bet · GT01AU2 · 2006-02-07 00:00:00 — I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet ett 60-tal motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden , ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden och ett yrkande som väckts med anledning av regeringens proposition 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner. I motionerna lämnas förslag om åtgärder avseende bl.a. företagshälsovården, lokalt och regionalt arbetsmiljöarbete, uppdrag, gränsvärden för buller, elektromagnetiska fält och isocyanater samt insatser för att motverka våld, hot och mobbning i arbetslivet. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag bl.a. med hänvisning till pågående utredningsarbete respektive beredningsarbete inom och pågående föreskriftsarbete inom . I ärendet finns 11 reservationer avgivna av företrädare för , . I ärendet finns också två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2005/06:Sf382 yrkande 5, 2005/06:Sf428 yrkande 3, 2005/06:So2 yrkande 7, 2005/06:A283, 2005/06:A291, 2005/06:A330 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A340, 2005/06:A363 yrkande 20, 2005/06:A368 yrkande 10, 2005/06:A396 och 2005/06:A407. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) avslår motionerna 2005/06:A221, 2005/06:A262, 2005/06:A303 yrkandena 1-3, 2005/06:A309 yrkande 12, 2005/06:A345 och 2005/06:A363 yrkande 19. Reservation 3 (c) avslår motionerna 2005/06:A266 yrkandena 1-4 och 2005/06:A368 yrkandena 2 och 3. Reservation 4 (v) avslår motionerna 2005/06:A264, 2005/06:A368 yrkandena 1 och 5, 2005/06:A388 och 2005/06:A418 yrkande 8. Reservation 5 (kd) Reservation 6 (v) avslår motionerna 2005/06:A288, 2005/06:A306, 2005/06:A328 och 2005/06:A392. avslår motionerna 2005/06:A227 och 2005/06:Bo304 yrkande 5. Reservation 7 (mp) avslår motion 2005/06:A348. avslår motionerna 2005/06:A228 och 2005/06:Bo277 yrkandena 11 och 13. Reservation 8 (mp) avslår motion 2005/06:A251 yrkandena 1-3. avslår motion 2005/06:A368 yrkande 6. avslår motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 10 och 2005/06:Ub590 yrkande 29. Reservation 9 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:A265 yrkandena 1-3. avslår motion 2005/06:A368 yrkande 7. avslår motion 2005/06:A211. Alkohol och andra droger avslår motionerna 2005/06:A301 och 2005/06:A418 yrkande 9. avslår motionerna 2005/06:Ju386 yrkandena 2 och 3, 2005/06:A349 och 2005/06:A393. Reservation 10 (v) avslår motionerna 2004/05:Ub470 yrkande 15, 2005/06:A226, 2005/06:A230 och 2005/06:A231. Reservation 11 (kd) avslår motion 2005/06:A356. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlas ett 60-tal motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden , ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden och ett yrkande som väckts med anledning av regeringens proposition 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner. under har arbetsmarknadsutskottet i betänkande 2005/06:AU1 behandlat budgetproposition 2005/06:1 volym 7 avseende utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv samt ca 240 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden. De frågor med anknytning till arbetsmiljöområdet som togs upp i budgetbetänkandet avsåg främst inriktningen av arbetslivspolitiken och frågor om ohälsa i arbetslivet samt förslag av i huvudsak budgetrelaterad art. Till budgetbetänkandet hade fogats en utskrift från utskottets hearing om äldre i arbetslivet som hölls . Vidare bör nämnas att utskottet i betänkande 2004/05:AU6 behandlat styrelses framställning till om tillsyn samt ett stort antal motioner från allmänna motionstiden och 2004 om arbetsmiljöfrågor. För ett bredare kunskapsunderlag hänvisas till detta betänkande. Motioner som har väckts under /06 anges i det följande utan årtal. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner som gäller företagshälsovård. Samtliga motioner avstyrks med hänvisning till att regeringen aviserat en proposition om företagshälsovården till . Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2 (v). föreslår i motion Sf382 yrkande 5 att företagshälsovården får tillbaka möjligheten att utfärda sjukintyg och bedriva sjukvård. Detta skulle medföra en rad fördelar: förbättrade möjligheter att bedöma arbetsförmågan eftersom företagsläkaren känner arbetsplatsen, minskad sjukfrånvaro, avlastning av vårdcentralerna och effektivisering av arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete. föreslår i motion So2 yrkande 7 att arbetsgivare och medarbetare ska uppmuntras att arbeta mot alkoholskador. anser att det bör övervägas om de ekonomiska förutsättningarna för företagshälsovårdens arbete med alkoholmissbruk behöver förbättras. konstaterar i motion Sf428 yrkande 3 att andelen arbetstagare som täcks av företagshälsovården har minskat sedan det statliga stödet till företagshälsovården drogs in. har dessutom i ett ställningstagande skärpt tolkningsutrymmet för vad som är att betrakta som skattefri och avdragsgill företagshälsovård. Risken med denna skärpning är enligt dels att osäkerheten om vad som kan betraktas som arbetsmiljörelaterad företagshälsovård innebär att färre företag vågar teckna avtal om företagshälsovård för sina anställda, dels att företagshälsovårdens innehåll kommer att behöva ändras. anser därför att definitionen av företagshälsovård måste vidgas. I samband med detta bör också en certifiering av företagshälsovården genomföras enligt förslag. framhåller i motion A368 yrkande 10 att företagshälsovården har en strategisk roll som expertresurs och stöd i såväl det förebyggande som det rehabiliterande arbetet. Företagshälsovården behöver utvecklas och allas rätt till företagshälsovård garanteras genom ett obligatorium . Kompetens och metoder avpassade till behoven i dagens arbetsliv måste utvecklas. Certifiering av företagshälsovården ska vara obligatorisk. föreslår i motion A363 yrkande 20 att en översyn görs av hur företagshälsovårdens statistik kan användas i ett nationellt hälsonät. Företagshälsovården arbetar mycket med olika former av kartläggningar - hälsoundersökningar - ute på arbetsplatserna. Ett strukturerat sätt att samla in avidentifierade uppgifter på bransch- och yrkesnivå skulle tillsammans med erfarenheterna från företagshälsovårdens preventiva och rehabiliterande verksamhet kontinuerligt ge signaler om ohälsoförändringar väsentligt mycket tidigare än effekterna syns i sjukskrivningsstatistiken. () anser enligt motion A291 att företagshälsovården ska få ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom . Detta skulle kunna bidra till förbättringar i såväl arbetsmiljöarbetet som i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. () anser enligt motion A283 att obligatorisk företagshälsovård i förebyggande syfte skulle kunde vara ett komplement och en avlastning till dagens landstingsvård. En växling mellan arbetsgivarens sjuklöneperiod och en obligatorisk förebyggande hälsovård i företagens regi bör därför övervägas. Denna hälsovård skulle förutom de insatser som sker från arbetsmiljösynpunkt även innefatta den vanliga fysiska och psykiska hälsan och en obligatorisk del som avser just vård av hälsa. m.fl. (s) menar i motion A330 yrkandena 1 och 2 att det behövs en kvalitetssäkring av företagshälsovården och en obligatorisk skyldighet för arbetsgivaren att tillhandahålla företagshälsovård. Också och (båda s) pläderar i motion A340 för kvalitetssäkring av företagshälsovården och att det bör övervägas om företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda. m.fl. (s) framhåller i motion A396 att företagshälsovården är en strategisk resurs i strävan att nå bra arbetsmiljöer. För att säkerställa att alla anställda får tillgång till nödvändig företagshälsovård bör den bli obligatorisk. m.fl. (s) pekar i motion A407 på att lagstiftningen ställer krav på en god arbetsmiljö. I detta bör en obligatorisk företagshälsovård för alla anställda ingå. En obligatorisk företagshälsovård är ett viktigt instrument för en förbättring av folkhälsan. publicerar () arbetsmiljöundersökningar . I Arbetsmiljön 2003 som publicerades uppger ungefär två av tre anställda att de har tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. Detta är samma storleksordning . Totalt har enligt undersökningen ungefär var fjärde sysselsatt kvinna och var tredje sysselsatt man fått del av någon insats från företagshälsovården. Företagshälsovården regleras främst genom arbetsmiljölagen, AML, (1977:1160) och genom föreskrifter och allmänna råd som utfärdas av , . Huvuddragen i regleringen redovisades i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2002/03:AU5 (s. 9-10). avlämnade företagshälsovårdsutredning sitt betänkande Utveckling av god företagshälsovård - ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113). Där föreslås en rad åtgärder för att göra företagshälsovården till ett bättre verktyg i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Huvudförslagen är följande: En företagshälsovårdslag införs i syfte att främja utvecklingen av god företagshälsovård. En företagshälsovårdsnämnd inrättas inom AV. bör ges ett tydligt ansvar för företagshälsovårdsutbildningen och utvecklingen av denna. Åtgärder bör vidtas för att stimulera användandet av "godkänd företagshälsovård". AML föreslås ändrad så att ett tydligare krav ställs på arbetsgivare att bedöma behovet av extern expertis såsom företagshälsovård i arbetsmiljöarbetet. Fördelarna med ett utvecklat samarbete mellan företagshälsovården och den allmänna hälso- och sjukvården framhålls. Flertalet frågor som aktualiseras i motionerna om företagshälsovård tas upp i förslagen i den ovannämnda utredningen av god företagshälsovård - ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113). Betänkandet har remissbehandlats, och förslagen bereds inom (). En proposition är aviserad att avlämnas till . Med anledning av förslag om företagshälsovård i motion Sf382 yrkande 5 liksom de enskilda motionerna A283 (c) och A291 (kd) vill utskottet framhålla att företagshälsovårdens huvuduppgift även framgent bör vara förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetslivsinriktad rehabilitering. Detta innebär att utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning som senast redovisades i betänkande 2002/03:AU5. Utskottet vill peka på att offentligt finansierad sjukvård även i fortsättningen kan bedrivas av en företagshälsovårdsenhet under förutsättning att vårdavtal träffats mellan denna och sjukvårdshuvudmannen, något som utskottet också framhöll i det nämnda betänkandet. Utskottet erinrar om den satsning på för att stärka utbildningen inom företagshälsovården som beslutade om 2003. Utbildningssatsningen har utförts av . I budgetpropositionen föreslog regeringen att borde anslås för att förstärka företagshälsovårdsutbildningen också . Utskottet hade inget att erinra mot detta och tillstyrkte medlen för 2006.Motiven till förstärkningen är det ökade utbildningsbehov som förutses bli följden av kommande pensionsavgångar bland företagshälsovårdspersonal och en förväntad ökad efterfrågan på företagshälsovård. beslutade regeringen att avsätta för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Utvecklingsuppdrag har utförts av AV i samverkan med . avsattes också för metodutveckling och utbildningsinsatser. I budgetpropositionen redovisades att metodutvecklingsarbetet bl.a. lett till att antalet företag som utnyttjar möjligheten till frivillig certifiering ökat. Närmare hälften av branschen (mätt i antalet företagshälsovårdsanställda) har numera certifikat från ett oberoende organ (tredjepartscertifierad). Nya former för utbildning av beteendevetare och psykologer för tjänstgöring inom företagshälsovården har tillkommit. Vid utbildningen av företagsläkare och företagssköterskor har en distansutbildning införts som gör det möjligt att minska den lektionsbundna undervisningstiden. Det utvecklingsarbete som bedrivits och den ökade satsningen på utbildning av företagshälsovårdspersonalen som gjorts har, enligt utskottets mening, varit mycket värdefullt för att stärka företagshälsovården. Utskottet anser att den nu aviserade propositionen om företagshälsovården bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna Sf382 yrkande 5 (m), Sf428 yrkande 3 (kd), So2 yrkande 7 (fp), A283 (c), A291 (kd), A330 yrkandena 1 och 2 (s), A340 (s), A363 yrkande 20 (c), A368 yrkande 10 (v), A396 (s) och A407 (s). Utskottet återkommer till alkohol- och drogfrågorna senare i betänkandet. Lokalt och regionalt arbetsmiljöarbete, arbetsmiljölagen och uppdrag Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner om vissa förebyggande åtgärder, skyddsombudens verksamhet, uppdrag och vissa lagstiftningsfrågor. Samtliga motioner avstyrks. Jämför reservationerna 3 (c), 4 (v), 5 (kd) och 6 (v). föreslår i motion A363 yrkande 19 att en kartläggning genomförs av hur arbetsmiljökompetensen ser ut och hur arbetsgivares arbetsmiljöarbete kan förstärkas. För att öka de ekonomiska incitamenten för arbetsgivarna att arbeta mer målmedvetet och systematiskt med arbetsmiljö och rehabilitering behövs ett stabilt system. Ett sätt är att utarbeta kriterier för en god arbetsmiljö. Dessa kriterier skulle kunna ligga till grund för en arbetsmiljöcertifiering. I motion A309 yrkande 12 framhåller att den offentliga sektorn alltid ska vara ett föredöme som arbetsgivare. Det är viktigt att de offentliga arbetsgivarna har en offensiv hållning till och arbetar aktivt med arbetsmiljöfrågor, medinflytande m.m. I två motioner tas friskvårdens betydelse upp. och (båda s) anser enligt motion A221 att det bör bli obligatoriskt för arbetsgivarna att på egen bekostnad ge personalen möjlighet till viss friskvård under arbetstid. Motionärerna pekar på att det behövs många olika insatser för att komma till rätta med den höga sjukfrånvaron. Friskvård på arbetstid är en av dessa. och (båda s) anser i motion A345 att friskvård i samband med arbetet är en av de viktigaste åtgärderna för att komma till rätta med ohälsan i arbetslivet. Regler om obligatorisk friskvård under arbetstid bör därför övervägas. Lunchens betydelse tas upp av och (båda s). I motion A303 yrkandena 1-3 framhåller de vikten av normbildning vad gäller raster och måltidspauser på arbetsplatser och schemareglering för arbetsmåltid samt forskning kring kopplingen återhämtning, näring, stress och ohälsa på arbetsplatserna. och (båda s) pekar i motion A262 på behovet av kunskaper om första hjälpen. Motionärerna anser att samtliga anställda ska kunna ge första hjälpen med hjärt-lungräddning och inte bara någon på varje arbetsplats. Arbetsmiljölagen bör utvecklas på denna punkt. För skolan bör målet vara att ingen elev ska lämna denna utan att kunna grunderna i första hjälpen. framhåller i motion A368 yrkande 2 att skyddsombudens roll behöver stärkas. Stopprätten bör utvärderas och förslag bör framläggas hur den ska bli mer effektiv i dagens och framtidens arbetsliv. Detta bör även omfatta skyddsombudens möjlighet att vända sig till tillsynsmyndighet, den s.k. hänvändelseordningen. Partiet konstaterar i yrkande 3 att det inte är ovanligt att såväl skyddsombud som chefer saknar relevant utbildning. Grundläggande arbetsmiljöutbildning ska alla ha rätt till, därför bör en översyn göras av behovet av ett starkare lagstöd till partsgemensamma utbildningar som riktas till alla anställda. och (båda s) vill enligt motion A266 yrkandena 1-4 förstärka skyddsombudens ställning. De lokala skyddsombudens status bör höjas och de bör få mer stöd och utbildning. De regionala skyddsombuden bör få större befogenheter och en tyngre roll i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i kontakterna med lokala skyddsombud. De regionala skyddsombuden bör ges tillträde även till arbetsplatser som har lokal skyddskommitté respektive arbetsplatser som saknar fackliga medlemmar. understryker i motion A418 yrkande 8 att AV måste arbeta på ett aktivt sätt med såväl fysisk som psykisk ohälsa. Verket bör fungera som en närvarande och uppsökande samarbetspartner för de företag, organisationer och offentliga förvaltningar som vill ha råd och stöd i arbetet med fysisk och psykisk ohälsa. Arbetet med arbetsrelaterad stress bör ske med ett brett perspektiv. anser enligt motion A368 yrkande 1 att AV bör utforma föreskrifter avseende organisations- och bemanningsfrågor, psykosociala frågor, utbildningsfrågor och företagshälsovård. En sådan skärpning av AML:s tillämpning skulle ge skyddsombud och fack ökad kraft. Den förstärkning av tillsynsverksamheten som genomförts måste fortsätta (yrkande 5). Förstärkningen ska innefatta såväl fler inspektörer som satsningar på kompetensutveckling och fördjupad samverkan mellan arbetsmiljöinspektionen och berörda aktörer på arbetsplatserna. Tillsynsverksamheten tas också upp av m.fl. (s) i motion A388. Motionärerna anser att arbetsmiljöinspektörernas arbete bör effektiviseras. Enligt nuvarande regelverk ska inte inspektörerna delge ett föreläggande på plats. Detta bör ändras. Reglerna bör också ändras så att det blir lättare att utöva tillsyn i små företag. Ett förslag är att skapa möjlighet att utfärda en bot till företag som inte tillämpar systematiskt arbetsmiljöarbete (kopplat till föreskrifter). Beslutet ska kunna överklagas i efterhand. () oroas i motion A264 över den kraftiga ökningen av arbetsolyckor. Antalet polisanmälda olyckor har femdubblats . Motionären anser att det finns anledning att närmare undersöka bakomliggande orsaker till den stora ökningen av arbetsolyckorna. Inte minst bör tillämpningen av arbetsmiljölagen studeras. Arbetsgivarens ansvar och samhällets och de fackliga organisationernas kontrollmöjligheter av arbetsmiljön är av central betydelse. () anser i motion A288 att det finns skäl att se över om straffskalorna vad gäller arbetsmiljöbrott verkligen står i proportion till brotten och konsekvenserna för den som drabbas vid en arbetsplatsolycka. () begär i motion A306 att den sittande utredningen om översyn av arbetsmiljölagen ges tilläggsdirektiv om att lämna förslag om ett utvidgat beställaransvar på arbetsmiljöområdet, och motsvarande vad gäller det inhyrande företagets ansvar vid inhyrning av arbetskraft. Upphandlingar blir allt vanligare inte minst i personalintensiva servicenäringar. Upphandlingsförfarande innebär ofta, konstaterar motionären, att de som utför arbetet är mer beroende av beställaren när det gäller hur arbetsmiljön ser ut än av den egna arbetsgivaren. Ändå är det så att arbetsmiljöansvaret i huvudsak ligger på den . Motionären anser att ansvar även bör ligga på inhyraren. och (båda s) anser enligt motion A392 att det finns behov av att se över AML så att ett föreläggande inte faller om arbetsgivaren byter organisationsnummer. och (båda s) anser enligt motion A328 att det behövs en lagändring så att arbetsgivarna blir tvungna att lämna en själdeklaration om arbetsmiljön. AV bör få till uppgift att göra blanketter för ändamålet och genom stickprov kontrollera sanningshalten i uppgifterna. Felaktiga uppgifter ska leda till böter. I den gemensamma avsiktsförklaringen Ett hälsosammare arbetsliv, som regeringen, och presenterade , angavs bl.a. åtgärder för ett förbättrat arbetsmiljöarbete. Huvuddragen i avsiktsförklaringen redovisades i betänkande 2004/05:AU6 (s. 13-14). Regeringen har i budgetpropositionen redovisat de åtgärder inom arbetsmiljöområdet som vidtagits inom ramen för avsiktsförklaringen. har en informations- och utbildningssatsning för hälsa i arbetslivet genomförts, bl.a. genomfördes en nationell arbetsmiljökonferens . Enligt regeringens uppföljning har syftet och målet med satsningen i stor utsträckning uppnåtts. De som deltagit i eller nåtts av satsningens aktiviteter har fått ny kunskap och ökad medvetenhet om olika faktorers betydelse för hälsan i arbetslivet. Flertalet anser sig kunna ha praktisk användning av kunskaperna på den egna arbetsplatsen. Enligt avsiktsförklaringen skulle en översyn av lagstiftningen på arbetsmiljöområdet genomföras. Detta arbete pågår nu i utredningen om översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91). Utredningen, som fått tilläggsdirektiv (dir. 2005:114), ska redovisa ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Ett arbetsmiljöråd tillsattes . I arbetsmiljörådet har skyddsombud, arbetsgivare, representanter från arbetsmarknadens parter, chefer, experter och politiker deltagit. Rådet har utgjort ett forum för diskussioner och tillfört regeringen aktuell kunskap om hur arbetsmiljöfrågor hanteras och uppfattas på olika arbetsplatser. Enligt ett pressmeddelande från har rådet haft tio halvdagsseminarier, där en mängd olika arbetsmiljöfrågor avhandlats. Rådet avvecklades då arbetslivsministern ansåg att det fullföljt sin uppgift. Regeringen har aviserat en proposition om Företagshälsovården till . Här kan också nämnas att det i en ny EU-strategi för hälsa och säkerhet i arbetet betonas att förebyggande arbetsmiljöarbete lönar sig. Detta slår kommissionen fast i sitt förslag till ny social agenda för EU (KOM (2005) 33) som offentliggjordes . Den sociala agendan innefattar en ny arbetsmiljöstrategi för . En utgångspunkt för den nya strategin är att förebyggande arbete medför färre olyckor, vilket i sin tur leder till högre produktivitet. Kommissionen aviserar att strategin bl.a. ska innefatta studier av nya och framväxande risker och frågor om ett korrekt genomförande av regler om hälsa och säkerhet. Kommissionens förslag har diskuterats i regionkommittén och europeiska ekonomiska och sociala kommittén . Med anledning av motion A363 yrkande 19 om arbetsmiljökompetens och förstärkt arbetsmiljöarbete vill utskottet i detta betänkande, i likhet med i flera tidigare sammanhang, framhålla arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljöarbetet och vikten av ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Utskottet vill också hänvisa till sitt tidigare utförliga uttalande om dessa frågor i betänkande 2005/06:AU6. Arbetsgivarens allmänna skyldigheter när det gäller arbetsmiljöansvar regleras i 3 kap. AML. Där sägs bl.a. att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö och att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa och olycksfall. En utgångspunkt ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Närmare bestämmelser om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare finns i lagens 6 kap. I AV:s föreskrifter Systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) slås fast att arbetsgivaren har ansvar för att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. Det systematiska arbetsmiljöarbetet () ska ingå som en naturlig del i den dagliga verksamheten. Det ska omfatta alla fysiska, psykologiska och sociala förhållanden som har betydelse för arbetsmiljön och alltså innefatta ett helhetsperspektiv på arbetsmiljön. Det ska enligt finnas en arbetsmiljöpolicy som beskriver hur arbetsförhållandena ska vara utformade för att ohälsa och olycksfall i arbetet ska förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. I ett litet företag kan handlingsplanerna fungera som arbetsmiljöpolicy. Likaså ska det finnas rutiner som anger hur det systematiska arbetsmiljöarbetet ska gå till. Arbetsmiljöpolicyn och rutinerna ska dokumenteras skriftligt om det finns minst tio arbetstagare i verksamheten. I föreskrifterna anges i 6 § att arbetsgivaren ska fördela uppgifter som rör förebyggande av risker i arbetet m.m. på en eller flera chefer, arbetsledare eller andra arbetstagare. Arbetsgivaren ska se till att personer som fått sådana uppgifter har tillräckliga kunskaper om regler som har betydelse för arbetsmiljön, fysiska, psykologiska och sociala förhållanden som innebär risk för ohälsa och olycksfall, åtgärder för att förebygga ohälsa och olycksfall samt arbetsförhållanden som främjar en tillfredsställande miljö.