bet · GT01BoU6 · 2006-03-07 00:00:00 — av de (), (), (), () och (). Vår principiella uppfattning är att staten inte skall gynna en upplåtelseform framför andra. Därför anser vi inte att de i motionerna framförda förslagen skall genomföras. Vi har däremot inte något emot att information och råd lämnas om den kooperativa hyresrätten i samma utsträckning som gäller de andra formerna, dvs. hyresrätt, bostadsrätt och egnahem. Eftersom syftet med motionerna verkar vara att ge den kooperativa hyresrätten större fördelar jämfört med de andra upplåtelseformerna anser vi att utskottet med hänvisning till detta skall avstyrka motionerna. Kooperativ hyresrätt - information, råd och stöd, punkt 10 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo302 yrkande 6 och 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del och bifaller delvis motion 2005/06:Bo293. Trots att kooperativ hyresrätt varit en lagstadgad upplåtelseform har den av olika skäl inte nått den framgång många hade hoppats på. Endast ett femtontal kooperativa hyresrättsföreningar har registrerats på sedan lagen trädde i kraft. Regeringen karakteriserar den kooperativa hyresrätten som en önskvärd boendeform och gav därför i uppdrag att utveckla förutsättningarna för upplåtelseformen. Uppdraget redovisades i rapporten hyresrätter - Nya möjligheter för den fjärde upplåtelseformen. I huvudsak anser även i denna utredning att den kooperativa hyresrätten behandlas orättvist i förhållande till andra upplåtelseformer. För att förbättra situationen har man pekat på regeländringar som kan åstadkommas inom den ram som lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt utgör. Vi håller till stor del med om de slutsatser som presenteras i rapporten. Staten bör bidra till att särskilt rådgivning och organiserad spridning av kunskap och information om kooperativa hyresrätter ordnas. För att stimulera en regional spridning bör pilotprojekt övervägas, särskilt i strategiska orter med stor genomströmning (vilket ökar spridningseffekten), såsom högskoleorter. Vi vill särskilt ta upp en del förändringar som skulle kunna hjälpa till att utveckla och stärka den kooperativa hyresrätten. Det gäller att bildandet av och ombildningen till kooperativa hyresrätter förenklas samt att det blir lättare för kooperativa hyresrättsföreningar att utnyttja förköpsrätten enligt ombildningslagen om ett allmännyttigt bostadsföretag säljer sina fastigheter; de senare frågorna behandlar vi särskilt. En mycket viktig fråga är en organiserad spridning av kunskap och information om upplåtelseformen. Under uppdragets genomförande har , i samordning med Bokostnadsforum, därför även tagit fram underlag som kan underlätta för hyresgäster att bilda kooperativa hyresrättsföreningar och för kommuner och fastighetsägare att medverka till ombildning till kooperativ hyresrätt. Arbetet med ett mera långsiktigt informations- och kunskapsutvecklingsarbete samt rådgivning på nationell nivå måste dock fortgå. Bristen på information och rådgivning gör även att upplåtelseformen osynliggörs i samhällsdebatten. Det finns starka organisationer som lyfter fram intressen för hyresgäster, bostadsrättsägare och egnahemsägare. förslag att den bildade organisationen () blir en nationell samordnare på området stöder vi. Förslaget innebär att SKH får möjlighet att utveckla, stödja och främja tillkomsten av fler kooperativa hyresrättsföreningar. Regeringen bör närmare låta utreda möjligheten att inrätta en sådan nationell samordnare. Kooperativ hyresrätt är en spekulationsfri upplåtelseform, som befinner sig i en nisch mellan den vanliga hyresrätten och bostadsrätten. Tanken är att boendeformen skall innehålla ett större inslag av boendedemokrati och självförvaltning, som den inte skall tvinga den enskilde till lika stora ekonomiska satsningar som en bostadsrätt vanligen kräver. En undersökning som genomfördes av vid (2004) visar att intresset för den kooperativa hyresrätten är mycket stort - uppgav att de skulle föredra att bo i kooperativ hyresrätt, om man fritt fick välja. Störst var intresset hos vanliga hyresgäster men även boende i bostadsrätt uttryckte ett intresse. Kooperativa hyresrätter är attraktiva för att de förenar bostadsrättens sociala och självförvaltande fördelar, som de fördelningspolitiska nackdelarna av spekulationsvinsterna undviks. Intresset för denna upplåtelseform stärks av oro för å ena sidan politiskt motiverad utförsäljning av allmännyttan (såsom skedde under förra mandatperioden i ) och å andra sidan oro för stigande hyror till följd av marknadsanpassning. Den kooperativa hyresrätten ger hyresgäster ökade möjligheter att själva påverka sin boendemiljö och sina boendekostnader. För att hyresgäster fullt ut skall kunna engagera sig i och kunna utöva inflytande över de frågor som berör dem i sitt boende måste de ha makt att påverka och fatta egna beslut. Hyresgäster anser sig ha generellt sämre möjligheter att påverka sitt boende är bostadsrättsinnehavare. Den kooperativa hyresrätten ger hyresgästerna förutsättningar att själva besluta i de frågor som de inte kan men önskar påverka. Den kooperativa hyresrättsföreningen beslutar själv över den hyra som skall tas ut av hyresgästerna. Den kooperativa hyresrätten har visat sig vara ett intressant alternativ för nyproducerade lägenheter. Det spekulationsfria inslaget i kombination med rimliga insatser har väckt stort intresse. Seniorboenden i vissa former av kooperativ hyresrätt har även börjat växa fram över landet. Flera kommuner har börjat se möjligheten att genom ombildningar till kooperativ hyresrätt öka den sociala integrationen i miljonprogramsområdena. Även vid utförsäljningar av allmännyttiga bostäder eller ombildningar av privata hyresrätter utgör den kooperativa hyresrätten ett angeläget alternativ. Men det råder som sagt en utbredd kunskapsbrist, vilket i sin tur leder till att alltför få ges reella förutsättningar att efterfråga den kooperativa hyresrätten. Hyresgäster som ställs inför utförsäljnings- eller ombildningssituationer ges i praktiken ingen möjlighet att pröva den kooperativa hyresrätten som ett alternativ. Också finansiella lättnader bör utvecklas. Ett skäl till detta är att underlätta för flera grupper att välja denna upplåtelseform. Ett annat skäl är att något motverka den attraktion som möjligheten till spekulationsvinst kan ha för bostadsrättsformen på expansiva orter. Det kan därför vara motiverat med en statlig bostadsbyggnadssubvention (t.ex. förvärvsräntebidrag). En statlig kreditgaranti, som lämnas av köpeskillingen (marknadsvärdet) av högst , skulle också underlätta för flera hushåll att välja kooperativ hyresrätt. Kommunernas minskade planering, projektering och byggande tenderar att gynna stora aktörer som bygger för att sälja. Kommunerna har också mindre förutsättningar att stödja kooperativa hyresrättsföreningar som vill bygga. Staten kan behöva hitta sätt att stärka kooperativa hyresgästföreningar, antingen direkt eller indirekt via stöd till kommunerna. Utanför de tre storstadsområdena kan produktionskostnaderna överstiga marknadsvärdet, vilket ökar behovet av toppfinansiering. För att upplåtelseinsatserna inte skall bli för höga kan finansieringen i sådana fall behöva stärkas genom t.ex. högre kreditgarantier eller en speciell bostadssubvention som omfattar också toppfinansieringen. Upplåtelseformen är i vissa avseenden missgynnad skattemässigt jämfört med andra upplåtelseformer, vilket behöver förändras. Regeringen bör utreda dessa frågor vidare och skyndsamt ta fram erforderliga förslag för att det vi anför om den kooperativa hyresrätten skall förverkligas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo302 (v) yrkande 6 och 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 2 i denna del och bifaller delvis motion 2005/06:Bo293 (s). Kooperativ hyresrätt - insatsen, punkt 11 (m, c) av de (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo335 yrkande 30 och avslår motionerna 2005/06:Bo302 yrkande 3 och 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del. Alla medlemmar i en kooperativ hyresrättsförening betalar en medlemsinsats. Denna medlemsinsats innebär rätt att delta i föreningen. Föreningen har också rätt att ta ut en medlemsinsats av särskilt slag, upplåtelseinsats, när en lägenhet upplåts med kooperativ hyresrätt. Enligt lagen om kooperativ hyresrätt skall inte någon uppräkning av en medlemsinsats kunna göras i samband med en återbetalning. Däremot får en uppräkning göras av den insats en ny medlem skall betala. Detta är ett system och en inkonsekvens som vi anser skall ändras. En uppräkningsmöjlighet innebär att en värdesäkring av medlemsinsatsen kan göras, vilket är väsentligt bl.a. i tider med inflation. Även i tider med måttlig inflation finns ett behov eftersom bostadsinnehaven vanligen är långsiktiga och värdeförsämringen blir tydlig. En uppräkning kompenserar den risk för förlust som annars finns. En medlem har svårare att skydda sig mot förluster än den förening som förvaltar medlemsinsatsen. Medlemsinsatsen bör ses som ett lån eller en deposition som åtminstone skall inflationssäkras. Individens trygghet måste sättas före kooperativets välstånd. Uppräkning av medlemsinsats skall därför kunna göras, likaväl vid återbetalning som vid antagande av ny medlem. Ett flertal remissinstanser som hördes om förslaget till den lag som gäller, bl.a. Kammarrätten i , och , ansåg att stadgevillkor som tillåter indexuppräkning borde vara tillåtna. Regeringen bör arbeta fram ett lagförslag som tillgodoser vad vi framför. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo335 (c) yrkande 30 och avslår motionerna 2005/06:Bo302 (v) yrkande 3 och 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 2 i denna del. Kooperativ hyresrätt - insatsen, punkt 11 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo302 yrkande 3, bifaller delvis motion 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del och avslår motion 2005/06:Bo335 yrkande 30. Den kooperativa hyresrätten kan efter en ansökan godkännas som allmännyttigt bostadsföretag. Därigenom kan boendeformen spela en viktig roll bl.a. vid en försäljning av fastigheter tillhörande kommunala bostadsföretag. För att spela denna roll måste boendeformen vara ekonomiskt tillgänglig för många hushåll och likaså inspirera till medlemmarnas engagemang i det egna boendet. Den kooperativa hyresrätten skall vara en spekulationsfri form av boende. Därigenom skall den alltid kunna kallas för allmännyttig och bl.a. kunna komma i fråga för marktilldelning. Upplåtelseinsatsen bör därför hållas på en rimlig nivå och ligga på maximum för en normallägenhet, vilket belopp är den övre gränsen för ett blancolån som en vanlig löntagare kan behöva för insatsen. Upplåtelseinsatsen för den kooperativa hyresrätten bör även kunna indexregleras efter den faktiska inflationen. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo302 (v) yrkande 3, bifaller delvis motion 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 2 i denna del och avslår motion 2005/06:Bo335 (c) yrkande 30. Kooperativ hyresrätt - insatsen, punkt 11 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo333 yrkande 2 i denna del och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo302 yrkande 3 och 2005/06:Bo335 yrkande 30. Den kooperativa hyresrätten kan efter en ansökan godkännas som allmännyttigt bostadsföretag. Därigenom kan boendeformen spela en viktig roll bl.a. vid en försäljning av fastigheter tillhörande kommunala bostadsföretag. För att spela denna roll måste boendeformen vara ekonomiskt tillgänglig för många hushåll och likaså inspirera till medlemmarnas engagemang i det egna boendet. Den kooperativa hyresrätten skall vara en spekulationsfri form av boende. Därigenom skall den alltid kunna kallas för allmännyttig och bl.a. kunna komma i fråga för marktilldelning. Upplåtelseinsatsen bör därför hållas på en rimlig nivå och ligga på maximum för en normallägenhet, vilket belopp är den övre gränsen för ett blancolån som en vanlig löntagare kan behöva för insatsen. Upplåtelseinsatsen för den kooperativa hyresrätten bör även kunna indexregleras efter den faktiska inflationen. Därutöver bör en frivillig upplåtelseinsats kunna betalas av hyresgästen, vilken skall ge honom eller henne rätt till lägre hyra. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 2 i denna del och bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo302 (v) yrkande 3 och 2005/06:Bo335 (c) yrkande 30. Centralt bostadsrättsregister, punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo318 och bifaller delvis motion 2005/06:Bo286. har antalet bostadslägenheter upplåtna med bostadsrätt ökat från knappt 700 000 lägenheter till ca 900 000 lägenheter. Det innebär att cirka två miljoner medborgare berörs av hur bostadsrättsmarknaden fungerar. Till detta tillkommer de lokaler som upplåts med bostadsrätt. Marknadens utveckling visar med all tydlighet att överlåtelser och pantsättningar av bostadsrätter representerar stora värden. väljer alltfler att bo i bostadsrätt. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur ett offentligt register över bostadsrätter skulle kunna utformas. Uppdraget resulterade i betänkandet Bostadsrättsregister (SOU 1998:80). Regeringen har valt att inte lägga fram förslaget till . har först beslutat att på nytt utreda frågan om ett bostadsrättsregister. Utredaren skall komplettera ett alternativt förslag till register som utarbetats av HSB, SBC och och jämföra förslag med detta kompletterade förslag och väga de båda förslagens för- och nackdelar mot varandra. Uppdraget skall redovisas . Med det svaga intresse regeringen tidigare visat för ett bostadsrättsregister befarar jag att det inte heller nu kommer att läggas fram något förslag. Efter det att regeringen lagt fram förslag om ett lägenhetsregister borde nästa steg vara att föreslå ett bostadsrättsregister. Det nuvarande systemet för överlåtelser och pantsättning av bostadsrätter fungerar inte tillfredsställande. Bristerna medför risker för rättsförluster och ett sämre kreditvärde på bostadsrätter än vad som borde vara nödvändigt. Ett offentligt bostadsrättsregister skulle stärka bostadsrätten som kreditobjekt och undanröja de oklarheter som råder vid pantsättning av bostadsrätter. Vid inrättandet av ett bostadsrättsregister skulle detta komma att effektivisera bostadsrättsmarknaden, vilket i förlängningen skulle leda till samhällsekonomiska vinster och marknadsstabilitet. Tryggheten för alla bostadskonsumenter skulle öka och fastighetsmäklarnas möjligheter att följa god fastighetsmäklarsed underlättas. De senaste årens priser på bostadsrätter och därmed kraftigt höjda pantvärden i framför allt tillväxtområdena har också ökat behovet av en stabil och säker hantering. Ett bostadsrättsregister skulle stärka såväl bostadskonsumenternas som långivarnas ställning. Eftersom det handlar om stora värden finns det all anledning att ge bostadsrätten samma trygghet och säkerhet i fråga om förvärv och pantsättning som för fast egendom. Genom att inrätta ett nationellt, heltäckande och statligt reglerat bostadsrättsregister kan bostadsrättens ställning stärkas. Ändamålet med ett bostadsrättsregister bör således vara detsamma som för fastighetsregistret, att ge offentlighet åt den information som ingår i registret. Ett bostadsrättsregister skall kunna användas bl.a. för att tillhandahålla uppgifter för kreditgivnings- och förvaltningsändamål, för mäklarnas objektbeskrivningar, i samhällsplaneringen samt för statistiska ändamål. Inrättande och drift av ett bostadsrättsregister kan ta sin utgångspunkt i de förslag som lämnades i betänkandet Bostadsrättsregister. Uppbyggnaden av ett bostadsrättsregister kan ske helt separat, men om beslutar om ett lägenhetsregister och då ett nytt inskrivningssystem införs, bör en samordning ske för att göra kostnadsbesparingar. En förutsättning för en positiv utveckling för registret är att förvaltning och tillhandahållande av information ur registret sker på ett sätt så att hanteringen av fastigheter och bostadsrätter blir likartad. bör bli lika tillförlitligt och tillgängligt för marknadens aktörer som fastighetsregistret. För att processen för registrering av ägarförändringar och panträtter skall kunna hantera elektroniskt ingivna handlingar, måste man först se över möjligheten om att elektroniskt kunna överföra information från befintliga handläggningssystem hos marknadens centrala aktörer, HSB, , SBC och kreditinstitut. Därför blir det nödvändigt att dessa organisationer kan utveckla ett samarbete om hur man skall kunna ajourhålla vissa registeruppgifter direkt i det centrala systemet. Ett nytt bostadsrättsregister behöver inte belasta statsbudgeten då det kan avgiftsfinansieras fullt ut, dels med registreringsavgifter vid överlåtelser och pantförskrivningar, dels med avgifter för frågor mot registret. Mot bakgrund av vikten av att få till stånd ett rikstäckande register över alla bostadsrätter anser jag att regeringen skyndsamt skall återkomma till med förslag om inrättande av ett bostadsrättsregister. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo318 (kd) och bifaller delvis motion 2005/06:Bo286 (m). Hyran vid andrahandsupplåtelse av bostadsrättslägenhet, punkt 13 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo214 yrkande 6. Tillämpningen av bruksvärdesprincipen har lett till ett minskat utbud av hyresbostäder, låg rörlighet bland hyresgästerna och en utbredd svarthandel med hyreslägenheter. Bruksvärdesprincipens tillämpning vid uthyrning av bostadsrättslägenheter har med största sannolikhet lett till ett minskat utbud av lägenheter på andrahandsmarknaden. Svårigheterna för bl.a. ungdomar att skaffa sig en bostad har därmed ökat eftersom de genom dagens misslyckade politik inte har möjlighet att teckna ett förstahandskontrakt eller köpa sig en bostadsrättslägenhet. Också andra grupper drabbas, bl.a. de som har ett behov av en bostad . Det är mot denna bakgrund viktigt att det andningshål som andrahandsmarknaden trots allt utgör på en hård bostadsmarknad omfattar ett större antal lägenheter. Uthyrningen av ett rum i en bostadsrättshavares egen lägenhet eller upplåtelse av hela lägenheten bör därför uppmuntras. För de allra flesta framstår det som rätt självklart att den som hyr ut en lägenhet får täckning för sina kostnader. Vi är övertygade om att det framstår som skäligt även för den som hyr en bostadsrättslägenhet att han eller hon betalar bostadsrättshavarens kostnad samt att detta beaktas vid en eventuell skälighetsprövning. förslag som i nu relevant del förts fram till utgår från att det skall bli möjligt för fastighetsägare av hyreshus att få fullt kostnadstäckande hyror för de nya hus som produceras. Mot den bakgrunden är det konstigt att bostadsrättshavarna inte skall kunna ta ut hyror om motsvarar avgiften och kostnaden för det kapital som finns i lägenheten utan får nöja sig med en hyra som bestäms genom en jämförelse med kommunalt ägda bostäder och därmed kan tvingas till nettoutgifter för den lägenhet han låter någon annan nyttja. Vi anser därför att hyressättningssystemet bör medge fullt kostnadstäckande hyror för bostadsrättslägenheter. Ett lagförslag med denna innebörd bör läggas på bord. Den särskilda lagregel som reglerar möjligheterna till återbetalning av s.k. överhyra vid andrahandsuthyrning bör självklart justeras i anslutning till detta. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo214 (fp) yrkande 6. Bostadsrätt - underrättelse till socialnämnd vid förverkande, punkt 14 (m, fp, kd) av (), de (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo300 yrkande 9. Efter ett regeringsförslag som kom till på grundval av två tillkännagivanden som gjort är bostadsrättslagens regler med krav på underrättelse till socialnämnden numera lika med vad som gäller enligt hyreslagen. När frågan om underrättelse tidigare hade behandlats av regeringen ansåg regeringen att bostadsrättslagen inte skulle göras lika med hyreslagen i de avseenden som är aktuella. Regeringen hade då anfört bl.a. att systemet med underrättelse på hyresrättens område i praktiken inte fungerar särskilt bra. Tanken var att dessa regler inte utgjorde en bra förebild för bostadsrättens del. Vid utskottsbehandlingen av den först avlämnade propositionen motsatte vi oss förslagen om tillkännagivanden, vilka stod mot den ståndpunkt som regeringen då intagit. Vi gjorde alltså i allt väsentligt samma bedömning som regeringen. Vi framhöll i en reservation, förutom att systemet med underrättelse inom hyresrättens område inte fungerar särskilt bra, bl.a. att den störande kan känna sig kränkt av socialnämndens inblandning genom en anmälan från bostadsrättsföreningens styrelse och att det dessutom kan vara känsligt för styrelsen att denna skall vara skyldig att anmäla en granne till socialnämnden. Vi konstaterade också, vad gäller betalningsförsening, att bostadsrätten i normalfallet representerar ett förmögenhetsvärde och att dröjsmålen vanligen också gäller räntor och amorteringar. Krav på underrättelse till socialnämnden ställs inte på privata långivare. Det är då föga meningsfullt att föreskriva en underrättelseskyldighet för bostadsrättsföreningen. Som ytterligare ett argument i detta sammanhang anfördes att de åtgärder som nämnden skulle kunna vidta torde vara avsevärt färre än vad gäller hyresrätter. Vi ansåg det rimligt att förverkandereglerna utformas så att den enskilde bostadsrättsinnehavaren själv kontaktar de sociala myndigheterna om den hjälp och det stöd som behövs. Vid remissbehandlingen av de förslag som antagits som lag hade centrala remissinstanser som Fastighetsägarna , SCB Bostadsrättscentrum, och motsatt sig att en underrättelseskyldighet skulle införas. Organisationernas argument överensstämmer till stor del med de argument som framfördes i reservationerna mot regeringens förslag till det som är gällande rätt. Flera remissinstanser har hänvisat till att en bostadsrätt - till skillnad från en hyresrätt - representerar ett förmögenhetsvärde och att en underrättelseskyldighet därför inte är särskilt meningsfull. framhöll att man utan lagändring kan förbättra rutinerna vid avhysning. Det bör uppmärksammas att kronofogdemyndigheten har skyldighet att underrätta socialnämnden när en ansökan om avhysning från en bostad har gjorts (16 kap. 2 § utsökningsförordningen). Vi vill slopa kraven på underrättelse eftersom de reducerar bostadsrättshavare och grannar till angivare. Det är väsentligt att betona bostadsrättens skillnader i förhållande till hyresrätten. En viktig skillnad är det särskilda ansvar som medlemmarna har såsom ägare av bostadsfastigheten. En bostadsrättsförening är ett ekonomiskt företag som gemensamt drivs av de boende i form av en förening.