bet · GT01SfU6 · 2006-03-23 00:00:00 — Utskottet finner inte övervägande skäl för att förändra kraven som då slogs fast och avstyrker därmed motionerna 2004/05:Sf220, 2004/05:Ju332 yrkande 11 och A258 yrkande 16. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om styrkande av identitet vid medborgarskapsansökan, medborgarskap för personer födda i , krav på språkkunskaper för erhållande av svenskt medborgarskap, ny medborgarskapsutredning samt krav på hemvisttid för erhållande av medborgarskap. Jämför reservationerna 31 (kd) och 32 (v). I motionerna 2004/05:Sf365 yrkande 32 och Sf389 yrkande 30 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om att medborgarskapets innehåll måste tydliggöras. Detta bör ske bl.a. genom att alla nya medborgare och medborgare som uppnår myndighetsåldern får en medborgarbok där medborgarskapets innehåll tydliggörs och samhällets grundvärderingar formuleras. Överlämnandet av boken bör ske i samband med en ceremoni i hemkommunen. I motion Sf336 yrkande 56 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att avgifterna i samband med förvärv av svenskt medborgarskap skall tas bort när det statsfinansiella läget tillåter det. Motionärerna anför att medborgarskap är en mänsklig och demokratisk rättighet, och att avgiften på är en stor utgift för personer med låga inkomster. I motion Sf420 av () yrkande 1 begärs också ett tillkännagivande om att bör införa ett kostnadsfritt ansökningsförfarande för svenskt medborgarskap. Utskottet ställer sig positivt till att medborgarskapets innehåll tydliggörs och att nya medborgare välkomnas under värdiga former. Produktion av informationsmaterial på området sker redan bl.a. i regi. Utskottet vidhåller dock sitt tidigare ställningstagande om att anordnande av medborgarskapsceremonier bör vara ett frivilligt åtagande för kommunerna och avstyrker motionerna 2004/05:Sf365 yrkande 32 och Sf389 yrkande 30. Avgiften för ansökan om svenskt medborgarskap genom naturalisation har legat på . En anmälan om svenskt medborgarskap kostar beroende på ärendetyp. Den som är statslös och har fått flyktingförklaring eller resedokument av behöver inte betala något. Utskottet noterar att kostnader för handläggning av medborgarskapsärenden gått ned kraftigt och låg på per avgjort ärende. Utskottet betonar att avgifterna skall vara skäliga och att den enskilde aldrig skall behöva avstå från att ansöka på grund av avgiftsnivån. Utskottet utgår därför från att regeringen fortsätter att följa upp nivån på avgiften. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Sf336 yrkande 56 och Sf420 yrkande 1. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Framställning från , punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller framställning 2005/06:RRS2. Vi anser att beskrivning av regeringens genomförande av integrationspolitiken i det väsentliga är korrekt. Regeringens styrning av myndigheterna på området har varit otydlig, ofokuserad och präglad av punktinsatser. Uppföljningen har varit bristfällig och kunskap saknas om de genomförda insatserna har bidragit till önskade effekter. Vi bedömer att bristerna i styrningen på ett allvarligt sätt har medverkat till den svaga utvecklingen mot lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett bakgrund. I många avseenden har skillnaderna snarare ökat än minskat sedan integrationspolitiken inrättades. De insatser som regeringen redovisat efter granskning svarar inte heller på ett tillfredsställande sätt mot kritik. bör därför begära att regeringen förtydligar de integrationspolitiska målen i enlighet med förslaget från styrelses förslag. Regeringen bör också förbättra återrapporteringen till av resultaten av integrationspolitiken och i högre grad redogöra för resultat, måluppfyllelse och utfall av gjorda insatser. Integrationspolitikens inriktning m.m., punkt 2 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf255 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7, 11 och 25, 2004/05:Sf309, 2004/05:Sf360 yrkande 1, 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36, 2005/06:Sf333 yrkande 1, 2005/06:Sf383 yrkandena 1 och 18, 2005/06:Sf389 yrkandena 1, 34 och 35 samt 2005/06:N481 yrkande 3. Det borde vara självklart att en person som anlänt till bör komma i meningsfull sysselsättning. Vi vill med en offensiv användning av introduktionsersättningen samt genom lärlingsintroduktion, nystartsjobb och etableringspeng minska arbetslösheten och utanförskapet bland invandrare som kommit till . Socialkontoren, introduktionsenheterna och arbetsförmedlingarna bör samordna sitt arbete bättre. Socialkontor och introduktionsenheter bör också ställa krav på motprestation från arbetsföra personer som söker ekonomiskt bistånd. Det skall naturligtvis gälla oavsett nationalitet och ursprung, dvs. även för infödda svenskar. Vår grundläggande linje är att arbetslinjen måste upprätthållas. Integrationspolitikens inriktning m.m., punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7, 11 och 25 samt 2005/06:Sf383 yrkandena 1 och 18 samt avslår motionerna 2004/05:Sf309, 2004/05:Sf360 yrkande 1, 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36, 2005/06:Sf255 yrkande 1, 2005/06:Sf333 yrkande 1, 2005/06:Sf389 yrkandena 1, 34 och 35 samt 2005/06:N481 yrkande 3. Ett nytt socialt landskap har vuxit fram i , ett landskap präglat av utestängning från arbetsmarknaden, bostadssegregation, bidragsberoende, maktlöshet och sårbarhet. Aldrig i modern tid har så många människor stått utan arbete och levt i maktlöshet. Varje högkonjunktur har lämnat fler människor utanför än vid föregående högkonjunktur. Den fysiska koncentrationen av individer och grupper på öar av djupt utanförskap i nästan alla stora och medelstora städer får allvarliga konsekvenser. En kombination av etnisk-kulturellt arv och socioekonomisk utsatthet kan ge upphov till en utanförskapskultur vars kärna är den konflikt som uppstår med det nya samhället som avvisar och kränker nykomlingarna. En stor del av förklaringen till det långsiktigt växande utanförskapet finns i hur ekonomi har fungerat de senaste tre decennierna. till ökade befolkningen i arbetsför ålder med 400 000 personer, som antalet arbetstillfällen minskade. Den negativa utvecklingen av sysselsättning gör unikt bland utvecklade länder och förklaras av de institutioner och regleringar som formar vår samhällsekonomi och arbetsmarknad. drabbas de sämst betalda arbetarna i av en internationellt sett rekordhög skatte- och avgiftsbörda. En brist på konkurrens och mångfald präglar framför allt välfärdstjänsterna inom vård, skola och omsorg. Detta skapar färre jobbmöjligheter och gör det svårare för minoriteter att få tillgång till ett varierande utbud av tjänster. I en ekonomi där kampen om jobb är hård kan fördomar och diskriminerande attityder få förödande konsekvenser. Diskrimineringen medför skada för både arbetssökande och arbetsgivare, men i en mer konkurrenspräglad ekonomi blir förlusterna mer kännbara för den som diskriminerar. Starkt konkurrensutsatta marknader fungerar som dörröppnare och utgör effektiva redskap för arbetsmarknadsintegration för minoritetsgrupper. Sist men inte minst orsakas utanförskapet av en förmyndaraktigt omhändertagande integrationspolitik, som förvandlar nykomlingar till maktlösa klienter utan kontroll över de mest väsentliga livsvalen. Nästan två miljoner människor har klumpats ihop i kategorier som "invandrare" eller "personer med utländsk bakgrund". Kategoriseringen har utgått från att dessa människor är ett problem som behöver åtgärdas. Den integrationsindustri som utvecklats kring detta "problem" är en väsentlig del av utanförskapsproblemet. För att bryta utanförskapet måste problem- och svaghetsperspektivet ersättas med ett perspektiv som betonar möjligheterna och styrkan hos de grupper som utestängs från ett värdigt och kreativt liv. Omhändertagandet måste ge plats åt en politik för egenmakt, arbete och mänsklig utveckling. Vi behöver en generell politik för att skapa ett arbetsammare, företagsammare, friare och tryggare som ger alla människor goda förutsättningar att utveckla den egna kraften. Integrationspolitikens inriktning m.m., punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36 samt 2005/06:Sf389 yrkandena 1, 34 och 35 samt avslår motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7, 11 och 25, 2004/05:Sf309, 2004/05:Sf360 yrkande 1, 2005/06:Sf255 yrkande 1, 2005/06:Sf333 yrkande 1, 2005/06:Sf383 yrkandena 1 och 18 samt 2005/06:N481 yrkande 3. Utvecklingen i vårt land bevisar att integrationspolitiken har misslyckats. Det syns i arbetslöshetsstatistiken, i storstädernas förorter, i diskriminering och i utanförskap. Kraften och initiativförmågan hos nya svenskar kvävs av integrationspolitiken. Den måste lämnas till förmån för en ny politik för mångfald. Jag vill att vi skall bejaka mångfalden utifrån vår syn på människan och på solidaritet, men också därför att mångfaldens samhälle skapar dynamik och ekonomisk utveckling. När olikheter kompletterar varandra skapas en bättre helhet. Vi måste bygga ett samhälle som präglas av frihet, individers och gruppers rätt att forma sina liv, skydd för mänskliga rättigheter och människovärde. Det samhället fordrar respekt för demokratin och en fast stam av gemensamma normer. Vi måste skapa ett samhälle där alla behövs, alla har en uppgift och alla har samma rättigheter och skyldigheter. För att nå dit krävs att människor har både makt och ansvar över sin vardag samt att alla, som individer eller tillsammans med andra, har möjlighet att påverka samhället. Människors vilja och förmåga till egenförsörjning skall tas till vara bl.a. genom goda förutsättningar till arbete och företagande. Detta är en förutsättning för att motverka utanförskap och segregation. Varje medborgare skall ha rätt att utöva sina mänskliga rättigheter, bosätta sig var han vill, utöva sin religion, lära sina barn sitt modersmål. Medborgarna skall ha möjlighet att organisera sig genom att bilda egna sammanslutningar, starta företag, förskolor och skolor på etnisk, religiös eller idémässig grund. Gemensamma rättsnormer, tillgång till ett gemensamt språk och gemensamma mötesplatser samt en gemensam etisk grund skall utgöra ett sammanhållande kitt för ett mångfaldens samhälle. Integrationsbegreppet har blivit synonymt med likriktning, assimilering och invandrare som ett problem. Begreppet skall utmönstras och integrationsindustrin avskaffas. Mångfaldspolitiken skall bedrivas på samma sätt som jämställdhetspolitiken. Arbetet skall ske på alla nivåer i stat, länsstyrelser och kommuner. En strategi för mångfaldens samhälle skall in i alla myndigheters och förvaltningars verksamhet. Invandrare på arbetsmarknaden skall betraktas som arbetssökande som alla andra. Frivilligorganisationer, även sådana för invandrare och minoriteter, kan bli samhällsentreprenörer för landsting och kommuner, och nya möjligheter bör ges till självförvaltning av fastigheter, dagis, fritids etc. Integrationspolitikens inriktning m.m., punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf360 yrkande 1, 2005/06:Sf333 yrkande 1 och 2005/06:N481 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:Sf288 yrkandena 1-7, 11 och 25, 2004/05:Sf309, 2004/05:Sf365 yrkandena 1, 35 och 36, 2005/06:Sf255 yrkande 1, 2005/06:Sf383 yrkandena 1 och 18 samt 2005/06:Sf389 yrkandena 1, 34 och 35. Den svenska integrationspolitiken är ett av de senaste decenniernas stora politiska misslyckanden. Trots att en femtedel av den svenska befolkningen har utländsk bakgrund och trots att miljarder kronor har satsats på integration har sämst integration av . Stora grupper av invandrare befinner sig i ett utanförskap på arbetsmarknaden, i socialförsäkringssystemen, inom utbildningen och i bostadsområdena. Orsakerna till invandrares svårighet att etablera sig finns i dåligt företagsklimat, diskriminering, passivisering och brist på motivation till följd av bidragsberoende. En fungerande integration skapas inte av specialinsatser från välvilliga byråkrater utan genom att hinder rivs och genom människors eget samarbete i vardagen. Jag vill förändra integrationspolitiken så att människor får mer makt själva och inte fastnar i inlåsande system. Jag vill ha en politik som präglas av öppenhet och som ger goda förutsättningar för människor att påverka sitt eget liv, oavsett vilket land man kommer från. Vi behöver ett bättre klimat för arbete och företagande så att alla människor kan leva av frukterna av sitt eget arbete. I likhet med jämställdhetspolitiken bör integrationspolitiken genomsyra alla politiska nivåer. De människor som kommit till vårt land har lämnat värdefulla bidrag till samhällets sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. Genom en ny integrationspolitik som präglas av öppenhet och fokus på arbete och företagande bör vi ta till vara och uppmuntra det tillskottet. Det finns många goda exempel på integration på landsbygden. Snarare än att betrakta invandringen som problem har man på orter som och välkomnat dem som vill komma till regionen för att jobba. De människor med invandrarbakgrund som i alltför många fall blivit arbetslösa i storstäderna kan få en ny chans i landsbygdskommuner som är i stort behov av arbetskraft. Därför bör landsbygden på ett helt annat sätt än nyttjas som en resurs i integrationsarbetet. Kommunernas flyktingmottagande, punkt 3 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf237 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:Sf215, 2004/05:Sf361 yrkandena 9 och 10, 2004/05:N239 yrkande 17, 2005/06:Sf312 yrkandena 9 och 11 samt 2005/06:Sf336 yrkande 3. Dagens mottagningssystem som tar bestämmanderätten från människorna bör ersättas med ett som uppmuntrar eget ansvarstagande och motverkar passivitet och bidragsberoende. Flyktingpolitiken är en del av statens ansvar. Därmed bör det vara ett statligt ansvar att finansiera mottagandet. Det är dock inte rimligt med ett system för flyktingmottagande och introduktion som kan få till effekt att en grupp människor i praktiken kan stängas ute från delar av landet. Vid mottagandet skall eget ansvar och valfrihet vara vägledande principer. Staten bör ge information och stöd till nyanlända, men ingen med uppehållstillstånd skall hindras att flytta. Dagens system för avtalsskrivning och kommunplacering skall avskaffas. Det statliga anslaget bör delas upp i två delar. En introduktionspeng som kan skapa valfrihet och mångfald i språkutbildningen samt en ersättning som via den kommun man bosätter sig i används för introduktionsersättning och andra kommunala kostnader. Målet är en introduktion på heltid för alla som kan. Undervisning i svenska för invandrare bör kombineras med arbetsmarknadsinsatser så att det finns möjlighet att kombinera språkundervisning med yrkesutbildning eller praktik. Lämpligen bör halva tiden användas för språkutbildning och halva för praktik på arbete, men reglerna måste utformas så att hänsyn tas till individuella förutsättningar. Kommunernas flyktingmottagande, punkt 3 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf361 yrkandena 9 och 10, 2005/06:Sf312 yrkandena 9 och 11 samt 2005/06:Sf336 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:Sf215, 2004/05:Sf237 yrkande 8 och 2004/05:N239 yrkande 17. När en asylsökande får uppehållstillstånd blir kommunen där han eller hon vistas skyldig att stå för introduktionen. Alltfler kommuner säger upp sina avtal med , och ytterligare fler minskar mottagningen av flyktingar med permanent uppehållstillstånd. Att flyktingar som beviljats uppehållstillstånd blir kvar på förläggningen utan att få del av svenskundervisning och introduktionsprogram försvårar integrationen. Därför bör regeringen lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. är det viktigt att kommunerna ges tillräcklig ersättning för de kostnader som detta ansvar innebär. Därför bör regeringen se över ersättningen till kommuner och landsting så att den svarar mot de reella kostnaderna. För att ytterligare uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet och för att avlasta storstadsregionerna bör ges i uppdrag att uppmuntra människor oberoende av bakgrund att bosätta sig i hela landet. skall också uppmuntra och erbjuda möjlighet för människor att söka alternativa bostadsorter. Kommunernas flyktingmottagande, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:N239 yrkande 17 och avslår motionerna 2004/05:Sf215, 2004/05:Sf237 yrkande 8, 2004/05:Sf361 yrkandena 9 och 10, 2005/06:Sf312 yrkandena 9 och 11 samt 2005/06:Sf336 yrkande 3. Ett regionalt flyktingmottagande med en flyktingpeng bör införas. En flykting bör ha samma möjligheter som den som är bosatt i när det gäller att söka bostad, arbetsplats och svenskundervisning oberoende av kommungränserna. "Kommunplaceringen" bör alltså ersättas av flyktingens eget fria val grundat på information om bostads- och arbetsmöjligheterna. Introduktionsinsatser för nyanlända, punkt 4 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 9 och 2005/06:Sf255 yrkandena 2-4 och avslår motionerna 2004/05:Sf365 yrkandena 25 och 26, 2005/06:Sf307 yrkandena 1-3, 2005/06:Sf383 yrkande 19, 2005/06:Sf389 yrkande 24 och 2005/06:A247 yrkande 5. De lagar och förordningar som styr introduktionsersättningen och den statliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande måste förtydligas så att upprätthållandet av arbetslinjen framgår. Detta gäller i synnerhet kravet på att en motprestation måste löpa över som en person är mottagare av introduktionsersättning. Eftersom deltagarna bör kunna förvänta sig intensiva insatser som så fort som möjligt gör dem anställningsbara bör det inte göras några uppehåll i introduktionsinsatserna. då undervisningen i svenska för invandrare ligger nere, till exempel på grund av sommarlov, måste kommunerna åläggas att bedriva meningsfull sysselsättning i andra former. Den kan bestå av regelrätta arbeten i kommunens regi eller av andra aktiviteter som främjar ett aktivt arbetssökande. Samma regler måste också tillämpas för alla inom en kommun. Utbildning och yrkeserfarenhet är en färskvara. Därför skall validering av utländsk yrkesutbildning och värdering av yrkeserfarenhet inledas . Myndigheter som validerar bör ges i uppdrag att vid validering mer se till tidigare utbildningars kunskapsinnehåll och mindre jämföra kursplaners upplägg. För att dra nytta av tidigare utbildning måste möjlighet till kompletteringsutbildningar finnas. Likaså kan lärlingsutbildningar vara bra för att människor snabbt skall komma ut på arbetsmarknaden. Introduktionsinsatser för nyanlända, punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf383 yrkande 19 och 2005/06:A247 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 9, 2004/05:Sf365 yrkandena 25 och 26, 2005/06:Sf255 yrkandena 2-4, 2005/06:Sf307 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sf389 yrkande 24. Det är viktigt att ge information åt alla dem som flyr eller flyttar till om den värdegrund som genomsyrar det svenska samhället och den betydelse som jämställdheten och respekten för alla människors lika värde har i . Könsstympning, barnäktenskap, hedersvåld och annat förtryck mot kvinnor och barn skall explicit tas upp i detta sammanhang. Informationsmaterialet skall översättas till de språk som våra stora flykting- och invandrargrupper talar och användas som obligatoriskt undervisningsmaterial inom ramen för svenska för invandrare. För en person som anlänt till är det också viktigt att språkkunskaper och praktik på en arbetsplats går hand i hand. Detta medför snabbare integration i samhället och också större möjlighet att få ett riktigt arbete. Introduktionsinsatser för nyanlända, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf307 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 9, 2004/05:Sf365 yrkandena 25 och 26, 2005/06:Sf255 yrkandena 2-4, 2005/06:Sf383 yrkande 19, 2005/06:Sf389 yrkande 24 och 2005/06:A247 yrkande 5. Jag anser att varje kommun med jämna mellanrum skall ordna introduktionsmöten för alla nyinflyttade, såväl svenskar som nyanlända invandrare. Vid mötena skall man kunna få information om kommunen, företagande, föreningar, svenskundervisning m.m. I stället för dagens ensidiga kontakt mellan nyanlända och myndigheter behöver vi fler som engagerar sig frivilligt för att hjälpa nyanlända i det svenska samhället. Varje nyinflyttad bör erbjudas en kontaktfamilj på orten. Kommunerna bör med hjälp av föreningar och organisationer rekrytera kontaktfamiljer och arbeta med andra former av frivilliginsatser. Ett lyckat exempel på sådant arbete är försöken i med personliga flyktingguider. Ett mål för integrationspolitiken är att barn och ungdomar skall erbjudas individuellt anpassade introduktionsprogram. Så är dock inte fallet. Eftersom behoven är annorlunda för barn och ungdomar än för vuxna måste introduktionen anpassas därefter. Vid upprättande av introduktionsplaner bör kommunerna samarbeta med barnen och deras föräldrar så att de känner att de kan påverka sin situation. Introduktionsinsatser för nyanlända, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf365 yrkandena 25 och 26 samt 2005/06:Sf389 yrkande 24 och avslår motionerna 2004/05:Sf237 yrkande 9, 2005/06:Sf255 yrkandena 2-4, 2005/06:Sf307 yrkandena 1-3, 2005/06:Sf383 yrkande 19 och 2005/06:A247 yrkande 5. Vi måste intensifiera ansträngningarna för att bryta det utanförskap som är alltför vanligt för de flyktingar som kommer hit. Som ett sätt att göra detta föreslår jag att varje flyktingfamilj som får uppehållstillstånd i skall erbjudas en fadderfamilj. Svenska familjer borde erbjudas möjlighet att bli fadderfamiljer. För uppdraget skall man kunna få utbildning i t.ex. andra länders kultur och språk. Studieförbunden är en resurs som kan erbjudas att utforma och driva fadderfamiljsarbetet. Staten måste garantera studieförbunden stöd för detta. Diskriminering och mångfald, punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: