bet · GT01FiU20 · 2006-06-01 00:00:00 — Ett flertal remissinstanser har påtalat att reglerna bör utformas så att de små företagens situation förbättras. får skattekontrollen inte försvåras. Resultatet av remissomgången analyseras . Inom alliansen finns stora skillnader i synen på i vilken grad socialförsäkringarna ska stå för finansieringen av skattesänkningarna, men man är överens om att de arbetslösa ska bära en tung börda. Under rubriken fungerande arbetslöshetsförsäkring föreslår alliansen en rad försämringar för de arbetslösa. Arbetslöshetsförsäkringen görs obligatorisk och graden av avgiftsfinansiering ökar till , vilket motsvarar ökade avgifter för inkomsttagarna på . Man förordar dock ett tak så att höjningen av a-kasseavgiften inte ska överstiga . En avgift som är obligatorisk för alla anställda har paradoxalt nog stora likheter med en skatt på arbete, trots att det är just beskattningen på arbete som alliansen vill sänka. Ungefär en fjärdedel av inkomstskattesänkningen tas på detta sätt genast tillbaka i form av en obligatorisk avgift. Villkoren för att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning skärps på flera sätt: arbetsvillkoret skärps, studerandevillkoret slopas och den överhoppningsbara tiden, dvs. möjligheten att ha vilande sjukpenning, begränsas. Ersättningen ska beräknas på de senaste 12 månadernas inkomst i stället för de senaste 6 månadernas. sänks ersättningsnivån från till om alliansen får sin vilja fram.. , för den som har försörjningsansvar för barn, passeras den bortre parentesen och den som är arbetslös övergår i en s.k. jobbgaranti där ersättningsnivån är högst . Den som inte deltar i jobbgarantin får ingen ersättning alls. Utöver detta ökar alliansen bördorna för inkomsttagarna med genom att avdragsrätten för fackföreningsavgift och a-kasseavgift tas bort. Försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen är mycket långtgående, och utskottet avvisar bestämt en sådan politik. Det som alliansen marknadsför som en väl fungerande försäkring med förstärkta drivkrafter för arbete är i själva verket en lång rad försämringar, riktade mot en grupp som redan i utgångsläget har en svår situation. En sådan nedmontering av tryggheten för de arbetslösa i syfte att finansiera skattesänkningar vore enligt utskottets mening djupt orättfärdig, särskilt i dagens ekonomiska situation när de offentliga finanserna är starka och det finns utrymme för förbättringar för andra grupper i samhället. Skiftande syn i alliansen på sjukförsäkringen Alliansen föreslår liksom tydliga försämringar av sjukförsäkringen. Den sjukpenninggrundande inkomsten ska baseras på de senaste 12 månadernas inkomst i stället för de senaste 6 månadernas som , vilket i praktiken innebär en sänkning av ersättningen. Man motsätter sig också höjningen av taket till 10 basbelopp. Kontrollen av hur sjukförsäkringen utnyttjas ska stramas upp och arbetsgivarna ska ha rätt att kräva sjukintyg redan från första sjukdagen. Sammantaget föreslår alliansen besparingar i sjukförsäkringen på 2007. Frågan hur alliansen ser på ersättningsnivån i sjukförsäkringen tas inte upp i motionen bortsett från den sänkning som följer av förslaget att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ska beräknas på de senaste 12 månadernas inkomst. Det är naturligt att alliansmotionen inte diskuterar ersättningsnivån, eftersom det är ett område där partiernas grundsyn skiljer sig åt väsentligt. Moderata samlingspartiet anser att är en rimlig självrisk och föreslår sänkt ersättningsnivå från till för sjukskrivningar . Man argumenterar utförligt om olämpligheten i att höja taket i sjukförsäkringen och anser bl.a. att en höjning innebär att låginkomsttagare tvingas finansiera höginkomsttagarnas högre ersättning samt att det skadar arbetsgivarnas incitament att minska sjukfrånvaron och riskerar att leda till ökad sjukfrånvaro och utanförskap. Enligt Moderata samlingspartiets motion är alliansen också överens om att en andra karensdag eller sänkt ersättningsnivå kan komma att aktualiseras 2008. Detta framgår dock inte av alliansens motion. motsätter sig en sänkning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen och slår vakt om heltäckande socialförsäkringar som ger bra inkomstbortfall. En ersättning på till de sjuka och till de friska är paroll. är övertygat om att deras åtgärder för att förbättra rehabiliteringen och motverka överutnyttjande och fusk kommer att ha effekt på sjukskrivningarna och därmed kostnaderna. På så sätt möjliggörs en höjning av taket i sjukförsäkringen , dvs. det diametralt motsatta mot vad föreslår och dessutom hävdar att alliansen kan komma att aktualisera. Trots sina deklarationer om en god ersättning för inkomstbortfall tycks inte ha bestämt vilken fot man ska stå på. Man motsätter sig regeringens höjning av taket , men förordar en höjning 2008. Man motsätter sig sänkt ersättningsnivå men går med på den ändrade SGI-beräkningen och kan tänka sig att aktualisera en andra karensdag eller sänkt ersättningsnivå 2008, att döma av Moderata samlingspartiets skrivningar om alliansen. föreslår dessutom att egenföretagare ska få möjlighet att frivilligt försämra sina villkor i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen och därmed få betala lägre sociala avgifter. En sådan möjlighet skulle innebära att företagare kan skaffa sig konkurrensfördelar genom att avstå försäkringsskydd, och kanske också att företagare pressas att avstå skydd för att klara konkurrensen. Detta kan utskottet inte ställa sig bakom. Gemensamt för partierna är dock att de räknar med lägre utgifter för sjukförsäkringen 2008 med ca . tror sig kunna åstadkomma samma utgiftsminskning i huvudsak genom bättre rehabilitering och åtgärder mot fusk, medan dessutom anser sig behöva både en andra karensdag och lägre ersättningsnivå. I likhet med föreslår också en andra karensdag, och så gör även . De höga ohälsotalen är enligt utskottet ett problem som måste tas på största allvar. har också regeringen vidtagit en rad åtgärder för att minska ohälsan och ge sjukskrivna möjligheter att ta sig tillbaka till arbetslivet. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett 11-punktsprogram som till stora delar har genomförts. I budgetpropositionen la regeringen fram en ny samlad strategi mot ohälsan. Regeringens arbete för att minska ohälsan tycks nu också ha gett resultat. Sjukskrivningarna minskar och det finns goda förutsättningar att nå regeringens mål att sjukfrånvaron ska halveras till 2008 i förhållande till 2002 som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ska minska. stigande kostnader för sjukskrivningar är utvecklingen nu på väg åt rätt håll, och detta har inte skett genom att villkoren för de sjuka har försämrats. Det statsfinansiella läget tillåter nu att taket höjs i sjukförsäkringen utan att det äventyrar den ansvarsfulla budgetpolitiken. I den situationen föreslår oppositionen kraftiga försämringar för de sjuka. Utskottet motsätter sig bestämt dessa försämringar för de sjuka som har ett dubbelt syfte, dels att finansiera skattesänkningar för dem som har arbete, dels att tvinga tillbaka de sjuka till arbetslivet. Sämre ålderspension för förtidspensionerna i alliansens förslag En annan grupp som drabbas av försämringar av alliansens förslag är de som uppbär sjukersättning, dvs. Alliansen föreslår gemensamt att , i stället för som , av den s.k. antagandeinkomsten ska vara pensionsgrundande. Innebörden av förslaget är att de förtidspensionerades villkor för ålderspension försämras betydligt. På så sätt uppger alliansen att man sparar i den offentliga sektorn, exklusive ålderspensionssystemet. Moderata samlingspartiet vill gå längre och dessutom sänka sjukersättningen från dagens till . Förtidspensionärerna drabbas därmed av försämringar både när de är förtids- och ålderspensionärer. Förtidspensionen är en sista möjlighet för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga att få sin försörjning utan att vara hänvisad till socialbidrag. Innan en person erhåller förtidspension ska alla möjligheter att återgå till arbetslivet vara prövade. Den som får sjukersättning är också skyldig att delta i rehabilitering eller andra åtgärder som kan förbättra arbetsförmågan. Den grupp som alliansen, och i än högre grad Moderata samlingspartiet, vill försämra villkoren för är personer som har varaktigt nedsatt arbetsförmåga och därför inte kan delta i arbetslivet, en grupp där många oförskyllt drabbats av någon form av skada och inte kan arbeta trots aldrig så starka "drivkrafter". Utskottet anser att det är helt orimligt att denna grupp ska behöva bära kostnaderna för de skattesänkningar för t.ex. anställda och företag som oppositionspartierna föreslår. Regeringen satsar på åtgärder för de äldre. Målet är att ska bli världens bästa land att åldras i. Vården för de mest sjuka får ett tillskott på 2006 och . För att stimulera ny- och ombyggnad föreslås nu ett investeringsstöd för särskilt boende på . Kommunernas förebyggande arbete mot t.ex. fallolyckor ges ökade resurser. För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna föreslår regeringen nu också att bostadstillägget till pensionärer höjs från . Utvecklingen att fler lever och är friskare längre är mycket glädjande men ställer ökande krav på insatser för att ge de äldre goda villkor både vad gäller vård, omsorg, boende och ekonomiska förhållanden. Utskottet ser med tillfredsställelse på den breda satsning som regeringen avser att genomföra . Regeringen föreslår förbättringar av tandvårdsförsäkringen Alliansen föreslår att en tandvårdsreform genomförs under den kommande mandatperioden. Huvuddelen av reformen inriktas på att skapa ett bättre skydd mot höga tandvårdskostnader. drabbades 50 000 personer av tandvårdkostnader på mer än , och 5 000 av dem omfattades inte av högkostnadsskyddet för personer . Reformen ska också innehålla ett stöd till den förebyggande tandvården och åtgärder för förbättrad konkurrens och ökad prispress. Utskottet anser också att det är angeläget att förbättra villkoren i tandvårdsförsäkringen. Regeringen avsätter resurser till en betydande satsning på tandvården. I ett första steg avser regeringen att föreslå ett grundstöd så att alla kan besöka tandläkaren till en kostnad som inte överstiger besöksavgiften i den öppna sjukvården. I budgetpropositionen avser regeringen dessutom att återkomma med ett förslag till högkostnadsskydd i tandvården. Utskottet anser att det är angeläget att komma tillrätta såväl med de höga kostnaderna för den förebyggande tandvården, som de ibland mycket höga kostnader som kan drabba enskilda med behov av stora ingrepp. Utskottet välkomnar därför den satsning på en tandvårdsreform som regeringen föreslår. familjepolitiska förslag är motsägelsefulla. Man berömmer förskolan och framhåller att en bra barnomsorg till låga avgifter håller uppe arbetsutbudet och minskar marginaleffekterna i skatte- och transfereringssystemen. tidigare kraftfulla argumentation mot maxtaxan i barnomsorgen är som bortblåst, nu när både IMF och bedömer frågan som regeringen. talar i stället om att avgifterna ska sänkas ytterligare. förespråkar man kommunala vårdnadsbidrag för barn , vilket torde ha motsatt effekt på arbetsutbudet. Man vill höja taket i föräldraförsäkringen och ge en skattereduktion när den högst avlönade föräldern stannar hemma. föreslår man försämringar i föräldraförsäkringen dels genom att den förkortas från 13 , dels att de slopas, dels att ersättningsnivån sänks till . Eftersom alliansens SGI-besparing också påverkar föräldraförsäkringen blir sänkningen i realiteten något större. vill höja både tak och golv i föräldraförsäkringen för att underlätta för föräldrar som vill vara hemma med barnen. Man vill också fördubbla barnbidrag för barn mellan . framhåller särskilt att man vill införa en barnomsorgspeng som föräldrarna kan använda till barnomsorg hos godkända barnomsorgsgivare. På så sätt ges familjen möjlighet att välja och utforma barnomsorgen efter sina egna behov. vill höja både golv och tak i försäkringen men i praktiken sänka ersättningsnivån genom den ändrade SGI-beräkning som alliansen föreslår. föreslår en s.k. jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen som innebär att ersättningen blir högre ju jämnare den fördelas mellan föräldrarna. Man föreslår också att garantidagarna ska ersättas av ett barnkonto som fullt utbyggt uppgår till per barn. Stödet till maxtaxan i barnomsorgen sänks i förslag. familjepolitik tar i huvudsak sikte på att förbättra de ekonomiska villkoren för föräldrar som inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. vill höja barnbidraget kraftigt och beskatta det. Man vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen och införa s.k. barndagar som utgår med per dag vilket också ska beskattas. vill också införa ett kommunalt vårdnadsbidrag och tvärt emot höja maxtaxan i barnomsorgen. Man vill ta bort och de . Inom familjepolitiken spretar oppositionens förslag som framgår ovan i allehanda riktningar: kommunala vårdnadsbidrag, jämställdhetsbonus, skattereduktioner, barnkonto, barnomsorgspeng, sänkt ersättning, höjda golv och tak, lägre förskoleavgifter, högre förskoleavgifter etc. Vilken familjepolitik som alliansen gemensamt står för är en öppen fråga, med undantag för det gemensamma förslaget att ersättningsnivån ska smygsänkas genom en förändrad beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten. Denna sänkning blir kännbar för alla under inkomsttaket, medan personer med högre inkomster inte påverkas. Alliansen föreslår privatisering av trafikförsäkringen Alliansen återkommer med sitt tidigare förslag att privatisera kostnader för sjukskrivningar och förtidspensioner beroende på trafikskador. Alla sådana kostnader som inträffar ska bäras av de privata försäkringspremierna. För att finansiera kostnader för äldre trafikolycksfall ska försäkringsbolagen också ges rätt att ta ut en avgift som läggs på försäkringen och beräknas uppgå till sammanlagt . Kostnaden för gårdagens trafikolyckor ska alltså bäras av dagens och morgondagens trafikanter. Alliansen menar att systemet kommer att bidra till ökad trafiksäkerhet genom att den enskilda kan bidra till att sänka sin premie genom att köra säkert, och köra en säker bil. Sådana mekanismer finns dock redan inbyggda i dagens system. Förslaget innebär kraftigt höjda som dessutom kommer att variera väsentligt beroende på faktorer som t.ex. ålder, kön och bostadsort. Premierna för trafikförsäkringen kan komma att fördubblas. För en erfaren och prickfri bilist bosatt på en mindre ort kan detta innebära en premiehöjning med , men för en ung manlig bilist bosatt i kan premien höjas med betydligt mer, kanske . Förslaget innebär enligt alliansen en förstärkning av det offentliga saldot med . Av detta utgörs dock av en avgiftshöjning för trafikanter. En viktig principiell invändning är att en sådan privatisering av trafikförsäkringen innebär ett avsteg från modellen med skattefinansierade generella socialförsäkringar, som bidrar till god riskspridning och till att utjämna inkomstskillnader. Utskottet avvisar liksom tidigare alliansens förslag. förordar en kraftig minskning av biståndet i relation till regeringens förslag. Motionärerna anser att den ökning som regeringen står bakom, och som innebär en återgång till målet att biståndet ska uppgå till av BNI, inte är motiverad. Biståndet bör i stället ligga kvar på samma nivå som . Det moderata förslaget innebär att biståndet 2008 blir ca lägre än regeringens. Denna biståndspolitik är Moderata samlingspartiet ensamt om. välkomnar i stället att regeringen genom sina biståndssatsningar uppfyller löftet att av BNI ska användas till bistånd. I stället för fattigdomsbekämpning tycker dock att biståndet ska ha demokrati som överordnat mål. står bakom enprocentsmålet och anvisar lika mycket resurser som regeringen. Partiet vill lyfta fram miljö- och energifrågorna i biståndspolitiken och öronmärker därför 2007 och 2008 för miljöbistånd. Riktade insatser bör också göras för kvinnor anser . står också bakom regeringens satsning på bistånd och anvisar samma belopp. Oppositionens syn på biståndet är således splittrad. Medan avvisar enprocentsmålet och använder biståndet som en finansieringskälla anser andra partier att biståndet ska öka, utvecklas eller öronmärkas. Utskottet står liksom tidigare bakom regeringens satsningar på biståndet som innebär att biståndsramen uppgår till av BNI. Förslagen vad gäller fastighetsskatten är många och varierande mellan oppositionspartierna. Moderata samlingspartiet avsätter 2007 och förordar som ett första steg ett tak för fastighetsskatten och en sänkning av skattesatsen . Man förespråkar också att personer ska få lättnader i reavinstbeskattningen när de säljer sin bostad för att minska de inlåsningseffekter som reavinstbeskattningen skapar. avsätter 2007 men preciserar inte några detaljer kring frågan. Skattesänkningen ska dock delvis finansieras genom höjd reavinstbeskattning vid fastighetsförsäljningar. har en rad förslag vad gäller fastighetsskatten. Skattesatsen ska sänkas, ett tak för taxeringsvärde på tomt ska införas, man vill ändra beräkningsmetoderna för taxeringsvärden till en s.k. medianvärdesmodell, höja reavinstskatten vid försäljningar, begränsa uppskovsavdragen, avskaffa skattereduktionen för nybyggnationer och införa reduktioner baserade på energieffektivitet. har en helt annan modell och vill å sin sida helt avskaffa fastighetsskatten i sin nuvarande form och ersätta den med en fastighetsavgift som saknar koppling till fastighetens värde. Förslaget delfinansieras genom att höja beskattningen vid försäljning av fastigheter, och belastningen på statsbudgeten beräknas till ca . , vill delfinansiera sina sänkningar av fastighetsskatten med höjd reavinstskatt och eller begränsade uppskovsavdrag vid fastighetsförsäljningar. Detta riskerar dock att skapa betydande inlåsningseffekter på fastighetsmarknaden vilket anser vara ett problem. De vill för sin del minska inlåsningseffekterna för dem genom lägre reavinstskatt. Oppositionspartiernas förslag om fastighetsskatten är många och i väsentliga delar motstridiga. Regeringen avser att utöka dagens begränsningsregel i fastighetsbeskattningen till att gälla även fritidshus och till viss del även skatt som tas ut på taxeringsvärden . Arbetet pågår med förslagens exakta utformning. Alliansen föreslår att skatterna ska sänkas på inkomster från förvärvsarbete och näringsverksamhet genom ett s.k. jobbavdrag. Denna skatteförändring beräknas kosta ca 2007. Avdraget ska bara få göras för förvärvs- och näringsinkomster. Det innebär att inkomster från pension, sjukförsäkring, a-kassa eller andra ersättningar inte omfattas av skattesänkningen. Skillnaderna ökar mellan de som har och de som inte har ett arbete. Eftersom skattesänkningen endast riktas mot förvärvs- och näringsinkomster innebär det även ett avsteg från den grundläggande principen att skattereglerna ska vara likformiga för olika typer av inkomster. En likformig behandling av inkomster bidrar till att skapa transparens och tydlighet i skattesystemet och till att begränsa möjligheterna till skatteplanering. Att överge denna princip vore enligt utskottets mening ett steg i fel riktning. Lägre drivmedelsskatter - anser delar av alliansen satsar hela på att sänka momsen på drivmedel till så att priset i konsumentled på en liter bensin sjunker med ca per liter. Någon genomtänkt strategi tycks inte ligga bakom förslaget utan motionärerna anser helt enkelt, utan någon egentlig analys, att bensinen är dyr. Miljöaspekterna lyser med sin frånvaro. framförde samma förslag och det fick då bl.a. kritik från skatteutskottet som ansåg dels att en sådan åtgärd skulle riskera att hamna i konflikt med , dels att ändringar i momsen inte är ett lämplig sätt att påverka prisbilden på bensin. Förutom att motionärerna anser att drivmedel är för dyra hävdar man också att lägre drivmedelsmoms skulle göra priserna mindre fluktuerande och därmed underlätta hushållens ekonomiska planering. Rent matematiskt uppstår visserligen en sådan effekt om momsen sänks, men i praktiken skulle den minskade variationen i bensinpriset vara mycket liten. Ett förenklat exempel kan illustrera detta. Antag att en liter bensin kostar 11,25 för konsumenten. Detta pris kan då grovt delas upp i produktionskostnad på , punktskatter på och mervärdesskatt på 2,25. Om världsmarknadspriset höjs ökar produktionskostnaden med , och priset för konsumenten ökar med när momsen inkluderats. Med 12 procents moms som föreslår skulle bensinen i detta exempel kosta per liter, ((4 + 5) x 1,12). Samma ökning av världsmarknadspriset skulle då höja priset för konsumenten med i stället för 50. Prisvariationerna på drivmedel beror inte på skatterna utan till helt övervägande delen på faktorer som ligger utanför statsmakternas kontroll. Att hävda att förslag ger minskade variationer i bensinpriset som underlättar hushållens ekonomiska planering är knappast seriöst. Förslaget om sänkt drivmedelsmoms förefaller vara ett exempel på rent röstfiske från sida. Moderata samlingspartiet föreslår också sänkt skatt på bensin och diesel, för att underlätta transporter. Några miljöaspekter nämns inte i förslaget och till skillnad från förefaller inte etanol eller andra miljöbränslen omfattas av sänkningen. Detta ligger dock helt i linje med konsekventa ointresse för miljöfrågorna. anser för sin del att sänkt moms på drivmedel är oförenligt med EG-rätten. Att sänka punktskatterna på bensin skulle innebära ett ensidigt gynnande av ett fossilt bränsle som är den främsta utsläppskällan av växthusgas anser motionärerna. Genom att i stället höja reseavdraget kan man både kompensera för höga bränslepriser och bibehålla ekonomiska incitament för övergång till mer miljövänliga bränslen. Synen på beskattningen av drivmedel är ett av flera exempel på splittring inom oppositionen. betonar miljöaspekten, men tycks inte reflektera över den alls. bortser både från EU-regler och miljö för att locka bilburna väljare. Hållbar utveckling innebär att alla politiska beslut ska utformas på ett sätt som beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Tillväxt och välfärd kan bara upprätthållas om investeringar görs i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin. Utskottet delar regeringens vision om det gröna folkhemmet som ska förverkligas med hjälp av ny teknik, byggande, samhällsplanering och en aktiv energi-, konsument- och miljöpolitik. Som föregångsland kan både nå framgångar på exportmarknaderna och stödja en global hållbar utveckling. Miljöpolitiken är en central del av politiken för hållbar utveckling. har en rad åtgärder genomförts som medfört bl.a. effektivare energianvändning, ökad användning av förnybar energi samt ökad biologisk mångfald. har en grön skatteväxling successivt realiserats, vilket lett till att individer och företag i större utsträckning uppmärksammas på kostnaderna för miljöpåverkan i sina konsumtions- och investeringsbeslut. Utskottet anser att regeringen har en väl genomtänkt och långsiktig strategi i fråga om att införliva hållbarhetstänkandet i samhällets alla delar. Detsamma kan knappast sägas om partierna i alliansen, med visst undantag för . I Alliansmotionen saknas över huvud taget riktlinjer för miljöpolitiken, och de få förslag på området som finns i de borgerliga partiernas enskilda budgetmotioner spretar åt skilda håll. utmärker sig särskilt genom att fullständigt ignorera miljöproblematiken i sin motion. Ytterligare miljösatsningar behövs 2007 och 2008 Basen för miljöpolitiken är de 15 nationella miljökvalitetsmålen som regeringen presenterade 2001. Genom dessa har det miljöpolitiska arbetet fått en systematik, en långsiktighet och en regional och lokal spridning som är unik i internationell jämförelse. I samband med miljömålspropositionen 2005 beslutade att fastställa vissa nya mål, delmål och åtgärder för att nå målet i den långsiktiga miljöpolitiken. Den utvärdering som låg till grund för miljömålspropositionen visade att det behövs ytterligare insatser för att nå målen.