om polisfrågor motionsyrkanden om polisens samverkan med andra myndigheter mot bakgrund av bl.a. att beredningsarbetet med det nämnda betänkandet från BRU inte borde föregripas (bet. 2005/06:JuU14 s. 22 f.). Utskottet delar i och för sig uppfattningen hur viktigt det är att samarbetet mellan såväl de brottsbekämpande myndigheterna som dessa myndigheter och andra myndigheter fungerar väl. Frågor av dessa och liknande slag har också uppmärksammats i olika sammanhang. Utskottet anser dock inte att det finns något behov av ett tillkännagivande från i dessa frågor och avstyrker sålunda motionerna 2004/05:Ju420 och Ju409 samt motionerna 2004/05:Ju500, 2004/05:A350, Ju39, Ju40, Ju379, Ju533 och Ub260 i nu behandlade delar. I några motioner berörs vissa, i huvudsak organisatoriska, frågor rörande rättsväsendets myndigheter. Sålunda begärs i motion 2004/05:Ju500 (fp) att fler ungdomsrånkommissioner och samverkande modeller prövas inom polisen för att bekämpa ungdomsbrott, och motionärerna bakom motion Kr376 (fp) vill att särskilda ungdomsrotlar inrättas inom åklagarväsendet. I motionerna 2004/05:Ju359 (kd), 2004/05:Ju481 (kd), 2004/05:Ju500 (fp), 2004/05:Ju506 (kd), Ju464 (kd), Ju478 (kd) och Kr376 (fp) begärs att särskilda ungdoms- eller jourdomstolar inrättas eller att möjligheterna till detta undersöks. Enligt motion Ju509 (kd) bör särskilda ungdomsrotlar inrättas på tingsrätterna. Utskottet har tidigare behandlat polisens organisering av det brottsbekämpande arbetet, bl.a. i årets betänkande om polisfrågor (bet. 2005/06:14 s. 12 f.). Efter en redogörelse för olika insatser på området konstaterade utskottet att ett ambitiöst arbete bedrivs inom polisväsendet för att höja kvaliteten i polisens arbete och öka uppklaringen av brott. är drivande i metodutvecklingsarbetet. Utskottet såg mycket positivt på detta och uttryckte en stark förhoppning om att konkreta och mätbara resultat av detta arbete kommer att kunna uppnås. Som utskottet tidigare hade uttalat lämpade sig för övrigt dessa frågor inte för generella uttalanden. Utskottet är av samma uppfattning som tidigare i denna fråga och avstyrker motion 2004/05:Ju500 i nu behandlade delar. Förundersökning rörande den som inte har fyllt skall normalt ledas av polis eller åklagare som med avseende på intresse och fallenhet för arbete med unga lagöverträdare är särskilt lämplig (2 § lagen [1964:167] med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare). Utskottet har tidigare, bl.a. , avstyrkt motsvarande motionsyrkanden om inrättande av särskilda ungdomsrotlar inom åklagarväsendet (bet. 2005/06:JuU1 s. 19 f.). Utskottet är av samma mening som tidigare och avstyrker motion Kr376 i nu behandlad del. antog en tidsbegränsad lag om försöksverksamhet med snabbare handläggning av brottmål (prop. 2003/04:89, JuU26, rskr. Lagen innebär bl.a. att tingsrätt och åklagare får delge stämningar och andra handlingar i brottmål genom s.k. förenklad delgivning. En förutsättning är att den tilltalade vid en polismyndighet eller åklagarmyndighet har upplysts om att sådan delgivning kan komma att användas i brottmålet. För att delgivning skall anses ha skett får vid delgivningstidpunkten för stämningsansökningen inte ha förflutit från det att brottsanmälningen upprättades. Försöksverksamheten skulle från början gälla till utgången av men har på förslag av utskottet beslutat om en tvåårig förlängning (prop. 2005/06:119, bet. JuU24, rskr. Utskottet har i tidigare sammanhang ansett sig inte kunna se några tyngre vägande skäl för att införa särskilda jourdomstolar för handläggning av mål med vissa kategorier tilltalade, såsom ungdomar (bet. 2003/04:JuU26 s. 8). Utskottet är alltjämt av denna uppfattning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Ju359, 2004/05:Ju481, 2004/05:Ju500, 2004/05:Ju506, Ju464, Ju478 och Kr376 i nu behandlade delar. Enligt 4 § förordningen (1994:1763) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare skall, om vissa förutsättningar är för handen, mål som avser unga lagöverträdare i tingsrätt och hovrätt fördelas på en eller flera särskilda ungdomsrotlar. Utskottet avstyrker motion Ju509 eftersom den får anses vara tillgodosedd. Särskild skyndsamhet vid handläggningen, m.m. Flera motionärer tar upp det angelägna i att myndigheterna handlägger åtgärder mot unga lagöverträdare med särskild skyndsamhet. Sålunda understryks i motionerna 2004/05:Ju481 (kd), 2004/05:Ju500 (fp), Ju39 (m), Ju478 (kd), Ju532 (c), Ju533 (fp) och Kr376 (fp) vikten av snabba insatser från myndigheternas sida, och i motionerna 2004/05:Ju366 (m) och Ju226 (m) begärs en mer enhetlig tillämpning av skyndsamhetskriteriet vid utredning och lagföring av ungdomsbrott. I motion Ju533 (fp) begärs kortare handläggningstider vid utredning av ungdomsbrott och att kravet på skyndsam handläggning utvidgas till att gälla alla brott med fängelse i straffskalan. I motionerna Ju40 (fp) och Ju533 (fp) begärs att den lagstadgade tidsfristen för skyndsam handläggning i fall där gärningsmannen är en ung person sträcks ut till att gälla också fall där målsäganden är en ung person. I den förstnämnda motionen begärs även att skyndsamhetskravet för beslut i åtalsfrågan skärps i fall där polisanmälan görs mot en utpekad gärningsman; tiden skall då räknas från polisanmälan i stället för delgivning av brottsmisstanke. Enligt 4 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare skall förundersökningar mot unga bedrivas med särskild skyndsamhet. Förundersökningar som avser brott för vilka är föreskrivet mer än sex månaders fängelse skall som huvudregel vara avslutade och beslut i åtalsfrågan fattas så snart det kan ske och senast för delgivning av brottsmisstanke. Regeringen föreslår i propositionen att kravet på särskild skyndsamhet utvidgas till att gälla alla brott med fängelse i straffskalan. I propositionen förutskickar regeringen att man, när den nya regeln har varit i kraft , följer upp dess konsekvenser för polisens och åklagarnas arbete. Utskottet välkomnar förslaget. När det gäller förundersökningar som berör unga målsägande anges i 2 a § förundersökningskungörelsen (1947:948) att förundersökning där målsäganden vid tiden för anmälan inte fyllt skall bedrivas särskilt skyndsamt, om brottet riktats mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid och det för brottet är föreskrivet fängelse . Förundersökningen skall vara avslutad och beslut fattat i åtalsfrågan så snart det kan ske och efter den tidpunkt då det finns någon som är skäligen misstänkt för brottet. Tidsfristen får överskridas endast om det är motiverat med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter. överlämnade promemorian Anmälan och utredning av sexualbrott - Förslag på förbättringar ur ett brottsofferperspektiv (Ju 2004:1). I promemorian lämnas flera förslag i syfte att minska påfrestningarna på offer för sexualbrott, bl.a. att en förundersökning som avser sexualbrott skall, i likhet med vad som gäller för ärenden om misshandel m.m. av barn, bedrivas särskilt skyndsamt och beslut i åtalsfrågan fattas så snart det kan ske. Promemorian bereds inom () Utskottet avstyrkte i årets betänkande om våldsbrott och brottsoffer motionsyrkanden om kortare handläggningstider hos polisen och åklagarna i ärenden om bl.a. barnmisshandel (bet. 2005/06:JuU18 s. 26 f.). Som skäl för detta åberopade utskottet att det pågick ett omfattande arbete med de då aktuella frågorna vilket borde avvaktas. Utskottet anser att motionerna 2004/05:Ju366 och Ju226 samt motionerna 2004/05:Ju481, 2004/05:Ju500, Ju39, Ju478, Ju532, Ju533 och Kr376 i nu behandlade delar får anses tillgodosedda, varför utskottet avstyrker dem. Det finns inte anledning för att göra något uttalande i dessa frågor. Utskottet avstyrker motionerna Ju40 och Ju533 i nu behandlade delar. I motion Ju39 (m) begärs bättre barnkompetens hos de rättsvårdande myndigheterna. Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden och kom då, efter en redogörelse för arbetet med olika kompetenshöjande åtgärder inom rättsväsendet, sammanfattningsvis fram till att det inte fanns anledning för att göra något tillkännagivande i frågan (bet. 2005/06:JuU1 s. 28 f.). Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker motion Ju39 i nu behandlad del. I motionerna Ju379 (fp) och Ju478 (kd) anförs att polisen och bör informera föräldrarna när ett barn påträffas i en olämplig miljö eller misstänks för brott. I motion Ju478 (kd) begärs att föräldrar skall ha närvaroplikt vid polisförhör där deras barn är brottsmisstänkta och att fler förhör skall äga rum i den misstänktes hem. Närvaroplikt för föräldrar förespråkas i motion 2004/05:Ju476 (fp) när åklagare utfärdar strafföreläggande mot omyndig och i motionerna 2004/05:Ju476 (fp), 2004/05:Ju500 (fp), Ju40 (fp) och Ju478 (kd) vid huvudförhandling mot en underårig eller där en underårig på annat sätt medverkar. I motionerna Ju42 (c), Ju478 (kd) och Ju483 (kd) begärs att föräldrar till barn som förekommer i en rättsprocess skall ha rätt till ersättning för sin inställelse i rätten. När ungdomar är skäligen misstänkta för brott eller står under åtal har polis, åklagare och domstol enligt ett antal bestämmelser i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL) normalt en skyldighet att underrätta och kalla bl.a. vårdnadshavaren till förhör, personligt sammanträffande och sammanträde. Regeringen föreslår att skyldigheten att underrätta om tidpunkten för huvudförhandling skall gälla även för högre instanser och sådana sammanträden där man prövar frågan om undanröjande av påföljd. Vidare gäller enligt 9 kap. 9 § tredje stycket att när någon som inte fyllt och inte är tilltalad kallas till ett sammanträde skall vårdnadshavaren underrättas om kallelsen, om det inte finns särskilda skäl mot det. I sammanhanget kan tilläggas att en vårdnadshavare som inställer sig i de nu aktuella fallen normalt har rätt till ersättning för inställelsen (se bl.a. 26 § LUL). Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkanden om föräldrars närvaroplikt vid förhör och huvudförhandling (se bl.a. bet. 2001/02:Ju23 s. 6 f.). Utskottet ansåg då bl.a. att en förutsättning för att föräldranärvaron vid förhör och huvudförhandling skall medföra något positivt är att den bygger på frivillighet. Utskottet är av samma uppfattning som tidigare och avstyrker motionerna 2004/05:Ju476, 2004/05:Ju500, Ju40, Ju42, Ju478 och Ju483 i nu berörda delar. Utskottet har inte funnit anledning för att göra något uttalande i frågan om information till föräldrarna i de aktuella fallen och avstyrker motionerna Ju379 och Ju478 i nu behandlade delar. Flera motionärer tar upp frågor om åtgärder beträffande barn som inte har fyllt . I motion 2004/05:A350 (m, fp) understryks vikten av åtgärder mot brottslingar som är och att polis och åklagare får större befogenheter, och i motion Ju478 (kd) begärs en översyn av insatserna mot lagöverträdare under . I motionerna Ju39 (m), Ju40 (fp), Ju379 (fp), Ju410 (m), Ju478 (kd), Ju483 (kd) och Ju533 (fp) begärs att brott utreds även när gärningsmannen är och i motion Ju533 (fp) att fotografi och fingeravtryck får tas av polisen när gärningsmannen är . I motionerna Ju40 (fp) och Ju42 (c) begärs att drogtester tillåts på barn och i motion Ju39 (m) på barn . Enligt 31 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL) får, där den misstänkte är , utredning rörande brottet inledas om en utredning kan antas ha betydelse för att avgöra behovet av insatser med avseende på den unge, om det behövs för att klarlägga om någon som har fyllt har tagit del i brottet, om det behövs för att efterforska gods som har åtkommits genom brottet, eller om det annars är av särskild vikt att en utredning äger rum. Har den unge inte fyllt får utredning inledas endast om det finns synnerliga skäl. Utskottet konstaterar att reformen i nu aktuella delar innebär att de legala förutsättningarna för polisen att hålla kvar en brottsmisstänkt person tydliggörs samt att en restriktiv möjlighet att ta fotografi och fingeravtryck också av brottsmisstänkta som inte fyllt införs. Utskottet konstaterar att motionerna 2004/05:A350 och Ju533, när det gäller tagande av fotografi och fingeravtryck, får anses tillgodosedda och avstyrker dem i nu berörda delar. Regeringen anför att frågan om tvångsmedel när det gäller personer är komplicerad och att frågan om en översyn bör behandlas i ett annat sammanhang. Regeringen har i regleringsbrevet för gett i uppdrag att kartlägga hur många brottsutredningar enligt 31 § LUL som polismyndigheterna genomför och på vilka grunder dessa utredningar görs. Utskottet ser inte något behov av uttalanden från i dessa frågor och avstyrker följaktligen motionerna Ju39, Ju40, Ju379, Ju410, Ju478, Ju483 och Ju533 i nu behandlade delar. Sammansatta justitie- och socialutskottet har behandlat frågan om drogtester på barn och avstyrkt motioner liknande de nu aktuella (bet. 2005/06:JuSoU1 s. 65 f.). Som skäl för detta åberopade sammansatta utskottet den uppfattning som justitieutskottet tidigare redovisat, bl.a. att misstanken om att ett barn missbrukar narkotika borde leda till åtgärder oavsett om något drogtest föreligger. har inte någon annan uppfattning i denna fråga utan avstyrker motionerna Ju39, Ju40 och Ju42 i nu behandlade delar. I motionerna 2004/05:Ju481 (kd) och Ju478 (kd) begärs att ett förenklat förfarande för handläggning av snatteriärenden införs och i motionerna 2004/05:Ju359 (kd) och Ju464 (kd) att polisaspiranter får utföra förundersökningar av enklare ungdomsbrott. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om en förenklad handläggningsrutin avseende snatteribrott (RPSFS 2005:10). I årets betänkande om processrättsliga frågor (bet. 2005/06:JuU11 s. 24) finns en redogörelse för vad föreskrifterna innebär. Reglerna i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare innebär emellertid att den förenklade handläggningen inte är tillämplig vid utredning av snatteribrott där den misstänkte gärningsmannen inte har fyllt . Efter att ha genomgått polisprogrammet med godkänt resultat erhålls polisexamen. Efter avlagd polisexamen kan den polisstuderande söka aspirantutbildning i form av en sex månaders anställning med lön vid en polismyndighet. Under aspirantutbildningen handleds polisaspiranten av en särskilt utbildad och erfaren polis. Godkänd aspirantutbildning innebär behörighet att söka tillsvidareanställning som polis. I sammanhanget kan nämnas att regeringen beslutat om direktiv för en utredning om översyn av polisutbildningen (dir. 2006:10). Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns anledning för att göra några uttalanden i dessa frågor. föreskrifter om en förenklad handläggningsrutin avseende snatteri innebär att syftet med motionerna 2004/05:Ju481 och Ju478 är uppnått. Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Ju359, 2004/05:Ju481, Ju464 och Ju478 i nu behandlade delar. I motion Ju533 (fp) begärs en översyn av gallringstiderna för uppgifter om unga lagöverträdare i belastningsregistret och att polisen ges rätt att lagra bilder digitalt på misstänkta och gripna ungdomsbrottslingar. I motion Ju39 (m) begärs en översyn av möjligheterna att registrera fotografi och fingeravtryck på icke straffmyndiga personer. Utskottet konstaterar att de av regeringen föreslagna ändringarna innebär att en uppgift om ungdomstjänst skall gallras ur belastningsregistret . Utskottet konstaterar vidare att registrering av fingeravtryck och fotografi av barn inte får ske och att några förändringar härvidlag inte föreslås. Utskottet delar regeringens bedömning att möjligheten till tagande av fotografi och fingeravtryck av misstänkta under inte bör får användas för framtida identifiering. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att frågor om gallring ur belastningsregistret av uppgifter om beslut om åtalsunderlåtelse avseende unga lagöverträdare övervägs inom ramen för beredningen av återstoden av betänkande. Utskottet ställer sig bakom reformen och avstyrker motionerna Ju39 och Ju533 i nu berörda delar. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner om knivrelaterat våld, klotter och annan skadegörelse och om skadestånd. Utskottet avstyrker motionerna. Jämför reservationerna 49 (m, fp), 50 (m, fp, kd, c) och 51 (m, fp, kd, c). I motion 2004/05:Ju335 (s) understryks behovet av att följa utvecklingen beträffande knivrelaterat våld och att informera ungdomar om vilka skador som knivstick kan ge. Utskottet delar givetvis uppfattningen att man måste se allvarligt på knivrelaterat våld men anser sig kunna utgå från att berörda myndigheter vid behov informerar ungdomar om vilka allvarliga konsekvenser som kan bli följden av knivstick i människokroppen. Något uttalande från behövs inte, och utskottet avstyrker motion 2004/05:Ju335. Klotter och annan skadegörelse I motionerna 2004/05:Ju404 (kd), 2004/05:Ju456 (kd), Ju364 (m) och Ju467 (kd) begärs att en nationell handlingsplan mot klotter upprättas och i motion 2004/05:Ju456 (kd) att straffsatsen för klotter och annan skadegörelse skärps. I motionerna Ju337 (s) och Ju355 (kd) begärs att en åldersgräns införs för inköp av utrustning som klottrare använder och i motion Ju364 (m) att försäljning till eller innehav hos den som inte är av för klotter typiska produkter straffbeläggs. Enligt motion Ju364 (m) bör förverkandereglerna ses över så att polis och åklagare får bättre verktyg att stävja klotter och olika rehabiliteringsprogram för klottrare initieras. beslutade om flera skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen såvitt gäller skadegörelsebrott (prop. 2002/03:138, bet. 2003/04:JuU3, rskr. Skärpningarna trädde i kraft . Genom ändringarna har polisen fått rätt att i förebyggande syfte kroppsvisitera personer för att söka efter hjälpmedel som kan användas vid klotter, straffmaximum för skadegörelse skärpts och försök till skadegörelse straffbelagts. Den som förstör eller skadar fast eller lös egendom till men för annans rätt därtill döms numera enligt 12 kap. 1 § för skadegörelse till böter eller fängelse i högst . Är brottet, med hänsyn till skadans obetydlighet och övriga omständigheter vid brottet, att anses som ringa döms enligt 12 kap. 2 § samma balk i stället för åverkan till böter. Är brottet att anse som grovt döms enligt 12 kap. 3 § samma balk för grov skadegörelse till fängelse i högst .