bet · GT01FöU9 · 2006-05-09 00:00:00 — Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2005/06:133 Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle samt därtill hörande följdmotioner, motioner från allmänna motionstiderna 2002-2005, motionsyrkanden väckta med anledning av händelse av större vikt (stormen ), om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur, KOM (2005) 576 slutlig, framställning till 2005/06:RRS21 angående statens insatser för att säkerställa en god beredskap för oljekatastrofer samt därtill hörande följdmotion. Utskottet har berett , utrikesutskottet och trafikutskottet möjlighet att inkomma med yttranden över proposition 2005/06:133. Yttrande har inkommit från . Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lagstiftning med undantag av den del som avser ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen. På grund av att ett flertal propositioner som överlämnats till innehåller förslag till ändring i 16 kap. 1 § sekretesslag har utskottet beslutat att överlämna regeringens förslag till ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) i proposition 2005/06:133 till för samordning och behandling (del av 2.4 och 2.5). Utskottet avstyrker styrelses framställning 2005/06:RRS21 angående statens insatser för att säkerställa en god beredskap för oljekatastrofer samt därtill hörande följdmotion. Utskottet avstyrker även samtliga övriga motionsyrkanden. Reservationer har lämnats av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Till betänkandet har bifogats ett särskilt yttrande från . Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till a) lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, b) lag om skyddsrum, c) lag om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap, d) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), såvitt avser 7 kap. 14 § och 8 kap. 23 §, e) lag om ändring i (1987:10), f) lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, g) lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288), h) lag om ändring i kommunallagen (1991:900), i) lag om ändring i begravningslagen (1990:1144), j) lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och k) lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Därmed bifaller proposition 2005/06:133 i denna del. 2002/03:Fö250 av och (båda s), 2002/03:Fö259 av m.fl. (m) yrkandena 1-3, 2002/03:Fö260 av m.fl. (m) yrkandena 3 och 4, 2003/04:Fö259 av m.fl. (m) yrkandena 3 och 5, 2004/05:MJ9 av m.fl. (mp) yrkande 1, 2005/06:Ju564 av m.fl. (kd) yrkandena 9 och 10 samt 2005/06:Fö7 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkandena 1 i denna del, 2 och 3. Reservation 1 (m, fp, kd, c) 2002/03:Fö253 av m.fl. (kd) yrkande 5. 2002/03:Fö253 av m.fl. (kd) yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:MJ6 av m.fl. (kd) yrkande 2. Reservation 2 (m, fp, kd, c) Information till allmänheten och varningssystem 2003/04:T474 av m.fl. (c) yrkande 22, 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp) yrkande 13, 2004/05:MJ6 av m.fl. (kd) yrkande 25, 2005/06:Fö7 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 5 och 2005/06:Fö233 av () yrkande 1. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Frivillig medverkan i säkerhetsarbetet 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp) yrkande 4, 2005/06:Fö7 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkandena 4, 6 och 7 samt 2005/06:Fö234 av (). Reservation 4 (m, fp, kd, c) Robusthet i samhällsviktig verksamhet 2002/03:Fö253 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fö268 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och 2, 2003/04:N250 av och (båda c) yrkande 1, 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp) yrkande 9, 2004/05:N309 av m.fl. (fp) yrkande 9, 2005/06:Fö260 av m.fl. (kd) yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:N436 av m.fl. (fp) yrkande 18. 2002/03:Fö253 av m.fl. (kd) yrkandena 6 och 7, 2003/04:Fö264 av m.fl. (kd) yrkande 16, 2003/04:Fö268 av m.fl. (kd) yrkandena 3, 4 och 8, 2004/05:Fö231 av och (båda fp) yrkande 1, 2004/05:Fö258 av i m.fl. (s), 2005/06:Fö6 av m.fl. (s) yrkandena 1-3, 2005/06:Fö7 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 1 i denna del, 2005/06:Fö218 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkandena 14 och 15 samt 2005/06:Fö233 av () yrkandena 2-4. Reservation 5 (m, fp, kd, c) 2002/03:Fö259 av m.fl. (m) yrkande 7, 2003/04:U350 av m.fl. (kd) yrkande 5, 2005/06:U384 av m.fl. (kd) yrkande 6 och 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkandena 19-21. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Tillsynen av kommunernas oljeberedskap avslår framställning 2005/06:RRS21 punkt 1 och motion 2005/06:Fö4 av m.fl. (fp) yrkande 1. Reservation 7 (fp) Ett statligt ansvar för oljesanering i vissa fall avslår framställning 2005/06:RRS21 punkt 2 och motion 2005/06:Fö4 av m.fl. (fp) yrkande 2. Reservation 8 (fp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade om kommittédirektiv till en särskild utredare (dir. 2002:103) att bedöma behovet av signalskydd i samhällsviktig verksamhet samt att lämna förslag till organisatorisk placering, lokalisering, uppgifter, ledning och samordning av signalskyddstjänsten. Utredningen, som antog namnet , lämnade en delrapport om signalskydd till regeringen (SOU 2003:27). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2003:29) som innebar att utredaren också skulle lämna förslag till hur den nationella strategin för informationssäkerhet bör utvecklas, hur engagemang i det internationella arbetet inom informationssäkerhetsområdet bör utformas samt hur riktlinjer om nät- och informationssäkerhet kan genomföras i . Utredaren fick dessutom i uppdrag att följa myndigheternas uppbyggnad av de verksamheter som regeringen aviserade i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158 s. 106-112) avseende informationssäkerheten i samhället. En delrapport lämnades till regeringen : Informationssäkerhet i och internationellt - en översikt (SOU 2004:32). Regeringen beslutade om ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2004:46). Enligt dessa skulle utredaren genomföra den utvärdering som regeringen anmälde till i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158 s. 105) avseende de bedömningar när det gäller uppgiftsfördelningen som regeringen gjorde inom informationssäkerhetsområdet. Utredaren lämnade delrapporten information - förslag till informationssäkerhetspolitik (SOU 2005:42). Delrapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena och remissammanställning finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2005/1418/). Genom beslut fick utredaren förlängd tid till med att lämna sitt slutbetänkande. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Informationssäkerhetspolitik - organisatoriska konsekvenser (SOU 2005:71) . Slutbetänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena och remissammanställning finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2005/2204/). Utredningen om en översyn av totalförsvarsinformation Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av totalförsvarsinformationen. Utredningen lade fram sitt betänkande Informera om samhällets säkerhet (SOU 2004:25) . Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena och remissammanställning finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2004/484/). Utredningen om lagen om civilt försvar beslutade regeringen om direktiv (dir. 2004:17) till en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagen (1994:1720) om civilt försvar. Utredningen, som antog namnet Utredningen om lagen om civilt försvar, fick som huvuduppgift att lämna förslag till en lagstiftning som är bättre anpassad till nuvarande planeringsinriktning för det civila försvaret och rådande omvärldsläge, se över möjligheten till en minskad detaljreglering och redovisa hur de internationella överenskommelser som anslutit sig till påverkar lagstiftningen på området. Vidare skulle utredningen beakta det planerade avtalet mellan staten och om kommunernas uppgifter och ersättning i det nya krishanteringssystemet. Regeringen gav i uppdrag att närmare beskriva landstingens uppgifter vid höjd beredskap och vid sådana extraordinära händelser som kan betecknas som svåra påfrestningar på samhället i fred. redovisade uppdraget i rapporten vid extraordinära händelser i fred (dnr Fö2004/1959/). har därefter inkommit med en komplettering till rapporten. Regeringen överlämnade uppgifter vid extraordinära händelser i fred till utredningen. Utredningen lämnade sitt betänkande Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting (SOU 2004:134) . Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2005/66/). I propositionen föreslås bl.a. en ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). En ändring i samma paragraf har även föreslagits i proposition 2005/06:129 Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstillstånd för studier, proposition 2005/06:138 Personsäkerhet, proposition 2005/06:156 Sekretess i , proposition 2005/06:161 Sekretessfrågor - Skyddade adresser, m.m. samt proposition 2005/06:178 Hemlig rumsavlyssning. De ändringar som föreslås i den förstnämnda propositionen och i denna proposition föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i lagrådsremissen Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting. Lagrådet har i huvudsak godtagit förslagen men har också föreslagit vissa ändringar. uppdrog regeringen åt att utveckla och konkretisera de förslag om förstärkning av den fredstida förmågan vid svåra påfrestningar på samhället i fred som redovisat i rapporten villkor för samhällets beredskap (Fö2005/891/). Rapporten utvecklad krisberedskap - underlag års proposition om krisberedskap inkom till regeringen . Delar av rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena och remissammanställning finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2005/891/). Regeringen uppdrog åt att lämna förslag på hur den svenska krishanteringsförmågan inom ansvarsområde kan stärkas genom internationellt arbete, att lämna förslag på hur svensk krisberedskap, genom internationellt samarbete, skulle kunna bidra till ökad säkerhet och lämna förslag på hur en tydligare koppling skulle kunna utvecklas mellan den nationella verksamheten inom ramen för det nationella krishanteringssystemet och internationell verksamhet. Rapporten överlämnades till regeringen (dnr Fö2005/1591/). Chefen för beslutade att Försvarsberedningen i en rapport skall föreslå en samlad strategi för det fortsatta arbetet med att stärka samhällets förmåga inför framtida hot och risker. Efter tillsättandet av katastrofkommission (dir. 2005:3) och (Fö 2002:06) förlängda tid för sitt utredningsarbete förändrades förutsättningarna för Försvarsberedningens arbete. Chefen för beslutade därför om ändrad tid för Försvarsberedningens rapport. I enlighet med dessa uppdrag lämnade Försvarsberedningen rapporten strategi för säkerhet - Försvarsberedningens förslag till reformer (Ds 2006:1) där Försvarsberedningen lämnat sitt förslag till en säkerhetsstrategi, och föreslår ett antal reformer för att stärka samhällets säkerhet. fick regleringsbrev i uppdrag att analysera behovet av förändringar i förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. En rapport överlämnades till regeringen (Fö2005/678/). Rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena och en sammanställning över dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2005/678/). Regeringen gav i regleringsbrevet ett uppdrag till en myndighetsgrupp under ordförandeskap av att ta fram en nationell strategi för säkerhetsforskning. Rapporten överlämnades till regeringen (dnr N2005/839/ITFoU). Regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att tillkalla ett nationellt råd som skall verka för samordning av svenska myndigheters insatser för hjälp och stöd till dem som drabbats av naturkatastrofen i . Rådet överlämnade betänkandet Efter flodvågen - (SOU 2005:60) till regeringen . beslutade regeringen att tillkalla en oberoende kommission med uppgift att bl.a. utvärdera samhällets förmåga att hantera de påfrestningar som naturkatastrofen i inneburit och klargöra på vilket sätt de erfarenheterna kan tas till vara. Kommissionen, som antog namnet katastrofkommission, överlämnade betänkandet och - granskning och förslag (SOU 2005:104) till regeringen . Regeringen uppdrog åt ett antal myndigheter att inom sina respektive verksamhetsområden redovisa erfarenheterna av krishanteringsarbetet i samband med stormen i 2005. fick dessutom av regeringen i uppdrag att sammanställa och analysera de olika myndigheternas underlag i en rapport till (Försvarsdepartementet). Rapporten överlämnades (dnr Fö2005/2127/). En utökad användarkrets i I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) bedömde regeringen att en utökad användarkrets för Rakelsystemet bör eftersträvas för att tillfredsställa behovet av säkerställd och tvärsektoriell kommunikation i samhällets arbete med ordning, säkerhet och krisberedskap. Chefen för beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att ta fram ett förslag till en utökad användarkrets i radiokommunikationssystemet , den s.k. arbetsgruppen utökad användarkrets i . Arbetsgruppen redovisade en rapport med förslag till ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation för att möjliggöra en utökad användarkrets i det gemensamma radiosystemet (Fö2005/2515/). Rapporten har remissbehandlats. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2005/2515/). Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation trädde i kraft . inhämtades Lagrådets yttrande över lagförslaget (prop. 2002/03:110, bilaga 11). Huvudprinciperna i lagen har alltså behandlats i detta yttrande. Det nu aktuella lagförslaget innebär ett tillägg till den krets som träffas av undantaget i 3 kap. 8 § andra stycket 3 i lagen samt till bemyndigandet för regeringen i paragrafens fjärde stycke. I huvudsak kvarstår emellertid bestämmelsens karaktär oförändrad. Mot denna bakgrund har regeringen ansett att ändringen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande inte bedömts som nödvändigt. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats i detta lagstiftningsärende. Utskottet har erfarit att regeringen har utarbetat propositionen i samarbete med och de gröna. Utskottet har som ett led i beredningen av propositionen haft överläggningar med Statens räddningsverks och generaldirektörer och berett dem tillfälle att framföra synpunkter. I propositionen föreslås bl.a. en ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). En ändring i samma paragraf har även föreslagits i proposition 2005/06:129 Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstillstånd för studier, proposition 2005/06:138 Personsäkerhet, proposition 2005/06:156 Sekretess i , proposition 2005/06:161 Sekretessfrågor - Skyddade adresser, m.m. samt proposition 2005/06:178 Hemlig rumsavlyssning. De ändringar som föreslås i den förstnämnda propositionen och i denna proposition föreslås träda i kraft . Utskottet har beslutat att den av regeringen föreslagna ändringen i 16 kap. 1 § sekretesslagen överlämnas till för samordning och behandling. Utskottet har berett , utrikesutskottet och trafikutskottet möjlighet att inkomma med yttranden över proposition 2005/06:133. Yttrande har inkommit från . I proposition 2005/06:133 redovisar regeringen sin bedömning i en lång rad frågor i vilka inte föreslås ta ställning. Utskottet avstår från att ta ställning till eller närmare kommentera regeringens bedömningar utom i de fall där det motiveras mot bakgrund av förslag väckta i motioner som berör regeringens överväganden. om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur, KOM(2005) 576 slutlig, har överlämnats till utskottet. har upprättat en faktapromemoria (2005/06:FPM43) i ärendet , vilken anmäldes i kammare . Företrädare för har vid en föredragning för utskottet redogjort för ärendet. Utskottet behandlar i detta betänkande även styrelses framställning 2005/06:RRS21 angående statens insatser för att säkerställa en god beredskap för oljekatastrofer. Framställningen till baserar sig på den granskning som redovisat i sin rapport oljan når land - har staten säkerställt en god beredskap? (RiR 2005:31). I propositionen redovisar regeringen en strategi för samhällets säkerhet. Strategin syftar till att bilda ett ramverk för samhällets samlade arbete med att stärka säkerheten. För det fortsatta arbetet redovisar regeringen en inriktning för säkerhetsarbetet som löpande kommer att följas upp och redovisas till . En redogörelse lämnas över ansvarsfördelningen mellan aktörer inom krishantering i samhället och behovet av en samlad nationell lägesbild tydliggörs för regeringen och samt för myndigheter. Vidare redogör regeringen för hur strukturen för krishantering bör förstärkas genom bl.a. att en myndighet föreslås få det tvärsektoriella krisledande ansvaret. I propositionen beskrivs regeringens syn på en utvecklad strategi på informationssäkerhetsområdet och ett nationellt program för säkerhetsforskning. Dessutom beskrivs behovet av en utökad användarkrets för radiokommunikationssystemet för att stärka samhällets arbete med ordning, säkerhet och krisberedskap. I propositionen föreslås en ändring av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Lagändringen innebär att kravet på inbjudningsförfarande inför beslut om att meddela tillstånd att använda radiosändare vid frekvensbrist inte skall gälla sådan radioanvändning som behövs för verksamhet som bedrivs i syfte att tillgodose allmän ordning, säkerhet eller hälsa. I propositionen föreslås vidare en lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Bestämmelserna i lagen syftar till att kommuner och landsting skall minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred. Därigenom uppnås också en grundläggande förmåga för civilt försvar. Den nya lagen ersätter lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting samt vissa delar av lagen (1994:1720) om civilt försvar som upphävs. Regleringen av verkskydd, hemskydd, mörkläggning och varning i den sistnämnda lagen avskaffas helt. Bestämmelserna om skyddsrum förs samman i en lag om skyddsrum. Även bestämmelserna om utrymning och inkvartering under höjd beredskap samlas i en egen lag. Vidare föreslås vissa ändringar i sekretesslagen (1980:100) och (1987:10) samt ett antal andra lagar som en följd av de nya lagar som föreslås. Lagändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . har granskat statens åtgärder för att säkerställa en god beredskap för att ta hand om olja som når land vid stora oljeolyckor. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten oljan når land - har staten säkerställt en god beredskap? (RiR 2005:31). Granskningen visar att de statliga insatser som syftar till att stödja kommunerna i samband med oljekatastrofer är bristfälliga. Av granskningen framgår också att ansvaret för saneringsfasen vid en räddningsoperation - dvs. det skede i oljebekämpningen som följer efter den akuta fasen i olycksarbetet - i inte är reglerat. Detta har flera nackdelar som påtalas i granskningen. anser att åtgärder behövs för att förbättra de statliga myndigheternas insatser för att stärka kommunernas oljeberedskap och ge stöd i samband med oljeolyckor. Det finns enligt styrelsens mening skäl att överväga om tillsynen av kommunernas oljeberedskap bör förstärkas genom att ansvaret för tillsyn utvidgas till att även avse saneringsfasen. Styrelsen anser också att man bör överväga att komplettera regelverket så att det blir möjligt för en statlig myndighet - antingen eller den berörda - att under vissa omständigheter ta över ansvaret för oljebekämpningen under saneringsfasen vid stora oljeolyckor som rör flera kommuner. Styrelsen föreslår att begär att regeringen ser över regleringen av oljeskadeskyddet i syfte att överväga och vid behov genomföra förändringar av detta slag. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagstiftning med den begränsningen att utskottet inte tagit upp till behandling den i propositionen föreslagna ändringen i 16 kap. 1 § sekretesslagen. Utskottet har överlämnat denna del till för samordning och behandling. Lagen (1994:1720) om civilt försvar trädde i kraft och innehåller bestämmelser om kommunernas och landstingens ansvar inom det civila försvaret. Lagen innehåller också bestämmelser om hemskydd, verkskydd och befolkningsskydd. Lagen kompletteras av förordningen (1995:128) om civilt försvar. Bestämmelserna i lagen tar sikte på höjd beredskap, dvs. krig, krigsfara eller sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara. då lagen beslutades stod i stor utsträckning kriget i fokus för hotbilden. Därefter har förutsättningarna för planeringen med utgångspunkt från hotbilden förändrats. Planeringsinriktningen avser numera en betydligt bredare hotbild än tidigare och tyngdpunkten har allteftersom flyttats från hanteringen av kriget till hanteringen av andra krissituationer. När hotbilden förskjutits är det andra åtgärder som är nödvändiga att genomföra. Det finns behov av en lagstiftning som beaktar behoven såväl vid extraordinära händelser i fredstid som vid höjd beredskap. Lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting och lagen (1994:1720) om civilt försvar upphävs och ersätts av en ny lag om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. I den nya lagen regleras kommuners och landstings ansvar inom det civila försvaret. Bestämmelserna om hemskydd, verkskydd, varning och mörkläggning i lagen om civilt försvar avskaffas helt. Den nya lagen innehåller även bestämmelser som syftar till att kommuner och landsting skall minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred. På så sätt uppnås också en grundläggande förmåga till civilt försvar. Kommuner och landsting får i arbetet med fredstida krishantering en skyldighet att ta fram risk- och sårbarhetsanalyser, ett ansvar för att se till att förtroendevalda och anställd personal får den utbildning och övning som behövs för att de skall kunna lösa sina uppgifter vid extraordinära händelser och en skyldighet att till regional och central nivå rapportera om krisberedskapsläget före, under och efter en kris. Dessutom får kommunerna ett ansvar för att verka för samordning och samverkan mellan inom kommunen aktiva krishanteringsaktörer (geografiskt områdesansvar). Kommun- respektive ges rätt att besluta att verksamhet skall upphöra. Fullmäktige kan dock fortfarande fatta ett sådant beslut om styrelsen inte gjort detta. Kommunerna och landstingen skall få ersättning av staten för sådana uppgifter som de utför och enligt lagen är skyldiga att utföra under förutsättning att verksamheten är till nytta för hanteringen av extraordinära händelser av mycket omfattande och svårt slag samt höjd beredskap. I propositionen föreslås att en ny lag om skyddsrum införs. Begreppet skyddat utrymme avskaffas. Alla utrymmen för skydd av befolkningen i krig skall ha samma status och vara utformade och utrustade för att motstå verkningarna av sådana stridsmedel som kan antas komma till användning i krig. Om läget skulle kräva skyndsamma åtgärder för skydd av befolkningen i krig får skyddsrummen utformas och utrustas så att de i största möjliga utsträckning motstår sådana verkningar. Planeringsansvaret för skyddsrumsproduktionen centraliseras och läggs över på en statlig myndighet. Även ansvaret för byggande, besiktning och kontroll av skyddsrum, som ligger på kommunerna, förs över till myndigheten som har planeringsansvaret. I propositionen föreslås vidare att bestämmelserna om utrymning och inkvartering under höjd beredskap samlas i en lag.