bet · GT01UU8 · 2006-03-14 00:00:00 — I avsnitt 6 behandlas några viktigare kanaler för lyssnande, dialog och påverkan. I sina överväganden i avsnitten 9-9.6 anvisas de förhållningssätt som enligt utskottets uppfattning bör prägla politik i relationerna till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Utskottet anser att det anförda bör utgöra det grundläggande synsättet för svensk utrikespolitik i tillämpliga avseenden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet konstaterar att den MENA-strategi som är under beredning i kan komma att spela en viktig roll för utvecklingssamarbetet med länderna i och . Utskottet menar dock att föreliggande betänkande tydligt visar på behovet av ett komplement i form av en svensk, samlad strategi för alla politikområden gentemot den muslimska världen i EU:s grannskapsområde, vilken sträcker sig längre än den MENA-strategi som är under utarbetande. I en sådan samlad strategi bör beaktas det som framförts tidigare i föreliggande betänkande, inte minst behovet av sammanhållna insatser för att stärka demokrati och de mänskliga rättigheterna i regionen. Enligt utskottets mening bör regeringen utarbeta en samlad strategi av angivet slag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Religionen har en central roll i den muslimska världen och vårt biståndsarbete måste bygga på en medvetenhet om religiösa och kulturella värderingar. Mot denna bakgrund anser utskottet att den strategi för utvecklingssamarbetet med länderna i och (MENA-strategin), vilken är under utarbetande av regeringen, bör tillföras ett resonemang om dessa värderingar samt att den bör innefatta insatser för att främja den religiösa och kulturella dialogen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet menar att det är av yttersta vikt att dialogen med den muslimska världen utvecklas. Här har våra dialogskapande institutioner en särskild roll att fylla. Utskottet anser därför att dessa institutioner bör stärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet menar, mot bakgrund av vad som tidigare anförts i avsnitten 9-9.6 i detta betänkande, att den svenska diplomatiska representationen i den muslimska världen bör stärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kontakterna med andra partier är mycket värdefull för båda parter. Detta gäller inte minst i förhållande till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Förutsättningarna för att utveckla dessa bör säkerställas. Utskottet anser därför att resurserna för stöd genom svenska partianknutna organisationer till demokratiuppbyggnad bör utökas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet har i den del av sina överväganden som rör den parlamentariska dimensionen anfört (avsnitten 9-9.6) att i sin internationella verksamhet bör försöka påverka andra länder att i större utsträckning prioritera arbetet i (). Enligt utskottets uppfattning bör riksdagsstyrelsen, inom ramen för sin kompetens, verka för att så blir fallet. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. Utskottet anser att det som anförts i avsnitten 9-9.6 i föreliggande betänkande bör utgöra ett underlag och tjäna som ett grundläggande synsätt för det svenska arbetet inom ramen för . Enligt utskottets uppfattning bör riksdagsstyrelsen, inom ramen för sin kompetens, verka för att så blir fallet. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. riksdag bör, som ett komplement till regeringens politik, bidra till demokratidialog med den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Enligt utskottets uppfattning bör riksdagsstyrelsen, inom ramen för sin kompetens, verka för att så blir fallet. Detta bör som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. Utskottet har i sina överväganden, avsnitten 9-9.6, i betydande utsträckning beaktat de aspekter som framförs i motionerna 2004/05:U231 yrkande 2, 2004/05:U240 yrkande 2, 2004/05:U242 yrkande 6, 2004/05:U281, 2004/05:U305 yrkandena 3-5, 2005/06:Ju564 yrkande 12, 2005/06:U238 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U285 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U289 yrkande 26, 2005/06:U352 yrkande 1, 2005/06:U354 yrkande 2, 2005/06:U362 yrkandena 1, 4, 5 och 11 samt 2005/06:U383 yrkande 7. Något behov av att bifalla dem föreligger således inte, varför de avstyrks. Med vad som ovan anförts under utskottets överväganden, avsnittet 9.7 avstyrks motionerna 2002/03:U245 yrkande 4, 2002/03:U275 yrkande 5, 2004/05:U231 yrkandena 9, 10, 12 och 13, 2004/05:U267 yrkande 9, 2004/05:U268 yrkandena 27 och 29, 2004/05:U305 yrkandena 8 och 10-12, 2004/05:U326 yrkandena 1-3, 5 och 6, 2005/06:U284 yrkande 1, 2005/06:U285 yrkandena 10, 13 och 14, 2005/06:U289 yrkande 12, 2005/06:U311 yrkandena 9 och 11, 2005/06:U354 yrkandena 1, 3 och 4, 2005/06:U362 yrkandena 24, 25 och 27, 2005/06:U370 yrkandena 1, 2 och 8, 2005/06:U374 yrkande 1, 2004/05:U234, 2004/05:U268 yrkandena 30 och 31, 2004/05:U276, 2004/05:U301, 2004/05:U305 yrkande 9, 2004/05:U322 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U326 yrkande 4, 2005/06:U311 yrkandena 6-8, 2005/06:U321, 2005/06:U362 yrkande 21, 2005/06:U370 yrkandena 3-7, 2005/06:U374 yrkandena 2-5, 2004/05:U228 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U231 yrkande 11, 2004/05:U244, 2005/06:U261, 2005/06:U280 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U362 yrkandena 18-20, 22, 23 och 26. Med vad som ovan anförts under utskottets överväganden, avsnittet 9.8 avstyrks motionerna 2004/05:U231 yrkandena 3-5, 7 och 8, 2004/05:U268 yrkandena 17-22, 24 och 25, 2004/05:U305 yrkande 7, 2005/06:U285 yrkandena 3-5 och 9, 2005/06:U289 yrkande 11, 2005/06:U311 yrkandena 1, 2 och 5, 2005/06:U354 yrkande 5 och 2005/06:U362 yrkandena 13 och 16. Med vad som ovan anförts under utskottets överväganden, avsnittet 9.9 Övriga frågor avstyrks motionerna 2004/05:U305 yrkande 13, 2005/06:U270 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U289 yrkande 13, 2005/06:U352 yrkandena 3 och 7 samt 2005/06:U362 yrkande 28. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. , roll i och , punkterna 2, 3 och 7 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Därmed bifaller motionerna 2004/05:U305 yrkande 10, 2005/06:U285 yrkandena 10 och 14, 2005/06:U289 yrkande 12, 2005/06:U354 yrkande 3 och 2005/06:U362 yrkande 24 och avslår motionerna 2002/03:U245 yrkande 4, 2002/03:U275 yrkande 5, 2004/05:U231 yrkandena 9, 10, 12 och 13, 2004/05:U267 yrkande 9, 2004/05:U268 yrkandena 27 och 29, 2004/05:U305 yrkandena 8, 11 och 12, 2004/05:U326 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U284 yrkande 1, 2005/06:U285 yrkande 13, 2005/06:U311 yrkandena 9 och 11, 2005/06:U362 yrkandena 25 och 27, 2005/06:U370 yrkandena 1, 2 och 8 samt 2005/06:U374 yrkande 1. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om roll i . Därmed bifaller motionerna 2004/05:U305 yrkande 9 och 2004/05:U326 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:U234, 2004/05:U268 yrkandena 30 och 31, 2004/05:U276, 2004/05:U301, 2004/05:U322 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U311 yrkandena 6-8, 2005/06:U321, 2005/06:U362 yrkande 21, 2005/06:U370 yrkandena 3-7 och 2005/06:U374 yrkandena 2-5. Vi anser vidare att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . Därmed bifaller motionerna 2004/05:U231 yrkande 4 och 2005/06:U354 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:U231 yrkandena 3, 7 och 8, 2004/05:U268 yrkandena 17-22, 24 och 25, 2004/05:U305 yrkande 7, 2005/06:U285 yrkandena 3, 4 och 9, 2005/06:U289 yrkande 11, 2005/06:U311 yrkandena 1, 2 och 5 samt 2005/06:U362 yrkandena 13 och 16. Vi delar många av de överväganden som utskottets majoritet står bakom i detta betänkande men vill göra några förtydliganden. är en av vår tids stora tragedier. En fredlig lösning av konflikten är en förutsättning för att skapa långsiktig säkerhet och stabilitet i regionen. Kampen om territorier har varit en av grundorsakerna till dagens konflikt mellan israeler och palestinier. Parterna måste förmås att respektera folkrättens regler samt uppfylla och genomföra relevanta FN-resolutioner. En framtida lösning måste bygga på en tvåstatslösning där båda sidor kan leva inom säkra och erkända gränser. Det israeliska tillbakadragandet från öppnar nya möjligheter att återuppta fredsprocessen. Genomförandet av valet i de palestinska områdena är ett steg i rätt riktning. Hamas och alla andra fraktioner måste nu förmås att avstå från våld, erkänna existensberättigande och lägga ned vapnen. Från europeisk sida skall vi fortsätta vårt stöd till färdplanen och verka för en starkare amerikansk roll. Kvartetten bör fortsatt ha en central roll för att främja framstegen i fredsprocessen. Förhoppningen är att en palestinsk stat kommer att upprättas . En sådan stat måste ha en fungerande ekonomisk och säkerhetspolitisk infrastruktur samt värna rättsstatsprincipen. Detta kräver ett omfattande stöd från det internationella samfundet och inte minst EU, där det ställs tydliga krav på det palestinska ledarskapet om en fungerande demokrati som motverkar terrordåd och är utan korruption och maktmissbruk. EU måste kräva att israelerna drar sig tillbaka från ockuperat territorium och upphör med nya bosättningar. Det är djupt beklagligt att den barriär som uppför över huvud taget har behövt komma till stånd. Enligt den israeliska regeringen har den förhindrat flera terrordåd. måste förstå att det internationella samfundet inte kan acceptera en sträckning som i sina delar avsevärt försvårar förutsättningarna att skapa drägliga levnadsförhållanden för människorna som direkt berörs, och då främst den palestinska civilbefolkningen, och som inte är förenlig med folkrätten. Barcelonaprocessen behöver ett nytt fokus för att säkerställa att processen verkligen kan göra konkreta och utlovade framsteg. hämmas processen alltför mycket av bristen på positiv utveckling i fredsprocessen mellan israeler och palestinier, men tyvärr också av motsättningar mellan de deltagande länderna. Därtill har inte EU varit tillräckligt pådrivande vad gäller MR- och demokratifrågor i regionen. Det är viktigt att det finns en bred strategi för demokratiseringsprocessen i . är en region som är utsatt för ett starkt förändringstryck med ökade krav på demokratiska reformer. Omvärldens och de egna medborgarnas krav på reformer i skapar oro och motreaktioner hos det politiska ledarskapet. är också den region som står för en stor del av världens energiförsörjning. Det gör att fred och stabilitet i regionen är en fråga som berör oss alla. Det är naturligtvis en stor lättnad att regim har försvunnit, men finns det starka krafter som motverkar en fredlig och demokratisk utveckling i . Självmordsattentat, kidnappningar och sabotage tillhör vardagen och drabbar i stor utsträckning civila irakier som vill delta i återuppbyggnaden av landet. Det senaste parlamentsvalet visar på en begynnande demokratisk utveckling i . Det internationella samfundet måste tydligt understödja denna process. FN borde ha förmåga att axla en större och tydligare roll i för att bättre kunna bidra till en positiv utveckling i landet. Det är viktigt att också EU kan visa ett tydligare och mer konstruktivt politiskt engagemang för att bistå i återuppbyggnaden och demokratiseringsprocessen i . Ingen har ett intresse av ett instabilt . De svenska insatserna kan ytterligare förstärkas. bör åter öppna ambassaden i samt främja ett ökat utbyte mellan och . måste agera på ett ansvarsfullt sätt för att bidra till säkerhet och stabilitet i regionen. Det är därför ytterst allvarligt att den iranske presidenten uttalat upprepade hot mot samt förnekat att Förintelsen ägt rum. Den iranska regimens hotfulla agerande mot grannländer måste fortsatt skarpt fördömas av det internationella samfundet. Vidare måste landet ge upp sina kärnvapenambitioner. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:U289 (m) yrkande 12, 2005/06:U362 (m) yrkande 24, 2004/05:U305 (m) yrkandena 9 och 10, 2005/06:U285 (fp) yrkandena 10 och 14, 2004/05:U231 (fp) yrkande 4, 2004/05:U326 (kd) yrkande 4 och 2005/06:U354 (kd) yrkandena 3 och 5. roll i , punkt 3 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om roll i . Därmed bifaller motionerna 2004/05:U276, 2004/05:U322 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U370 yrkandena 3-5 och avslår motionerna 2004/05:U234, 2004/05:U268 yrkandena 30 och 31, 2004/05:U301, 2004/05:U305 yrkande 9, 2004/05:U326 yrkande 4, 2005/06:U311 yrkandena 6-8, 2005/06:U321, 2005/06:U362 yrkande 21, 2005/06:U370 yrkandena 6 och 7 samt 2005/06:U374 yrkandena 2-5. "har rätt att försvara sig mot terrorism", heter det i betänkandet. Den stora frågan är vilken rätt palestinierna har att försvara sig mot den pågående och blodiga ockupationen. Det vi ser i är visserligen en tvåpartskonflikt, men med bara en armé och med en statligt beslutad terrorism gentemot civila. Dessa styrkeförhållanden kommer inte till klart uttryck i betänkandet, även om kritik mot framförs. Genom att ständigt underminera det palestinska samhället och göra det allt svårare att hitta en normal försörjning har desperationen bland det palestinska folket bara ökat. lever som resultat av politik ofattbara 2,2 miljoner palestinier under fattigdomsstrecket, alltmedan israelisk demolering av hus, arbetsplatser, ekonomiska utkomstmöjligheter, exportmöjligheter, transportmöjligheter, skolgång, sjukvård och inte minst effektiv administration fortgår. Att världssamfundet och omvärlden inte reagerar med kraft mot uppenbara dödliga förtryck och krigföring är obegripligt. Den lösning som förespråkar innebär att palestinierna skulle få ett icke-livsdugligt bantustan med av det ursprungliga . Den starkes rätt legitimeras fortfarande. Först måste hävda att en lösning på skall bygga på relevanta FN-resolutioner, vilket bl.a. innebär att existens som stat tryggas inom de gränser som gällde . Alla avvikelser från folkrättsligt fastlagda principer och beslut måste vara resultatet av överenskommelser mellan parterna, inte av ensidigt "på marken" etablerade fakta. Resolution 242, t.ex., innebar att Gazautrymningen är första steget på en total israelisk utrymning av samtliga områden som ockuperades 1967. anser därför inte att visade något "prov på politiskt mod", som texten i betänkandet lyder, när denna utrymning genomfördes . Han hade säkert taktiska överväganden för att ändå släppa och få vissa poäng. Den israeliska bosättningspolitiken på fortsätter ju, och muren har t.o.m. godkänts av ! Vidare skall en palestinsk stat bildas på , och östra och de palestinska flyktingarnas rätt till återvändande och kompensation tillgodoses. FN, EU och har en skyldighet att agera så att lever upp till FN-resolutionerna samt att Haagdomstolens beslut om en demontering av säkerhetsbarriären på palestinskt territorium skall verkställas. Vidare bör kräva att rapporten om händelserna i Sabra-Shatila i och offentliggörs och inte lägre undanhålls publicering. På samma sätt bör verka för att tillåts inspektera kärnvapenanläggningar och vapenlager och att det internationella samfundet kräver att tillträder . Slutligen är EU:s associationsavtal ett verktyg som måste användas, eftersom inte följer sin del av avtalet med avseende på människorättsklausulen och ursprungsmärkning. menar att blockader och handelsrättsliga krav och sanktioner är ytterst lämpliga icke-våldsåtgärder mot länder som begår grova förbrytelser mot både krigets och humanitetens lagar. Det "politiska mod" efterlyser är att måste våga föra en politik där vi både som land och som medlem i EU öppet ställer krav på och vågar använda de politiska verktyg som verkligen sätter en press på att häva ockupationen och följa FN-resolutionerna och andra ingångna avtal. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U276, 2004/05:U322 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U370 yrkandena 3-5. Stöd till fredsprocessen, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till fredsprocessen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U326 yrkandena 3, 5 och 6 samt 2005/06:U354 yrkandena 1 och 4. kan dela många av de överväganden som utskottets majoritet står bakom i detta betänkande men vill göra några förtydliganden. Konflikten mellan israeler och palestinier är i ett fortsatt svårt läge. Utmaningarna är stora, men det finns också stora möjligheter att ta till vara. Alla berörda externa parter, främst den s.k. kvartetten (EU, , och ), skall agera som en facilitator som ömsom bistår huvudparterna med stöd och ömsom driver på för att hålla fredssträvan i rörelse framåt. Alla former av terrorism skall fördömas liksom oproportionerliga repressalier för dessa. Om det visar sig nödvändigt bör och EU verka för en internationell fredsstyrka för att uppnå en stabil vapenvila och säkerhet för att främja en effektiv fredsprocess. Alla insatser som ökar förståelsen mellan israeler och araber och respekten för varandras integritet och rätt att existera bör självfallet stödjas. Försoning mellan stridande folkgrupper är den största utmaningen i . Det är en av de viktigaste förutsättningarna för en hållbar och varaktig fred i regionen. bör därför ta initiativ till och stödja satsningar för kunskapsutveckling och opinionsbildning i riktning mot försoning mellan de berörda och drabbade folken samt stödja ett ökat utbyte mellan israeliska och arabiska historiker och lärare för att möjliggöra att de tillsammans kan arbeta fram gemensamma riktlinjer för historiebeskrivningen i skolböcker och läromedel. Den religiösa dialogen måste främjas mellan judiska, muslimska och kristna företrädare, utifrån det som är gemensamt av värderingar inom de tre världsreligionerna. Det svenska teologiska institutet i torde kunna spela en viktig roll som en mötesplats för försoning, dialog och ökad respekt. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U326 (kd), yrkandena 3, 5 och 6 samt 2005/06:U354 (kd), yrkandena 1 och 4. Utbildning av irakiska soldater, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbildning av irakiska soldater. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U231 yrkande 5 och 2005/06:U285 yrkande 5. och dess allieradevann kriget men har ännu inte lyckats säkerställa freden. Säkerhetssituationen i är mycket allvarligare . Väpnade terrorgrupper har trappat upp våldet och terrorn mot de USA-ledda koalitionsstyrkorna, och de riktade attackerna mot civilbefolkningen har markant ökat. fördömer kraftigt dessa terrorattacker och det brutala våldet i . anser att ännu mer aktivt måste delta i återuppbyggnaden av . Vi har deltagit i den utbildning av poliser som sker i , men skulle kunna göra mycket mer. har bett omvärlden om hjälp med utbildning av soldater. har länge förespråkat att skall delta i utbildningen av irakiska soldater till landets egen armé. anser att kan bidra i denna del i syfte att förbättra säkerhetssituationen i . har som partnerland möjlighet att delta i den utbildning av irakiska soldater som Nato ansvarar för. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:U285 (fp) yrkande 5 och motion 2004/05:U231 (fp) yrkande 5. , punkt 7 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . Därmed bifaller motion 2005/06:U311 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2004/05:U231 yrkandena 3, 4, 7 och 8, 2004/05:U268 yrkandena 17-22, 24 och 25, 2004/05:U305 yrkande 7, 2005/06:U285 yrkandena 3, 4 och 9, 2005/06:U289 yrkande 11, 2005/06:U311 yrkande 5, 2005/06:U354 yrkande 5 och 2005/06:U362 yrkandena 13 och 16. Utskottet menar att USA-koalitionens krig med och ockupation av skapar problem för vår relation till den muslimska världen. Såsom konflikten utvecklas försvåras alltmer relationerna mellan väst och den muslimska världen. Utskottet har noterat att muslimer i hela världen tolkar händelserna i som att västvärlden eftersträvar att dominera den muslimska världen och ta kontroll över dess naturtillgångar samt att väst ser islam som sin fiende. Under trettioåriga regim i begicks omfattande brott mot mänskliga rättigheter, såsom ett stort antal mord på politiska motståndare och folkmord på etniska minoriteter i landet. regim begick även omfattande brott mot folkrätten. Man förde ett åttaårigt krig med och gick till angrepp mot . I det ena fallet, kriget mot , understödde det irakiska folkrättsbrottet. I fallet medverkade man till att de irakiska trupperna drevs ut ur landet. fortsatte därefter med jämna mellanrum att även fortsättningsvis bomba i , bombningar som sades vara riktade mot militära anläggningar, men i stor utsträckning drabbades den irakiska infrastrukturen i allmänhet, vilket gav upphov till att befolkningens möjligheter att få tillgång till rent vatten, elektriskt ljus m.m. kraftigt avtog. Detta tillsammans med FN:s ekonomiska blockad av landet medverkade till att uppskattningsvis 2 miljoner människor dog en för tidig död. USA-alliansens angrepp på grundade sig på grundlösa beskyllningar om förekomsten av massförstörelsevapen i samt på att regim skulle ha förbindelser med terrororganisationen . USA-alliansens hade inget stöd i när man gick till angrepp. Alliansens angrepp på var sålunda ett uppenbart folkrättsbrott. USA-alliansens främste företrädare, president har sökt motivera angreppet på med att man avser införa demokrati och mänskliga rättigheter i efter . En sådan motivering för angreppet torde i den irakiska befolkningens ögon knappast framstå som trovärdig, då man sett hur och dess allierade först ger sitt stöd i kriget mot , sedan får uppleva sig som utsatt för förgörande bombanfall och av i initierade ekonomiska blockader. Den ockupation som landet nu genomlider, där det folkrättsvidriga angreppet åtföljts av omfattande brott mot mänskliga rättigheter mot delar av den irakiska befolkningen, befrämjar inte någon demokratisk utveckling. Den misskrediterar i stället demokratin. Likaså avtar förståelsen för betydelsen av respekten för mänskliga rättigheter. Under en ockupation är motstånd mot ockupationsmakten legitimt. Till sådant motstånd kan dock aldrig attacker mot civila eller internationella hjälporganisationer räknas. Attacker mot oskyldiga civila kan aldrig rättfärdigas utan måste fördömas som terrorism. Ockupationen har skapat ökade spänningar mellan olika extrema islamistiska grupper. Den har skapat möjligheter för krafter som vill utnyttja den turbulenta situationen för egna och andra politiska syften än de som ligger i det irakiska folkets intresse. USA-alliansens ockupation av skapar inte den trygghet och säkerhet för befolkning som krävs för att stabila och demokratiska förhållanden skall kunna skapas. Möjligheter till detta kan endast skapas genom en internationell närvaro under FN-mandat, där ingen av de komprometterade ockupationsmakterna är företrädd. Målet måste vara att skapa ett sekulärt, demokratiskt och federalt . Särskilt viktigt är att kvinnornas säkerhet stärks.