bet · GT01SfU7 · 2006-02-16 00:00:00 — Som utskottet ovan påpekat har regeringen i sin strävan att skapa jämlika uppväxtvillkor för alla barn lämnat förslag på förbättringar inom bl.a. underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Även införandet av ett barntillägg till studerande föräldrar inom studiestödssystemet är en satsning på att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Utskottet delar regeringens uppfattning att förbättringar inom dessa stöd är fördelningspolitiskt mycket träffsäkra. Enligt utskottets mening bör något tillkännagivande om en utredning om bidrags- och underhållsregler ur ett barnperspektiv inte nu göras. Utskottet avstyrker motion 2005/06:Sf17 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Delat barnbidrag och vårdbidrag, punkt 1 (m, fp, kd, v, c) av (), Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag med den ändringen att 4 § första stycket skall ha den i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknade lydelsen, dels avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf13 yrkande 1, 2005/06:Sf15 yrkande 2 och 2005/06:Sf17 yrkande 1, bifaller delvis proposition 2005/06:20 och motionerna 2005/06:Sf12, 2005/06:Sf14 yrkande 1, 2005/06:Sf15 yrkande 3 och 2005/06:Sf16 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Sf13 yrkande 2, 2005/06:Sf14 yrkande 2 och 2005/06:Sf16 yrkandena 2 och 3. Det är positivt att barnbidraget nu skall betalas ut till den förälder som av föräldrarna anmäls som mottagare och inte, som , att utbetalningen med automatik görs till modern. finns inte någon möjlighet för föräldrarna att med stöd av lagstiftning dela barnbidraget. Det är därför bra att det nu öppnas en ordning där föräldrarna gemensamt kan anmäla att barnbidraget skall delas vid växelvis boende. Det är viktigt att föräldrarna är överens om en delning då det talar för att de även är överens om bl.a. ansvaret för större kostnader för barnet. Regeringens förslag om att barnbidrag vid växelvis boende skall kunna delas efter anmälan av endast en förälder kan leda till fler konflikter och tvister och låsa föräldrarna vid en uppgörelse om växelvis boende utan hänsyn till barnets skiftande behov under uppväxten. Förslaget riskerar att frambringa boendelösningar som inte är för barnets bästa, och det finns en uppenbar risk att fler motsätter sig växelvis boende på grund av risken att bli av med barnbidraget eller att fler önskar växelvis boende för att få halva barnbidraget och slippa underhållsskyldighet. Barnbidraget är inte en belöning till den som tar omsorgsansvar, utan är till för att möta barnets materiella behov. Vid en situation där växelvis boende föreligger finns också ett aktivt delat omsorgsansvar. Däremot ger det växelvisa boendet i sig inga garantier för att även kostnadsansvaret delas mellan vårdnadshavarna. En möjlighet att dela barnbidraget vid växelvis boende efter anmälan av endast en förälder förutsätter att även de stora kostnaderna för ett barn, framför allt för barnomsorgen, kan delas. Regeringens förslag om att barnbidrag skall kunna delas även då en av föräldrarna motsätter sig det bör därför avslås. När det gäller delning av vårdbidraget vid växelvis boende efter anmälan av en förälder kan liknande argument anföras som när det gäller barnbidraget. Regeringens förslag om att vårdbidraget skall kunna delas även då en av föräldrarna motsätter sig det bör därför avslås. Beträffande vårdbidraget kan utbetalningen delas mellan föräldrarna om de är överens om det. I propositionen anges att dagens regler om delad utbetalning av vårdbidraget ändras till att avse en delad rätt till vårdbidrag för att de föreslagna reglerna om delat vårdbidrag vid växelvis boende där en förälder motsätter sig delning skall kunna genomföras. Enligt utskottets mening är det därför inte heller nödvändigt att nu genomföra övriga föreslagna ändringar i lagen om handikappersättning och vårdbidrag. Obligatorisk anmälan om mottagare av barnbidrag, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf15 yrkande 1. När det gäller utbetalning av barnbidrag finns det en poäng med att betala ut bidraget till modern efter födelsen, eftersom moderskapet är känt medan faderskapet kan vara omdiskuterat. föds majoriteten av alla barn som barn till ogifta föräldrar och för dessa barn fastställs faderskapet i efterhand. Det är dock ett förlegat synsätt att lagen utgår från att modern ansvarar för barnen. Inom några få månader efter barnets födelse bör det därför vara obligatoriskt för föräldrarna att ansöka om barnbidraget, med angivande av vem bidraget skall betalas till. Ansökan kan lämpligen göras redan i samband med barnets födelse. Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet med det anförda. Ekonomisk rådgivning, punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf15 yrkande 5. har kommunerna en skyldighet att bistå med rådgivning om vårdnad, boende och umgänge, men inte om de ekonomiska frågor som hör till. För att minimera risken att barn far illa bör sådan rådgivning finnas i alla kommuner. Regeringen bör utreda hur en sådan skyldighet skulle formuleras. I arbetet måste också ingå hur mycket kommunernas kostnader kan öka och hur en kompensation för detta skulle utformas. Om föräldrarna bor i olika kommuner får det inte leda till dubbel eller utebliven rådgivning. Kommunen bör inte ha några tvångsmedel att ta till om rådgivningen inte leder framåt. Kommunen skall kunna ge råd och hjälpa till att utforma avtal, men i slutänden skall ansvaret för barnets försörjning vila på föräldrarna. Detta bör ge regeringen till känna. Samlad utredning om bidrag m.m. som påverkar barn, punkt 5 (m, fp, kd, v, c) av (), Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en samlad utredning om bidrag m.m. som påverkar barn till särlevande föräldrar. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf17 yrkande 2. Barn till föräldrar som gått skilda vägar är ofta ekonomiskt och socialt utsatta. Det finns ett behov av att ta ett större grepp om de bidrag och regler som påverkar möjligheterna till en väl fungerande försörjning av och omsorg om dessa barn. Det behövs en samlad utredning ur ett barnperspektiv om de bidragsregler som påverkar barn till särlevande föräldrar. Utredningen bör även beakta de stora kostnaderna för barnet och hur kostnadsansvaret fördelas mellan föräldrarna. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser till hela försörjningsbilden. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Delat barnbidrag och vårdbidrag, punkt 1 (m, c) Per (), (), () och () anför: Barnbidraget är till för barnens och inte föräldrarnas försörjning varför det borde gå till den förälder som bär huvudansvaret för barnets kostnader och därmed vara könsneutralt. En stor kostnad för barn upp till mellanstadieåldern är oomtvistligen avgifterna för barnomsorg och skolbarnsomsorg. Räkningen för dessa går till den adress där barnet är folkbokfört, om inte föräldrarna anger annat. En möjlig lösning skulle kunna vara att betala ut barnbidraget till den förälder som barnet är folkbokfört hos, om inte föräldrarna gemensamt anmäler annat. Delat barnbidrag och vårdbidrag, punkt 1 (kd) () anför: Vi vill se en familjepolitik som skapar valfrihet och rättvisa, som ger föräldrar makt att bestämma över sin egen tid med barnen. Det är väsentligt att det skapas förutsättningar för såväl särlevande som sammanboende föräldrar att ge trygghet åt barnen. Flera utredningar och undersökningar har bekräftat att familjer som består av en ensamstående med barn ofta är utsatta i samhället, såväl socialt som ekonomiskt. Det är viktigt att både stärka och uppmuntra stabila relationer och stödja ensamstående. Politiken måste fungera för alla typer av familjer och utformas så att barnen får bästa tänkbara skydd. För barn är det viktigt att etablera en god relation med både mamma och pappa - vare sig de lever tillsammans eller isär. Det är angeläget att samhället stödjer föräldrar - både mammor och pappor - att ta ansvar för sina barn och skapa möjligheter att för dem att vara goda förebilder. Så långt som möjligt bör föräldrarnas förmåga att samarbeta uppmuntras och onödiga grogrunder för konflikter bör tas bort. Idén att möjliggöra en delning av barnbidraget mellan föräldrarna är positiv så länge barnets bästa sätts i centrum och samarbete mellan föräldrarna underlättas. En delning bör syfta till att minska konfliktytorna mellan föräldrarna, inte öka dem. Därför motsätter vi oss förslaget om att barnbidraget skall kunna delas efter ansökan av endast en förälder. Regler om delat barnbidrag måste ha barnets bästa som vägledande princip. "Mjuka övergångar" mellan olika boendelösningar för barnen måste möjliggöras och det måste vara möjligt för föräldrarna att låta barnens behov vara styrande över den boendeform som väljs. Delat barnbidrag och vårdbidrag, punkt 1 (v) () anför: har ensamstående kvinnor med barn en ekonomiskt svårare situation än andra hushåll. De har även en betydligt lägre standard än ensamstående män med barn. Dessa ekonomiska förutsättningar tydliggör vikten av att barnbidragets ursprungliga syfte bibehålls, nämligen att bidra till kostnaderna för barnets försörjning. Efter anmälan av endast en förälder bör barnbidraget vid växelvis boende kunna delas under förutsättning att även försörjningsansvaret delas rättvist mellan vårdnadshavarna. Ett motsvarande förfarande som det för umgängesavdrag skulle kunna utformas gällande barnbidraget för att bättre säkerställa hur kostnaderna för barnets försörjning fördelar sig mellan föräldrarna och i syfte att finna en lämplig metod för en redovisning av kostnadsansvaret vid växelvis boende. Underhållsbidrag vid växelvis boende, punkt 4 (fp) () och () anför: finns ingen skyldighet att betala underhållsbidrag vid växelvis boende. Föräldrarna skall sörja för sin del av utgifterna när de har barnet hos sig. Om föräldrarna hade bott ihop med barnet hade naturligtvis den med högst inkomst fått ta ett större ekonomiskt ansvar för barnet. Det finns inget skäl att den ordningen skall upphöra för att föräldrarna separerar. Den av föräldrarna som har högre inkomst bör betala underhåll för barnet till den med lägre inkomst. skall naturligtvis föräldrarna dela på de utgifter de har för barnets räkning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:20 Delat barnbidrag vid växelvis boende, m.m.: Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. 2005/06:Sf12 av och (båda m): beslutar att avslå proposition 2005/06:20 i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:Sf13 av Per m.fl. (m): avslår regeringens förslag att barnbidrag skall kunna delas vid växelvis boende efter anmälan av endast en förälder, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnbidraget vid växelvis boende bör gå till den förälder som bär huvudansvaret för barnets kostnader. 2005/06:Sf14 av m.fl. (kd): avslår proposition 2005/06:20 Delat barnbidrag vid växelvis boende, m.m.. begär att regeringen återkommer till med ett nytt förslag till möjligheten att dela barnbidraget i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:Sf15 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk anmälan av vem av föräldrarna som skall få barnbidraget. avslår regeringens proposition i den del som avser möjlighet för endast en förälder att begära delning av barnbidrag. avslår regeringens proposition i den del som avser möjlighet för endast en förälder att begära delning av vårdbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsbidrag vid växelvis boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om skyldighet för kommunerna att bistå med ekonomisk rådgivning för särboende föräldrar. 2005/06:Sf16 av och (båda v): avslår regeringens förslag om delat barnbidrag vid växelvis boende samt vårdbidrag i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag samt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag i enlighet med vad i motionen anförs om obligatorisk gemensam anmälan vid växelvis boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur ett motsvarande förfarande som det för umgängesavdrag skulle kunna utformas gällande barnbidraget. 2005/06:Sf17 av m.fl. (c): avslår förslaget att barnbidraget skall kunna delas enbart på anmälan från den ena föräldern. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad utredning ur ett barnperspektiv om de bidrags- och underhållsregler som påverkar barn till föräldrar som ej har delad vårdnad. Reservation 1 (punkt 1) Lydelse av 4 § första stycket lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har den förälder som anmäls som bidragsmottagare. Anmälan skall göras till av föräldrarna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs har modern rätt att uppbära bidraget. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans, men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boende), får rätten att uppbära barnbidraget efter anmälan av båda föräldrarna delas så att bidraget utbetalas med hälften till vardera föräldern. Bidraget får delas även efter anmälan av endast en förälder, om det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende, såvida inte den andra föräldern visar att sådant boende inte föreligger. Bidraget får också delas på anmälan av endast en förälder om underhållsstöd lämnas till barnet enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Har barnet två särskilt förordnade vårdnadshavare, skall vad som sagts om barnets föräldrar och moder i stället gälla barnets vårdnadshavare respektive den kvinnliga vårdnadshavaren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har den förälder som anmäls som bidragsmottagare. Anmälan skall göras till av föräldrarna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs har modern rätt att uppbära bidraget. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans, men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boende), får rätten att uppbära barnbidraget efter anmälan av båda föräldrarna delas så att bidraget utbetalas med hälften till vardera föräldern. Har barnet två särskilt förordnade vårdnadshavare, skall vad som sagts om barnets föräldrar och moder i stället gälla barnets vårdnadshavare respektive den kvinnliga vårdnadshavaren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen.