bet · GT01NU19 · 2006-05-19 00:00:00 — 2003/04:NU3) en motion innehållande förslag om att skall börsintroduceras och privatiseras. I sitt ställningstagande påpekade utskottet att det krav på en privatisering och börsintroduktion av som framfördes i motionen är en återkommande fråga som utskottet behandlat. Som utskottet betonat är en viktig nationell resurs på energiområdet, inte minst när det gäller omställningen av energisystemet. På denna punkt hade utskottet inte ändrat uppfattning. Motionen tillstyrktes helt eller delvis i två reservationer (m, fp; kd). Med anledning av vad som sägs i motion 2005/06:N250 (s) om att borde gå i spetsen för att hålla rimliga priser kan nämnas att bolaget vid årsstämman () presenterade ett nytt system innebärande en s.k. lägstaprisgaranti. I korthet går det ut på att privatkunder kan binda sitt elpris till marknadens lägsta pris vid avtalstillfället. I avtalet ingår även en bytesrätt som ger kunden rätt att mot en administrativ avgift teckna ett nytt avtal om elpriset skulle sjunka. avsikt är att lansera denna produkt . Tillkännagivande om åtgärder till förmån för fiske anmodade regeringen (bet. 2005/06:BoU11) att utreda förutsättningarna att ändra regelverket så att regleringsföretagen kan åläggas att anlägga laxtrappor eller andra fiskvandringsvägar i alla reglerade vattendrag. Ställningstagandet gjordes med anledning av motionsförslag. I ställningstagandet anförde bostadsutskottet följande (s. 15). På ett område anser utskottet att det finns anledning att behandla behovet av regeländringar med förtur och det gäller vandringsvägar för lax i reglerade vattendrag. Skälet till detta är att det är viktigt att snabbt gå vidare för att förbättra laxens möjligheter att reproducera sig. De utbyggda älvarna behöver förses med laxtrappor så att de livskraftiga laxarna kan ta sig upp till naturliga lekplatser. Detta är förenat med betydande kostnader som kraftbolagen måste ta ett ansvar för. En lösning skulle därför kunna vara att ålägga regleringsföretagen att bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar vid alla dammar och kraftverk så att fisken kan vandra fritt. Förutsättningarna för att på detta sätt förmå regleringsföretagen att bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar vid alla dammar och kraftverk är angelägna och bör enligt utskottets bedömning utredas av regeringen i särskild ordning, dvs. utan att avvakta de av regeringen aviserade utredningarna och regeringens ställningstaganden rörande vattenverksamheter i övrigt. Regeringen bör därför utreda denna fråga och återkomma till med nödvändiga lagförslag med anledning av det anförda. En avvikande uppfattning lämnades i en reservation (s), vari framhölls att utfallet av utredningar som regeringen aviserat borde avvaktas innan ställning togs i frågan. Verksamheten vid och regeringens styrning av bolaget berörs i några motioner. Med anledning av dessa vill utskottet anföra följande. I motion 2005/06:N250 (s) framhålls vikten av låga elpriser för konsumenterna. Utskottet vill inledningsvis erinra om att energipolitiken enligt de riktlinjer som fastställt skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi till rimliga priser. När det gäller vad som i motionen anförs om att bör gå i spetsen för att hålla rimliga elpriser vill utskottet framhålla att bolaget, som tidigare redovisats, presenterat en s.k. lägstaprisgaranti. Enligt utskottets uppfattning ligger detta väl i linje med det motionärerna efterfrågar, varför motionen kan anses tillgodosedd och den avstyrks. Beträffande vad som tas upp i motion 2005/06:MJ520 (v) om att bör åläggas att bygga laxtrappor, konstaterar utskottet att , som nämnts i det föregående, anmodat regeringen att utreda förutsättningarna för att förmå regleringsföretagen att bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar vid alla dammar och kraftverk så att fisken kan vandra fritt. Utskottet anser inte att i detta avseende bör behandlas annorlunda än övriga regleringsföretag, varför motionen bör avslås av . När det gäller kraven i motion 2005/06:N338 (mp, -) om att dels skall minska koldioxidutsläppen, dels inte skall investera i ny kolkraft vill utskottet peka på att företaget enligt bolagsordningen inom ramen för kravet på affärsmässighet skall vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. För att tydliggöra innebörden av detta bilades till stämmoprotokollet en motivering. Av denna framgår bl.a. hur ägarförvaltningen vill att bolaget skall agera utomlands. Som i det föregående redovisats sägs i motiveringen att i varje land måste bedriva sin verksamhet efter de förutsättningar och den lagstiftning som gäller där och konkurrera på lika villkor som sina konkurrenter på marknaden. Vidare påpekas att det bedöms ingå naturligt i en långsiktigt framgångsrik strategi att även i utlandsverksamheten verka för en miljövänlig produktion och ökad användning av förnybar energi samt erbjuda rådgivning och produkter kring energieffektivisering. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma att driver ett mycket intressant forskningsprojekt kring det s.k. koldioxidfria kraftverket. Något uttalande från om hur regeringen skall styra bolaget i detta avseende ser utskottet inget skäl för. Beträffande motion 2004/05:N405 (m), vari förordas att skall börsintroduceras och privatiseras, vill utskottet framhålla att det inte ändrat uppfattning i frågan sedan detta spörsmål senast var föremål för behandling. som då tar utskottet avstånd ifrån en börsintroduktion och privatisering av bolaget. Med det anförda avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett antal motioner med olika förslag rörande förnybar energi. Utskottet åberopar de beslut tidigare fattat för att öka andelen förnybar energi samt erinrar om att kommer att behandla ytterligare förslag som syftar till att gynna de energislag som inryms inom detta begrepp. Jämför reservationerna 11 (m, fp), 12 (kd) och 13 (mp). Att användningen av havre för uppvärmning ökar kraftigt framhålls i motion 2005/06:N372 (s). Av detta skäl efterlyses forskning rörande såväl miljökonsekvenser som etiska aspekter på området. I motion 2005/06:N378 (s) anförs att det är viktigt att statsmakterna sätter upp mål för produktionen av förnybara bränslen för fordon i . Motionärerna påpekar att biogasaktörerna bedömt att det är möjligt att producera biogas i . Motionärerna menar att detta borde fastställas som ett nationellt mål. Det är angeläget med nya kostnadseffektiva system för bostadsuppvärmning, sägs det i motion 2005/06:409 (s). Motionärerna förordar därför ett pilotprojekt för användning av spillvärme från växthusodlingssystem för att ersätta direktverkande el för bostadsuppvärmning. Ett riksdagsuttalande om att satsningar på förnybara energikällor som vattenkraft, vindkraft och solenergi behövs föreslås i motion 2005/06:N428 (s). Vidare anmodas ett uttalande av om att den outnyttjade potentialen som finns för ökad biogasproduktion, bl.a. genom att använda avfallsprodukter, bör tas till vara. Inhemska förnybara energikällor och bränslen bör utgöra en växande bas i det svenska energisystemet, anförs det i motion 2005/06:N476 (kd) med vidhängande förslag om ett tillkännagivande i saken. Vidare framhålls i motionen att ett europeiskt perspektiv måste läggas på energipolitiken, och ett uttalande om att EU bör satsa på att främja omställningen till förnybara bränslen föreslås. I motion 2005/06:N414 (c) förordas ett tillkännagivande om att en nationell vätgasstrategi bör tas fram. Att strategin bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga framhålls av motionärerna, som även betonar att har goda förutsättningar att producera framtidens förnybara drivmedel. I motion 2005/06:N338 förordas ett riksdagsuttalade om att en solvärmeutredning med uppgift att föreslå åtgärder till en snabbare och mer långsiktig uppbyggnad av solvärme i bör tillsättas. Behovet av att analysera effekterna av den omfattande utbyggnaden av värmepumpar med avseende på effektbalansen, elproduktionsbehovet, elberoendet, miljön och effekterna på energiomställningen framhålls i motion 2005/06:N271 (mp) och ett tillkännagivande därom anmodas. Solenergins potential när det gäller energiförsörjningen och omställningen av energisystemet betonas i motion 2005/06:N289 (mp) och ett tillkännagivande om det förespråkas. Motionärerna föreslår också ett långsiktigt investeringsstöd till ackumulatortankar. Även ett riksdagsuttalande om behovet av att öka kunskapen om beteendefrågor vid omställningsarbetet förordas av motionärerna. avstyrkte utskottet (bet. 2004/05:NU3) en motion vari föreslogs en utredning om värmepumpars effekter. I sitt ställningstagande erinrade utskottet om att fram svarar för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. Därefter skall effektbalansen upprätthållas genom en marknadsbaserad lösning. har, påpekade utskottet, även uppmärksammat frågan om effekten av ett ökat antal värmepumpar i energisystemet. Utskottet förutsatte att , inom ramen för sitt ansvar för effektbalansen, följer den fortsatta utvecklingen även när det gäller värmepumpar och vidtar, om behov anses föreligga, nödvändiga åtgärder. En särskild utredning rörande värmepumpar med anledning av denna fråga eller någon av de i den aktuella motionen i övrigt berörda områdena såg utskottet inget behov av. Avvikande uppfattningar framfördes i två reservationer (m, fp; mp). När det gäller förslagen i motion 2005/06:N289 (mp) kan nämnas att utskottet (bet. 2004/05:NU3) avstyrkte identiska yrkanden med två av de tre här aktuella yrkandena. I en reservation (mp) förordades att skulle bifalla yrkandet rörande solenergi. Beträffande yrkandet om beteendefrågor vid omställningsarbetet avstyrkte utskottet (enhälligt) ett liknande yrkande (bet. 2004/05:NU14). Vissa tidigare riksdagsbeslut rörande förnybara energikällor Enligt de riktlinjer för energipolitiken som fastställde (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17) skall den svenska elförsörjningen tryggas genom ett energisystem som baseras på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Det skall ställas stränga krav på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Energipolitiken skall utformas under beaktande av de svenska miljö- och klimatmålen. Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Energiförsörjningen skall i ökande utsträckning baseras på förnybar energi. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. beslöt även att införa ett mål för el producerad med förnybara energikällor. Enligt det antagna målet skall användningen av el från förnybara energikällor öka med års nivå . Vidare fastställdes ett nationellt planeringsmål för vindkraften. Planeringsmålet fastställdes till en årlig produktionskapacitet på . infördes ett kvotbaserat elcertifikatssystem (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6), som ersatte merparten av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. beslöt (prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11) om införandet av en lag om ursprungsgarantier avseende förnybar el. Lagen (2003:437) innebar att en ursprungsgaranti skall utfärdas av på begäran av en producent. beslöt (prop. 2005/06:83, bet. 2005/06:NU15) att sammanföra bestämmelserna i nämnda lag med bestämmelser om att även el som producerats med högeffektiv kraftvärme skall ge rätt till ursprungsgarantier. Ärenden rörande förnybar energi har utskottet att hantera två ärenden som bör nämnas i detta sammanhang. Det gäller dels propositionen om miljövänlig el med vindkraft (prop. 2005/06:143), dels propositionen om förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154). I den förstnämnda propositionen presenteras inriktningen på regeringens arbete med vindkraft och ett antal insatser redovisas. I den sistnämnda propositionen lämnas förslag till ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat i syfte att effektivisera och renodla elcertifikatssystemet. Utskottet återkommer således till dessa frågor i betänkandena om förnybar el med gröna certifikat (bet. 2005/06:NU17) och miljövänlig el med vindkraft (bet. 2005/06:NU21). EU och förnybar energi När det gäller frågan om att öka användningen av förnybar energi inom EU kan nämnas att ambitionsnivån enligt vitboken om förnybara energikällor (KOM/1997/599) är att andelen förnybara energikällor av den totala energianvändningen skall öka från till . I ett direktiv om främjande av el från förnybara energikällor (2001/77/EG) anges det indikativa målet att elproduktionen från förnybara energikällor i EU-15 skall uppgå till . Även när det gäller transportsektorn har mål ställts upp. Enligt direktivet om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (2003/30/EG) har en referensnivå på för och för antagits avseende energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för transporter. presenterade kommissionen ett meddelande angående andelen förnybar energi inom EU (KOM/2004/336). Kommissionen konstaterade att det vidtagits en rad åtgärder för att nå målet om att av energin skall komma från förnybara energikällor , bl.a. direktivet om främjande av el från förnybara energikällor och direktivet om kraftvärme (2004/8/EG). Trots detta gjordes bedömningen att det krävs ytterligare åtgärder och förslag till sådana lämnas även i meddelandet. presenterade kommissionen en handlingsplan för biomassa (KOM/2005/628). Handlingsplanen syftar till att fördubbla användningen av biomassa eller därefter. I EU täcks av energibehovet av biomassa. Handlingsplanen syftar till att på kort sikt fördubbla denna andel, vilket skulle innebära att EU:s beroende av fossila bränslen reduceras från till av den totala energianvändningen. I handlingsplanen framhålls forskning och utveckling bl.a. kring andra generationens biodrivmedel som viktiga för den framtida användningen av bioenergi. Vidare kan nämnas den grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM/2006/105) som kommissionen lade fram . I denna identifierar kommissionen sex prioriterade områden, där ett tjugotal möjliga åtgärder skisseras. Prioriteringarna är 1. Fullborda den inre energimarknaden, 2. Försörjningstrygghet och solidaritet på den inre energimarknaden, 3. En mer hållbar, effektiv och diversifierad energimix, 4. En mer integrerad ansats för att motverka klimatförändringarna, 5. Uppmuntra innovation genom en strategisk plan för energiteknik och 6. En sammanhållen extern energipolitik. När det gäller användningen av förnybara energikällor sägs i grönboken att nyckelelement i en effektiv politik för främjande av förnybar energi enligt kommissionen bör vara: Ett program för att säkerställa att existerande mål nås. Övervägande av vilka mål som bör sättas för förnybar energi . Ett direktiv för främjande av förnybar energi i värme- och kylsektorerna. En detaljerad plan för att såväl kort- som långsiktigt minska EU:s beroende av importerad olja. Denna plan skall baseras på de framlagda biomasse- respektive biodrivmedelsstrategierna. Forskning, demonstration och marknadsintroduktion för att introducera förnybara energikällor till marknaderna. I propositionen om svenska miljömål som behandlade (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3) gör regeringen bedömningen att följande bör ingå i en strategi för fortsatt introduktion av förnybara drivmedel: En långsiktig introduktion av förnybara fordonsbränslen bör fortsatt främjas. Ett lagförslag som kan träda i kraft om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla förnybara fordonsbränslen läggs fram. Specifikationen för miljöklass 1-diesel ändras, så att det blir möjligt att blanda in rapsmetylester () i all diesel. Ett drivmedelscertifikatsystem bör utredas vidare med målet att detta system skall kunna träda i kraft . Direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (98/70/EG) bör ändras så att den högsta tillåtna mängden etanolinblandning i bensin höjs från . I detta sammanhang avstyrkte miljö- och jordbruksutskottet även en motion vari förordades ett tillkännagivande om att en nationell vätgasstrategi bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga. Motionsyrkandet tillstyrktes i en reservation (c), men avstyrktes i fyra andra reservationer (fp; kd; v; mp). tillkallade regeringen en särskild utredare (fd generaldirektören ) med uppgift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). överlämnade utredaren ett delbetänkande (SOU 2004:4) med förslag bl.a. till det nationella, vägledande målet för . Regeringen instämde i utredarens bedömning att marknadsaktörernas ambition för kommer att vara högre än EU:s referensnivå på . beslutade (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3) att det nationella vägledande målet för sätts till . Utskottet gjorde samma bedömning som regeringen i fråga om att en högre ambitionsnivå för det nationella vägledande målet framför allt utgör en signal till aktörerna på marknaden. I utredningens slutbetänkande, som överlämnades , föreslog utredaren att det nationella målet för skall sättas till . I proposition 2005/06:16 föreslogs att det vägledande målet för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i skall vara att sådana drivmedel skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. biföll förslaget (2005/06:TU6). beslutade även om en ny lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. I transportsektorn (exklusive bunkring för utrikes sjöfart) användes totalt bränsle och el . Den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål (inklusive alternativa bränslen för bensin och dieselmotorer) uppgick till ca . Förnybara drivmedel som bioetanol, RME och biogas utgjorde av denna användning. I samband med att miljöminister besökte ingicks, på svenskt initiativ, en överenskommelse om att starta ett samarbetsprojekt för att studera möjligheterna att utveckla ett transportsystem baserat på svensk biogasteknik i (- Task Force on Biogas). Enligt de riktlinjer för energipolitiken som fastställde (prop. 2001/02:143, bet 2001/02:NU17) skall den svenska elförsörjningen tryggas genom ett energisystem som baseras på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Vidare fastslog att energiförsörjningen i ökande utsträckning skall baseras på förnybar energi samt att användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Genom det energipolitiska beslutet infördes även ett mål för el producerad med förnybar energi. Målet innebär att användningen av el från förnybara energikällor skall öka med års nivå . infördes ett kvotbaserat elcertifikatssystem (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6) som ersatte merparten av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Ambitionen att ställa om det svenska energisystemet till att bli långsiktigt hållbart präglar även den proposition om forskning och ny teknik för framtidens energisystem, som utskottet i det föregående tillstyrkt. Utskottet kommer att behandla ytterligare ärenden rörande förnybar energi, nämligen propositionerna om förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) och om miljövänlig el med vindkraft (prop. 2005/06:143). Utan att här gå in i sak när det gäller dessa ärenden vill utskottet emellertid framhålla att det förstnämnda ärendet innefattar - förutom förslag om att elcertifikatssytemet skall förlängas till utgången av - förslag om ett nytt mål för produktionen av förnybar el, innebärandes en ökning med jämfört med nivå. Utskottet återkommer till dessa båda ärenden i andra betänkanden (bet. 2005/06:NU17 resp. bet. 2005/06:NU21). Skäl för att tillmötesgå någon av de här aktuella motionerna vari olika förslag framläggs i syfte att gynna förnybara energikällor finner utskottet emellertid inte. De bör således samfällt avslås av . Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bör avslå två motioner med krav på insatser för att bistå olika regioner att bli försöksområden samt avslå ett motionsyrkande vari åtgärder för att uppmuntra hushållen att spara energi efterlyses. Utskottet framhåller i detta sammanhang bl.a. de åtgärder som redan vidtagits. Jämför reservation 14 (m, fp, kd). Insatser för att uppmuntra energibesparande åtgärder i bostäder efterlyses i motion 2005/06:N436 (fp). Motionärerna tar bl.a. upp spridande av kunskap från byggprojekt, konvertering till bergvärme samt att fastighetsskattesystemet inte skall missgynna dem som väljer att göra investeringar i olika energieffektiviseringslösningar. Åtgärder för att underlätta för län att bli en fossilbränslefri region efterlyses i motion 2005/06:N407 (c). Motionärerna framhåller bl.a. behovet av stöd från såväl nationella myndigheter som EU. Att bör användas som ett försöksområde för koldioxidneutral energiförsörjning framförs i motion 2005/06:N413 (c). För att möjliggöra detta behövs stöd från såväl nationella myndigheter som EU, anför motionärerna. Kommissionen mot oljeberoendet m.m. Med anledning av vad som sägs i motionerna om fossilbränslefria regioner kan påminnas om den kommission mot oljeberoendet som regeringen inrättat. Kommissionen utgör statsministerns forum för en fördjupad diskussion och analys av de strategiska frågor som krävs för att inte längre skall vara beroende av fossila bränslen för transport eller uppvärmning. I propositionen om nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172 s. 94) lämnas en redogörelse rörande kommissionens arbete och uppgift. Enligt vad som anförs i propositionen är kommissionen ett brett sammansatt kompetensråd som skall lämna fakta och råd till regeringen i arbetet med att bryta beroende av olja. Kommissionens uppdrag är att föreslå olika åtgärder som bidrar till att kunskapsmässigt, tekniskt och ekonomiskt förbereda det svenska samhället på en utveckling som innebär att beroende av olja bryts. Kommissionen, som tillsattes , kommer att vara verksam . I sitt arbete har kommissionen planerat in fyra s.k. hearing som behandlar olika teman som är centrala för att bryta oljeberoendet. Vidare påpekas att kommissionen kommer att lämna förslag på vad den bedömer som viktigt för att på kort och medellång sikt åstadkomma ett minskat svenskt oljeberoende. Därtill kan nämnas att regeringen i nyssnämnda proposition även gör bedömningen (s. 95) att förutsättningar bör skapas för att bryta beroende av fossila bränslen för transport och uppvärmning . besvarade samhällsbyggnadsminister en fråga (fr. 2005/06:1038) av (-) om regeringen avser att ge länsstyrelserna i uppdrag att kalla samman regionala aktörer för att bilda regionala kommissioner för att minska oljeberoendet. I sitt svar framhöll statsrådet att hon var helt enig med frågeställaren om att omställningen av energisystemet kräver åtgärder och engagemang inte bara på nationell utan även på regional och lokal nivå. Det är därför mycket glädjande att lovande regionala och lokala initiativ pågår runtom i landet. Detta är något som uppmuntras genom de stöd som ges av till den kommunala energirådgivningen och regionala energikontor. Vidare har länsstyrelserna ett större ansvar för energifrågorna genom att omställning av energisystemet har införts som en verksamhetsgren i regleringsbrevet. Efter det att slutfört sitt arbete återkommer regeringen med besked om hur arbetet organiseras i nästa fas. Självfallet kommer regeringen då att även ta ställning till hur det regionala engagemanget i omställningsarbetet skall öka. Energibesparande åtgärder i byggnader