bet · GT01LU14 · 2006-02-14 00:00:00 — Mot den redovisade bakgrunden ansåg regeringen att frågan måste utredas ytterligare, och något förslag till lagstiftning som gäller försäkringstjänster lades därför inte fram i propositionen. Regeringen redovisade att den avser att skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att ta fram ett fullgott beredningsunderlag i frågan om införandet av ett förbud mot könsdiskriminerande försäkringar, inbegripet vilka konsekvenser ett sådant förbud skulle kunna få. Regeringen kommer även att följa den fortsatta utvecklingen inom EU. ställde sig bakom förslagen i propositionen, och följde arbetsmarknadsutskottet (bet. 2004/05:AU7, rskr. När lagutskottet åter har att behandla frågor om könsneutrala försäkringspremier anser utskottet alltjämt att försäkringspremier bör vara könsneutrala. Diskriminering i fråga om försäkringstjänster är, enligt utskottets mening, oacceptabelt. Av den ovan lämnade redogörelsen framgår att regeringen inte heller har någon annan uppfattning. Enligt vad utskottet erfarit är frågan om införande av ett förbud mot könsdiskriminerande försäkringar, i enlighet med vad regeringen anförde i proposition 2004/05:147, föremål för beredning inom . Utskottet anser att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Motionerna L298, L353 och L364 bör således avslås. Uppföljning av den nya försäkringsavtalslagen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med begäran om uppföljning av den nya försäkringsavtalslagen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 12 (fp). Den nya försäkringsavtalslagen trädde i kraft . I proposition 2003/04:150 Ny försäkringsavtalslag anförde regeringen att lagstiftning av detta slag allmänt bör följas upp så att den tillämpas på avsett sätt. Vidare anfördes att regeringen kontinuerligt kommer att följa utvecklingen och när det är lämpligt vidta erforderliga åtgärder. m.fl. (fp) begär i motion L373 ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör göra en analys av den nya försäkringsavtalslagens sociala och ekonomiska konsekvenser (yrkande 6). I samband med behandlingen av proposition 2003/04:150 avstyrkte utskottet en liknande motion som den nu aktuella med hänvisning till uttalandena i propositionen (bet. 2004/05:LU4). Med hänvisning till vad som ovan redovisats om bakgrund och tidigare behandling anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion L373 yrkande 6, varför yrkandet bör avslås. Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som förordar ett utvidgat ansvar för trafikförsäkringen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och pågående beredningsarbete. Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c). Genom trafikskadelagen (1975:1410) åläggs varje motorfordonsägare att ha trafikförsäkring för sitt fordon. Ersättning betalas ur trafikförsäkringen så snart någon i fordonet skadats. Både förare och passagerare har rätt till ersättning. Dessutom utgår ersättning ur trafikförsäkringen till andra, t.ex. cyklister och fotgängare, som skadas till följd av trafik med fordonet. Full ersättning utgår för alla personskador, oberoende av om någon har skuld till olyckan eller inte. Ersättning till förare och passagerare betalas ur det egna fordonets trafikförsäkring även om skadorna skulle ha uppkommit vid en kollision med ett annat fordon. Om skadorna har orsakats genom vållande i samband med förandet av ett annat fordon, kan det försäkringsbolag som har betalat ut ersättningen kräva den tillbaka från försäkringen för det andra fordonet. Den ersättning som skall utgå från trafikförsäkringen skall bedömas med ledning av vad som föreskrivs i 5 kap. skadeståndslagen (1972:207) och lagen (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor. Detta innebär bl.a. att trafikskadeersättning till den som orsakats personskada i följd av trafik med motordrivet fordon skall omfatta ersättning för sjukvårdskostnader och andra utgifter, inkomstförlust samt ideell skada. Av 5 kap. 3 § skadeståndslagen följer emellertid att man vid bestämmande av ersättning för inkomstförlust skall avräkna förmån som den skadelidande med anledning av förlusten har rätt till i form av ersättning som betalas på grund av obligatorisk försäkring enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller på grund av lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller någon annan likartad förmån. Avräkning skall också göras för pension eller annan periodisk ersättning eller sjuklön, om förmånen betalas av en arbetsgivare eller på grund av en försäkring som är en anställningsförmån. m.fl. (m) anser i motion T497 att kostnaden för sjukfrånvaro som beror på trafikolyckor skall överföras till trafikförsäkringen. Privata försäkringsbolag kan till skillnad från staten sätta som beräknas utifrån risken att skadas i trafiken. Det skulle alltså bli dyrare att vara trafikfarlig. Den föreslagna ordningen skulle, enligt motionärerna, leda till ökad trafiksäkerhet. I motionen begärs ett tillkännagivande i enlighet härmed (yrkande 25). beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över reglerna om samordningen vid personskada mellan skadestånd, ersättning från offentlig försäkring och ersättning från försäkringar av annat slag (dir. 1999:18). Kommittén antog namnet . Huvudfrågan för kommittén var att ta ställning till vem som i olika situationer slutligt skulle svara för ersättningen till den som drabbats av en personskada. I direktiven anfördes bl.a. att det för vissa verksamhetsområden satts i fråga om det är rimligt att det allmänna svarar för en så stor del av kostnaderna för personskador som fallet är . Kommittén skulle överväga om ansvaret i större utsträckning kunde överföras till dem som är upphov till kostnaderna. har redovisat sitt arbete i betänkandet (SOU 2002:1) Samordning och regress - Ersättning vid personskada. Kommitténs majoritet har stannat för att inte förorda ett utvidgat ansvar för trafikförsäkringen, medan en minoritet uttalar sig för en sådan reform. betänkande har remissbehandlats, och enligt uppgift från pågår beredning av kommitténs förslag. Utskottet har behandlat liknande motioner, i sitt av godkända betänkande 2004/05:LU17. I betänkandet avstyrkte utskottet bifall till motionen med hänvisning till att den fortsatta beredningen av betänkande inte bör föregripas. I samband med behandlingen av budgetpropositionen för har finansutskottet avstyrkt motioner med krav på att sjukförsäkringskostnaderna för trafikskador skall privatiseras. anförde bl.a. att förslaget att privatisera en del av sjukförsäkringssystemet är en avvikelse från den modell av skattefinansierade generella socialförsäkringar som bidrar till god riskspridning och att utjämna inkomstskillnader (bet. 2005/06:FiU1). ansluter sig till finansutskottets bedömning, men anser alltjämt att det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas och föreslår därför att motion T497 yrkande 25 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på ytterligare möjligheter att jämka trafikskadeersättning till förare som varit rattfull. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c). Trafikskadeersättning kan enligt 12 § första stycket trafikskadelagen (1975:1410) jämkas om den skadelidande uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har medverkat till skadan. Om föraren har gjort sig skyldig till rattfylleri kan ersättningen till honom även jämkas om han har medverkat till skadan genom vårdslöshet som inte är grov. Kommissionen lade fram ett förslag till ett femte direktiv om trafikförsäkring, KOM(2002) 244 slutlig. Direktivet antogs och skall vara genomfört i medlemsstaterna . I motion L211 påpekar () att jämkning av ersättning endast kan ske om körningen varit vårdslös. Enligt motionären är det i högsta grad vårdslöst att köra bil berusad. Motionären yrkar ett tillkännagivande om att det bör införas en möjlighet att jämka trafikskadeersättningen om föraren varit rattfull. Motsvarande yrkande framställs i motion L204 av (), L217 av och (båda c), L347 av (), L373 av m.fl. (fp) (yrkande 4), Ju382 av m.fl. (fp) (yrkande 4) och T560 av m.fl. (m) (yrkande 2). Utskottet har behandlat motsvarande motionsyrkanden i betänkande 2004/05:LU17. I betänkandet redovisades att utskottet vid tidigare behandling av frågan anfört att den fråga som motionären tar upp har ett nära samband med de frågor som diskuteras inom ramen för förslaget till ett femte direktiv om trafikförsäkring, och utskottet ansåg att det knappast vore meningsfullt att behandla frågan om jämkning av ersättning till en förare som varit rattfull isolerad från andra näraliggande frågor. En lämplig ordning kunde därför, enligt utskottets mening, vara att motionsspörsmålet tas upp i samband med genomförandet av det femte direktivet om trafikförsäkring. Utskottet anförde vidare att förslaget till EG:s femte direktiv om trafikförsäkring skulle antas . Därutöver hade utskottet erfarit att det pågick ett arbete inom departementet med att överväga hur direktivet borde genomföras i svensk rätt, att arbetet skulle presenteras i en departementspromemoria samt att frågan om möjligheten till jämkning av trafikskadeersättning till en förare som varit rattfull även skulle behandlas i departementspromemorian. Mot den redovisade bakgrunden avstyrkte utskottet motionerna. Justitieministern har i frågesvar från och bl.a. anfört att det pågått ett arbete inom EU med att förhandla fram ett femte direktiv om trafikförsäkring. Det förslag till direktiv som förhandlats har rört frågor som ligger nära den om jämkning av ersättningen till en rattfull förare. Justitieministern anförde vidare att han, liksom lagutskottet, bedömt att det knappast skulle vara meningsfullt att behandla jämkningsfrågan innan den slutliga utformningen av direktivet stått klar. Enligt justitieministern pågår ett arbete inom med att överväga hur direktivet skall genomföras. Arbetet kommer att presenteras i en departementspromemoria som även kommer att ta upp frågan om jämkning av ersättningen till en rattfull förare (svar på frågorna 2005/06:120 och 2005/06:914). Utskottet kan således konstatera att det pågår ett arbete inom där frågan om jämkning av ersättning till en rattfull förare kommer att behandlas. Enligt vad utskottet erfarit kommer en departementspromemoria att presenteras . Enligt utskottets mening bör resultatet av det pågående arbetet inte föregripas genom någon åtgärd från . bör således avslå motionerna L204, L211, L217, L347, L373 yrkande 4, Ju382 yrkande 4 och T560 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försäkringsbolagens handläggning av trafikskadeärenden. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservationerna 15 (v, c) och 16 (fp). m.fl. (v) begär i motion L249 tillkännagivanden om att regeringen tillsätter en utredning i syfte att se över försäkringsbolagens handläggning av trafikskadeärenden (yrkande 1), granska försäkringsbolagens egna läkares roll vid skaderegleringen (yrkande 2) samt se över frågan om hur försäkringsbolagens handläggningstider skall bli kortare och mer förutsägbara (yrkande 3). I motion L308 föreslår () ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till åtgärder för att korta försäkringsbolagens handläggningstider av trafikskadeärenden. m.fl. (fp) yrkar i motion L373 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheterna till förstärkning av trafikskadades ställning i förhållande till försäkringsbolagen (yrkande 3). överlämnade rapporten (2003:1) Stärkt skydd för trafikskadade - åtgärder och förslag till regeringen. I rapporten lämnade bl.a. ett antal förslag till åtgärder när det gäller försäkringsbolagens rutiner för skaderegleringen och handläggningstiderna samt förslag som syftar till att öka och säkerställa kvaliteten i de medicinska bedömningarna. Rapporten har varit föremål för remissbehandling. fick i sitt regleringsbrev för i uppdrag att göra en översyn av sin roll beträffande tillsynen över de sakkunniga läkare som anlitas i försäkringsärenden. redovisade sitt uppdrag i en rapport till regeringen. I rapporten föreslår bl.a. att skall ges möjlighet att begära prövning av tvistiga, svårbedömda eller i övrigt principiella skadeärenden hos rättsliga råd. Förslaget innebär att en oberoende expertvärdering kan ske av försäkringsläkarnas medicinska bedömningar, vilket i sig innebär en förbättrad rättssäkerhet för de skadelidande. I rapporten görs bedömningen att detta skulle vara ett bättre alternativ än att dessa läkare skulle ställas under tillsyn. presenterade rapporten (2005:7) Stärkt skydd för trafikskadade - en granskning av handläggningstider och information. I rapporten har följt upp sin tidigare rapport (2003:1) stärkt skydd för trafikskadade. Syftet med undersökningen är främst att följa upp hur bolagen följer förslagen i föregående rapport och vilka resultat som bolagen har nått i arbetet med att uppnå en aktivare skadereglering och kortare handläggningstider. Justitieministern har i ett frågesvar från svarat på en fråga om trafikskadades rätt till ersättning för personskada. Han anförde att vad gäller bolagens handläggningstider så föreslog i rapporten två sätt att korta ned handläggningstiderna. Det ena sättet utgörs av en förbättrad statistikhantering för att underlätta jämförelser mellan bolagen och också inom de enskilda bolagen. Av framgår att bolagens handläggningstider fortsätter att öka, trots bolagens ansträngningar. Justitieministern anförde att han är bekymrad över detta och att han förväntar sig att bolagen vidtar erforderliga åtgärder för att effektivisera och förbättra skaderegleringen. Han anförde vidare att han även förutsätter att fortsätter att driva på utvecklingen i denna riktning. Det andra sättet att komma åt problemet med långa handläggningstider som pekat på i rapporten är, anförde justitieministern, att försäkringsbolagen skall kunna utbetala livränta i förskott för skador som utgör arbetsskador (dvs. trafikolyckor till och från arbetet och i arbetet) för att sedan kunna framställa återkrav (regresskrav) mot (eller den enskilde) för sådan ersättning som slutligen skall täckas av arbetsskadeförsäkringen. Denna senare fråga bereds i . Vad därefter gäller de trafikskadades förhållande till försäkringsbolagens medicinska rådgivare anförde justitieministern att bereds inom . Justitieministern tillade även att relationerna mellan de trafikskadade och försäkringsbolagen och deras medicinska rådgivare inte kan behandlas av lagstiftaren i annat än förhållandevis allmänna termer. Enligt den nya försäkringsavtalslagen skall ett försäkringsbolag som har fått kännedom om ett försäkringsfall utan uppskov vidta de åtgärder som behövs för att försäkringsfallet skall kunna regleras. Regleringen skall ske skyndsamt och med beaktande av den ersättningsberättigades behöriga intressen (svar på fråga 2005/06:482). Utskottet har i sitt av godkända betänkande 2004/05:LU17 behandlat liknande motionsyrkanden. Utskottet avstyrkte motionerna och anförde att man förutsatte att de frågeställningar som motionärerna tog upp skulle övervägas i samband med den fortsatta beredningen av . Utskottet förutsätter alltjämt att regeringen kommer att överväga de frågeställningar som tas upp i motionerna i samband med det fortsatta beredningsarbetet inom . Motionerna L249 yrkandena 1-3, L308 och L373 yrkande 3 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör frågor om patientskadelagen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. Patientskadelagen (1996:799) innehåller bestämmelser om rätt till patientskadeersättning och skyldighet för vårdgivare att ha en patientförsäkring som täcker sådan ersättning. Patientskadeersättning lämnas för personskador, såväl fysiska som psykiska, som drabbar en patient i samband med hälso- och sjukvård i . Patientskadelagen innehåller en preskriptionsbestämmelse enligt vilken den som vill ha patientskadeersättning förlorar rätten därtill, om han inte väcker talan från det han fick kännedom om att anspråket kunde göras gällande och i vart fall från den tidpunkt då skadan orsakades. Läkemedelsförsäkringen är en frivillig, oreglerad kollektiv försäkring, enligt vilken tillverkare och importörer av läkemedel som är medlemmar i har åtagit sig att under vissa förutsättningar ersätta läkemedelsskador. Ersättningsbar är enligt åtagandet bl.a. fysisk skada som med övervägande sannolikhet orsakats genom medicinering eller annan medicinsk användning av läkemedel eller klinisk prövning av sådant. () framhåller i motion L327 att det förekommer att patienter drabbas av skador inom sjukvården i form av smittat blod men att de får kännedom om skadan först sedan preskriptionstiden för ersättningskravet gått ut. Motionären begär att regeringen utreder möjligheterna att ändra preskriptionsreglerna i patientskadelagen till förmån för patienterna (yrkande 1). Vidare anser motionären att undantag i preskriptionsreglerna bör göras beträffande blodsmittade patienter (yrkande 2). I motionen yrkas även ett tillkännagivande om att en pågående översyn av patientskadelagen skall följas upp (yrkande 3). Samme motionär anser i motion L246 att patientskadelagen bör ses över i syfte att även barn som ammas kan få ersättning för skador som åsamkats dem genom t.ex. moderns intag av medicin. I motionen yrkas tillkännagivanden i enlighet härmed (yrkandena 1 och 2). överlämnade betänkandet (SOU 2004:12) Patientskadelagen och läkemedelsförsäkringen - en översyn. Utredningen hade i uppdrag att bl.a. göra en allmän översyn av patientskadelagen (1996:799) och läkemedelsförsäkringen. Inom ramen för översynen av patientskadelagen har frågan om preskriptionstiderna uppmärksammats. I utredningsbetänkandet redovisas att det har aviserats från att man avser att göra en allmän översyn av preskriptionsbestämmelserna i olika lagar. I avvaktan på en sådan översyn anser utredningen inte att man nu bör göra någon ändring av patientskadelagens preskriptionsbestämmelser. Vad gäller läkemedelsförsäkringen har utredningen rekommenderat att åtagandet för läkemedelsskador skall utvidgas i vissa hänseenden. Utredningen rekommenderar bl.a. att åtar sig ersättningsansvaret även för skador orsakade av läkemedel från tillverkare eller importörer som inte är medlemmar i föreningen. betänkande har remissbehandlats, och enligt uppgift från pågår beredning av utredningens förslag. Vad först gäller motion L327 anser utskottet att resultatet av den pågående beredningen av betänkande inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Motion L327 yrkandena 1-3 bör därför avslås. Vad därefter gäller motion L246 vill utskottet erinra om att enligt patientskadelagen ersätts endast sådana behandlingsskador inom vården som inte är läkemedelsskador och att personer som skadas av läkemedel i stället kan begära ersättning via bl.a. läkemedelsförsäkringen. Inom ramen för läkemedelsförsäkringen finns således ett system för att ersätta den typ av skador som beskrivs i motionen. Utskottet föreslår därför att avslår motion L246 yrkandena 1 och 2. Skadeståndsansvar för atomskador, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skadeståndsansvar för atomskador. Därmed bifaller motion 2005/06:N436 yrkande 6. har ändrats bl.a. på det sättet att ansvarsbeloppen höjts kraftigt. Vi anser, i likhet med motionärerna bakom motion N436, att atomansvarighetslagen måste anpassas till de nya nivåerna enligt . har fått i uppdrag att utreda denna fråga och skall redovisa sitt uppdrag. Enligt vår mening bör regeringen därefter skyndsamt återkomma till med erforderliga lagförslag. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion N436 yrkande 6, som sin mening ge regeringen till känna. Skadeståndsansvar för multinationella företag, punkt 3 (v, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skadeståndsansvar för multinationella företag. Därmed bifaller motion 2005/06:L374 yrkandena 1 och 2. Vi delar de synpunkter som förs fram i motionen om vikten av att det finns tydliga regler till skydd för den svagare parten när parter från olika länder samarbetar och dessa länder befinner sig på olika nivå vad gäller välstånd, demokrati och utveckling. Bestämmelser om skadestånd är en del i detta. Liksom motionären i motion L374 anser vi att ett multinationellt företag som förorsakat stora skador i ett annat land än det där moderbolaget har sitt säte inte bör kunna komma undan ansvar genom att föra över tillgångarna till moderbolaget och låta dotterbolaget försättas i konkurs. Det bör vara möjligt för de skadelidande att rikta skadeståndskrav mot moderbolaget även om detta finns i ett annat land. Det är också viktigt, särskilt för fattiga utvecklingsländer, att transnationella företag inte ges möjlighet att bryta mot mänskliga rättigheter, arbetsrättsliga regler eller att bedriva miljöskadlig verksamhet utan att rättsliga åtgärder kan vidtas. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts bör , med bifall till motion L374 yrkandena 1 och 2, som sin mening ge regeringen till känna. Vårdnadshavares tillsynsplikt och skadeståndsansvar, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vårdnadshavares tillsynsplikt och skadeståndsansvar. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju478 yrkande 5 och 2005/06:Ju532 yrkande 4 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju533 yrkande 10. Vi anser att högre krav måste ställas på föräldrarna till barn som begår brott. I syfte att tydliggöra föräldrarnas ansvar för vad deras barn gör anser vi att föräldrarnas skadeståndsansvar måste skärpas. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med erforderliga lagförslag. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna Ju478 yrkande 5 och Ju532 yrkande 4 samt med delvis bifall till motion Ju533 yrkande 10, som sin mening ge regeringen till känna. Solidariskt skadeståndsansvar för personer , punkt 5 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om solidariskt skadeståndsansvar för personer . Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju478 yrkande 17 och 2005/06:Ju533 yrkande 9 och bifaller delvis motion 2005/06:L357. En person som tillsammans med andra skall betala ett skadestånd och som vill göra rätt för sig kan drabbas av att de andra inte betalar sina delar av skadeståndet. Enligt vår uppfattning är det inte rimligt att en ung person på detta sätt kan få en ännu tyngre ekonomisk börda. Liksom motionärerna bakom motionerna Ju478 och Ju533 anser vi därför att det solidariska skadeståndsansvaret för unga brottslingar bör avskaffas. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med erforderliga lagförslag. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna Ju478 yrkande 17 och Ju533 yrkande 9 samt med delvis bifall till motion L357, som sin mening ge regeringen till känna. Betalning av skadestånd i brottmål, punkt 6 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om betalning av skadestånd i brottmål. Därmed bifaller motion 2005/06:L273 yrkande 2. En person som dömts att betala skadestånd i ett brottmål får ofta inte tillräcklig information för att kunna betala skulden. Detta leder till att personer i onödan registreras hos kronofogdemyndigheten och får betalningsanmärkningar.