bet · GT01SkU21 · 2006-02-21 00:00:00 — Allmänna motioner om taxering och skattebetalning m.m. I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från allmänna motionstiden med anknytning till taxerings- och skattebetalningsområdet. De frågor som tas upp gäller åtgärder för att komma till rätta med svartarbete, hanteringen av F-skattsedlar, redovisning av skatt i främmande valuta, uppgifter om socialavgifter på slutskattsedel och lönebesked, kontrolluppgift för mindre belopp, tidpunkten för inbetalning av moms, skriftliga besked från samt utformningen av reglerna om eftertaxering och skattetillägg. I betänkandet behandlar utskottet vidare motioner från allmänna motionstiderna 2003, 2004 och 2005 med anknytning till folkbokföringen. De frågor som tas upp i motionerna rör bl.a. folkbokföringreglerna för utlandssvenskar, gifta, studerande och delårsboende samt skyddet av personuppgifter. Utskottet avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns 13 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m. avslår motionerna 2005/06:Sk349, 2005/06:Sk359, 2005/06:Sk398, 2005/06:Sk401, 2005/06:Sk404, 2005/06:Sk417, 2005/06:Sk447, 2005/06:Sk485 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Sk486, 2005/06:Sk506, 2005/06:Ju420 yrkandena 2 och 5, 2005/06:N480 yrkande 22 och 2005/06:Bo298 yrkande 14. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Reservation 2 (v) avslår motionerna 2005/06:Fi319 yrkande 8, 2005/06:Sk259 yrkande 1, 2005/06:Sk350, 2005/06:Sk396, 2005/06:Sk423, 2005/06:Sk458 yrkande 1, 2005/06:Sk459 yrkande 1, 2005/06:Sk462, 2005/06:Sk512, 2005/06:N244 yrkande 3, 2005/06:N443 yrkande 58 och 2005/06:A417 yrkande 7. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Reservation 4 (v) Redovisning av skatter i främmande valuta avslår motion 2005/06:Sk229. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln avslår motionerna 2005/06:Sk217 och 2005/06:Sk236. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked avslår motionerna 2005/06:Sk234, 2005/06:Sk262, 2005/06:Sk280, 2005/06:Sk370 och 2005/06:Sk473. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Kontrolluppgift m.m. för mindre belopp avslår motion 2005/06:Sk263. Tidpunkten för inbetalning av moms avslår motionerna 2005/06:Fi317 yrkande 9, 2005/06:Sk306, 2005/06:Sk391, 2005/06:Sk428 och 2005/06:N306 yrkande 6. Reservation 7 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Sk409. avslår motionerna 2005/06:Sk213, 2005/06:Sk255 och 2005/06:Sk347. Reservation 8 (m, kd, c) avslår motion 2005/06:Sk318. Reservation 9 (v) avslår motionerna 2004/05:Sk383 och 2005/06:Sk296. Folkbokföring hos annan utan medgivande avslår motionerna 2004/05:Sk482 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Sk319 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2004/05:Sk343 yrkande 1 och 2005/06:Sk471. Reservation 10 (c) avslår motionerna 2004/05:Sk343 yrkande 2 och 2004/05:Sk486. Folkbokföringen för utlandsplacerade personer avslår motion 2003/04:Sk377. Reservation 11 (v) Skyddad identitet i folkbokföringen avslår motionerna 2004/05:Sk356, 2004/05:Sk426, 2004/05:Sk473, 2004/05:Ju293 yrkandena 23 och 24, 2005/06:Sk211, 2005/06:Sk314 och 2005/06:Ju380 yrkande 21. Reservation 12 (m, kd) Reservation 13 (fp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning De motioner som behandlas i detta betänkande berör frågor om F-skatt, redovisnings- och skattebetalningsfrågor, frågor om taxering och särskilda avgifter på skatteområdet samt folkbokföringsfrågor. Dessa frågor regleras i huvudsak i följande fyra lagar på det skatteadministrativa området. Skattebetalningslagen (1997:483), SBL, (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23) reglerar det s.k. skattekontosystemet. Lagen gäller således helt eller delvis vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av flertalet skatter och avgifter (däribland även socialavgifter och mervärdesskatt) som betalas av privatpersoner, företag och organisationer. omfattar skattekontosystemet även punktskatter (prop. 2001/02:127, bet. 2001/02:SkU27). SBL omfattar även materiella regler, bl.a. för utfärdande av F-skattsedel, beräkning av debiterad preliminär skatt, skyldighet att göra skatteavdrag och ränteberäkning samt regler inom skattekontosystemet för utredning i skatteärenden och påförande av skattetillägg och förseningsavgift. Lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (prop. 2001/02:25, bet. 2001/02:SkU10) innehåller bestämmelser om vem som skall lämna självdeklaration, vad självdeklarationen skall innehålla och hur den skall lämnas. Vidare innehåller lagen bestämmelser om kontrolluppgifter, dvs. om vad och för vem kontrolluppgifter skall lämnas samt vem som skall lämna kontrolluppgift. I taxeringslagen (1990:324) (prop. 1989/90:74, bet. 1989/90:SkU32) finns bestämmelser om taxeringsorganisationen och förfarandena på skatteområdet såvitt avser inkomstskatt, förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och ytterligare några skatter. Bestämmelserna omfattar utredning i taxeringsärenden (hit hör bl.a. bestämmelserna om taxeringsrevision), taxeringsbeslut (hit hör bl.a. omprövnings- och eftertaxeringsbestämmelserna), särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) samt omprövning och överklagande. Folkbokföringslagen (1991:481), FBL, (prop. 1990/91:153, bet. 1990/91: SkU28) innehåller grundläggande bestämmelser om folkbokföring, rätt folkbokföringsort, personnummer, beslut om folkbokföring m.m. De flesta av de frågor som tas upp i motionerna har tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /04:SkU25 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring, 2004/05:SkU28 Val av ledamot i skattenämnd, m.m. och 2004/05:SkU35 Allmänna motioner om F-skatt, m.m. Utskottet har i dessa betänkanden föreslagit att samtliga motioner avslås, vilket följt. Motioner om införande av ett nytt sockenbegrepp i folkbokföringssammanhang från bl.a. allmänna motionstiden har behandlats av utskottet i betänkande 2005/06:SkU13 Folkbokföringens koppling till de kyrkliga församlingarna. Med anledning av motionerna gjorde ett tillkännagivande till regeringen om en ny översyn av frågan om folkbokföringen även i fortsättningen skall knytas till de kyrkliga församlingarna eller om någon annan lösning skall väljas. De nu aktuella motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m. Utskottets förslag i korthet avslår alla motioner om tillkännagivanden om kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater, entreprenadavdrag m.m. främst med hänsyn till det arbete som redan pågår med inriktning på dessa frågor. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2 (v). I ett flertal s-motioner framhåller motionärerna de problem som svartjobb och olika former av skattesmitning skapar för seriösa företagare och för samhället i stort och begär tillkännagivanden som bl.a. rör frågor om entreprenadavdrag och omvänd momsskyldighet i byggverksamhet, typgodkända kassaregister vid kontanthandel och en utökad kontroll med personalliggare och kontrollbesök inom vissa branscher, schablonbeskattning, informationsutbyte mellan myndigheter etc. I motion Sk349 av i och () anförs att problemen med skattesmitning genom underentreprenörer breder ut sig i ett flertal branscher, och motionärerna föreslår att lagstiftningen ses över och att ett obligatoriskt entreprenadavdrag införs. Också i motion Sk398 av () föreslås att ett entreprenadavdrag införs. I motion Sk359 av () begärs ett tillkännagivande om att det behövs en förändrad lagstiftning mot svartekonomin som mer effektivt kan stävja skattefusket och att nyckeln till en effektiv bekämpning av svartekonomin ligger i ett verkligt effektivt kontrollsystem kombinerat med kännbara sanktioner för dem som inte efterlever reglerna. I motion Sk404 av och () anför motionärerna att det finns skäl att reagera starkt mot personer som missbrukar socialförsäkringarna genom att exempelvis uppbära a-kasse- eller sjukersättning som man arbetar svart, eftersom detta undergräver viljan att betala skatt. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att bör få rätt att överlämna information till och a-kassorna så att missbruk av socialförsäkrings- och trygghetssystemen förhindras. I motion Sk417 av och () framhålls att reglerna måste vara raka och enkla och att polisen och måste ha tillräckliga resurser. Vid prövning av alkoholtillstånd bör lämpliga remissinstanser användas, och den som vill ha alkoholtillstånd bör kunna presentera en lista över de anställda med personnummer. bör vidare ges utökade befogenheter och när som helst kunna besöka verksamheterna och kontrollera vilka som arbetar där. Är det andra än de som angetts på listan bör alkoholtillståndet dras in, såvida anställningsbevis inte kan presenteras. Ett annat sätt att komma åt svartjobb är samkörning av register i alla sammanhang där man söker bidrag. I motion Sk447 av () anförs att bör införa ett generellt lagkrav på kassaapparater med kvittoredovisning i yrkesmässig näringsverksamhet där kontanter används som betalningsmedel. Vidare bör kunna göra oannonserade kontrollbesök hos alla nystartade eller för skattemyndigheten okända näringsverksamheter och på så sätt klargöra ägarförhållanden och avgöra om verksamheten är eller skall vara registrerad till mervärdesskatt och/eller som arbetsgivare. och () anför i motion Sk485 yrkandena 1 och 2 att det är avgörande för att motverka ekonomisk brottslighet att det finns system som förbättrar kontrollmöjligheterna. Inom kontanthandel bör det införas ett krav på typgodkända kassaapparater som kontrolleras , och kunden skall alltid få ett kvitto. I motion Sk486 av samma motionärer framhålls vidare att det behövs en lagstiftning som innebär att huvudentreprenören skall vara ansvarig för att lagar och förordningar följs så att skatter och avgifter betalas. I motion Sk506 av och i (s) anförs att de förslag som läggs fram i SOU 2005:35, Krav på kassaregister och i Ds 2005:28, Skattefusk, effektivitet och rättvisa är efterfrågade och måste ses som ett första och mycket viktigt steg mot effektivare verktyg i arbetet mot den ekonomiska brottsligheten. Frågan om en schablonbeskattning bör ses som ett andra steg om det visar sig att dessa åtgärder visar sig vara otillräckliga. I motion Ju420 yrkandena 2 och 5 av m.fl. (v) anförs att regeringen bör återkomma med ett lagförslag med utgångspunkt i utredningen . Vidare bör möjligheterna till legitimationskontroller vid revisioner i bygg- och restaurangbranscherna införas med en möjlighet att dra in utskänkningstillståndet för restauranger. I motion Sk401 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att det behövs särskilda insatser på bred front mot branscher där arbetare utan arbetstillstånd utnyttjas av ekonomiska brottslingar, både vid anställningar och "förmedling" av svarta jobb. I motion N480 yrkande 22 av m.fl. (kd) anförs att den ekonomiska brottsligheten och den svarta sektorns utbredning är ett mycket allvarligt strukturproblem i den svenska ekonomin och ger betydande problem för seriösa företag. Ett fungerande rättssamhälle måste enligt vad som anförs bygga på att lagstiftningen är förankrad i människors rättsuppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna. I motion Bo298 yrkande 14 av m.fl. (fp) anförs att insatserna för att sanera byggbranschen från företag som missköter sig måste öka och att det behövs en där branschens aktörer tar ett ansvar för att sanera denna industri i samarbete med länsstyrelserna, och . I ett betänkande om bl.a. skattekontrollfrågor (bet. 2004/05:SkU28) kunde utskottet konstatera att regeringen och myndigheterna givit arbetet med att få bukt med svartarbete och skatteundandraganden hög prioritet. Ett exempel var att sammanslagningen av skattemyndigheterna till frigjort resurser för att bekämpa skattefusk. I samband med vårproposition (tilläggsbudget) tillfördes också engångsvis för att förbättra kontrollen av F-skatt. I budgetpropositionen angavs att även fortsättningsvis skall prioritera skattekontrollen, som i första hand skall inriktas mot företag som hanterar stora skatteunderlag och mot internationella transaktioner samt ekonomisk brottslighet. Därutöver skall myndigheten arbeta förebyggande samt undersöka behovet av regelförändringar. ekonomiska vårproposition lanserade regeringen ett brett program med åtgärder som förbättrad skattekontroll, effektivare verksamhet i skattebrottsenheterna, förslag om entreprenadavdrag och omvänd momsskyldighet, typgodkända kassaregister inom kontanthandeln och en intensifiering av arbetet med att stävja fusk med förmåner och bidrag. Utskottet kan nu konstatera att arbete med dessa frågor bedrivs med fortsatt hög prioritet. Frågorna om entreprenadavdrag och omvänd momsskyldighet har utretts, och förslagen i promemoria Ds 2004:43 Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms) har remissbehandlats. Förslaget om byggentreprenadavdrag har dock mött allvarlig kritik av remissinstanserna. Kritiken rör effektiviteten av förslaget och den ökade administrativa börda det medför. Regeringen avser att lämna ett förslag om omvänd mervärdesskatteskyldighet, och beredningen av ytterligare åtgärder mot fusk inom byggbranschen fortsätter. skattekontrollutredning har i betänkandet Krav på kassaregister - Effektivare utredning av ekobrott (SOU 2005:35) lagt fram förslag om krav på certifierade kassaregister i kontantbranscherna och möjligheter att göra kundräkning, kvittokontroll, provköp och kassainventering. När det gäller skattebrottsenheternas verksamhet föreslås att skattebrottsutredarna i viss utsträckning skall få verkställa beslag och husrannsakan. Vidare lämnas förslag till lösning när det gäller direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. Betänkandet har remissbehandlats . I Ds 2005:28 Skattefusk, effektivitet och rättvisa - utökad skattekontroll i vissa branscher och diskussioner rörande schabloniserade inslag i beskattningen lämnas förslag om förbättrade kontrollmöjligheter avseende restaurang-, frisör- och taxibranschen, vilket bl.a. innefattar en skyldighet att föra personalliggare och en möjlighet för personal att vid kontrollbesök efterfråga identiteten hos de verksamma i företaget. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen har beslutat lagrådsremissen Effektivare skattekontroll som innehåller flera förslag som skall leda till effektivare skattekontroll. - Företag som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning blir fr.o.m. skyldiga att registrera försäljningen i en typgodkänd kassaapparat. - Regeringen ser över hur småföretagare skall kunna få ersättning för inköp av sådana kassaapparater. - Företagare inom restaurang- och frisörbranschen skall fr.o.m. föra personalliggare. - får rätt att göra oanmälda besök hos företagare för att undersöka kassaapparater och personalliggare. - Skattebrottsenheterna ges fr.o.m. rätt att medverka vid husrannsakan samt möjlighet att verkställa beslut om beslag i vissa fall. - En skyldighet föreslås för internationella företag att fr.o.m. skriftligen dokumentera transaktioner med företag i intressegemenskap. Frågan om schabloniserade inslag i beskattningen övervägs av regeringen. Också arbetet med att komma till rätta med förmåns- och bidragsfusk är högt prioriterat. Regeringen har tillkallat en delegation med uppdrag (dir. 2005:52) att utgöra ett samverkansorgan för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från de offentliga försäkrings- och bidragssystemen. Delegationen skall lämna förslag till enhetliga metoder för att på en övergripande nivå mäta omfattningen av oegentligheter samt lämpliga mål och resultatindikatorer för arbetet med att minska sådana företeelser. Delegationen skall vidare främja samverkan mellan berörda aktörer för att förhindra olika former av oegentligheter, liksom verka för att regler som inbjuder eller kan ge upphov till sådana företeelser ändras. Delegationen skall löpande redovisa sin verksamhet och lämna en slutlig redovisning . Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredare (dir. 2005:91) som skall pröva om det är lämpligt att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan myndigheter införs. Bland annat har konstaterats att kommunerna, , och har ytterligare behov av att elektroniskt få tillgång till uppgifter från andra myndigheter. I uppdraget ingår bl.a. att se över om det är lämpligt att i ökad utsträckning lämnar ut uppgifter till andra myndigheter och vilka uppgifter som i sådant fall skulle kunna komma i fråga eller om myndigheternas behov kan tillfredsställas på annat sätt samt om och under vilka förutsättningar myndigheter bör ha möjlighet eller vara skyldiga att på eget initiativ underrätta andra myndigheter vid misstanke om oegentligheter. Utredaren skall vidare undersöka om behovet av ett ökat informationsutbyte går att förena med kravet på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Det är viktigt att arbete kan bedrivas effektivt, och då har utformningen av förfarandereglerna på skatteområdet stor betydelse. Regeringen har (dir. 2005:129) tillkallat en särskild utredare med uppdrag att föreslå reformerade förfaranderegler på såväl det direkta som det indirekta beskattningsområdet. Utredningsuppdraget syftar bl.a. till att ge möjlighet att bedriva beskattningsverksamheten mer rationellt och kostnadseffektivt samt att ge både enskilda medborgare och företag bättre service. En utgångspunkt skall vara en fortsatt utveckling mot minskad administrativ börda för de skattskyldiga. Utredaren skall också beakta intresset av att begränsa möjligheterna till skatteundandragande. En viktig uppgift för utredaren är att överväga om tiden nu är mogen att slopa den allmänna deklarationsskyldigheten för sådana fysiska personer som beskattas endast efter förtryckta uppgifter i deklarationsblanketten. Utredaren skall dessutom utvärdera systemet med skattekonton samt ge förslag till hur handläggningstiderna för omprövningsbeslut i samband med ett överklagande skall kunna förkortas. Utredaren skall också ge förslag till en enklare och mer sammanhållen lagstiftning på området. Med anledning av motionsyrkandena om att i ökad omfattning använda möjligheten att dra in tillstånd till servering av alkoholdrycker bör det erinras om att ett serveringstillstånd enligt 7 kap. 19 § alkohollagen (1994:1738) skall återkallas bl.a. om de förutsättningar som gäller för meddelande av tillstånd enligt 7 kap. 7 § samma lag inte längre föreligger. Enligt den sistnämnda paragrafen skall endast den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt är lämplig att utöva servering av alkoholdrycker beviljas serveringstillstånd. Regeringsrätten har dock i ett uppmärksammat rättsfall underkänt en sådan indragning när det vid en överraskningsinspektion befunnits att delägarens son, en släkting och en kamrat till denne arbetat i köket utan formell anställning. Denna extrapersonal ansågs ändå av Regeringsrätten som anställd av tillståndshavaren i alkohollagens mening. Preliminärskatt och arbetsgivaravgifter hade visserligen inte redovisats men det ansågs inte belagt att sådant hade bort redovisas (RÅ 2000 ref. 12). När det gäller frågan om taxerings- och skatterevisorer skall få avkräva legitimation har en sådan befogenhet tidigare betraktats som alltför långtgående, bl.a. därför att den skulle innebära att skattemyndigheten i detta avseende skulle få väsentligt mer långtgående befogenheter än polisen. Till saken hör att det enligt gällande rätt inte finns någon generell skyldighet att i vårt land bära med sig någon typ av legitimationshandling (prop. 1997/98:100 s. 163, bet. 1997/98:SkU28 s. 48-49; se även bet. 2001/02:JuU8 s. 17). Utskottet vidhåller att denna ståndpunkt är den rimliga i denna fråga. Vad gäller frågan hur de materiella reglerna bör vara utformade för att minska skatteundandragande och skattefusk kan utskottet hålla med motionärerna om att ambitionen bör vara att göra skattereglerna hållbara mot skatteundandragande och skattefusk. Det innebär bl.a. att möjligheterna till skatteplanering om möjligt bör minskas, som reglerna bör göras enkla att förstå och utformas så att de vinner allmän acceptans. finns det många andra viktiga krav som det svenska skattesystemet måste klara av. Tillväxtperspektivet, globaliseringen, EU-perspektivet samt behovet av att uppmuntra fler att arbeta mer och att ställa om till ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle utgör några av dessa krav. Mot bakgrund av att det gått skattereformen 1990/91 och att det skett en rad stora förändringar har regeringen aviserat en översyn av hela skattesystemet. Förberedelser genomförs för att kunna påbörja en sådan översyn. Med hänsyn härtill behövs enligt utskottets uppfattning inte något uttalande av med anledning av de aktuella motionerna. Av det anförda framgår att utskottet delar motionärernas uppfattning att frågan hur svartarbete och skatteundandragande skall motarbetas är synnerligen viktig. De flesta av motionärernas förslag är emellertid redan uppmärksammade i olika utredningssammanhang, och arbete med andra projekt pågår både inom och inom . Utskottet förutsätter att detta arbete även i fortsättningen bedrivs målmedvetet och med kraft och energi och anser inte att något formellt tillkännagivande av i denna fråga är påkallat. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner. Utskottets förslag i korthet avslår alla motioner om ändringar i reglerna om tilldelning och innehav av F-skattsedel. Jämför reservationerna 3 (m, fp, kd, c) och 4 (v). Enligt 4 kap. 7 § SBL gäller att en F-skattsedel efter ansökan skall utfärdas för den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet, såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Reglerna är desamma oavsett om sökanden bor i eller utomlands. Näringsverksamhet kan bedrivas av fysisk person (enskild firma) eller av juridisk person (aktiebolag, handelsbolag). För att det skall vara näringsverksamhet skall tre villkor vara uppfyllda, nämligen självständighet, vinstsyfte och varaktighet (13 kap. 1 § inkomstskattelagen). Om något av dessa villkor inte är uppfyllt är det såvitt gäller fysisk person i stället vanligen fråga om inkomst av tjänst i form av uppdragsinkomster eller hobby. Förutom kravet på näringsverksamhet får sökanden inte heller ha skatteskulder i eller i utlandet. I 4 kap. 13 § SBL uppställs vidare krav på att sökanden skall ha lämnat inkomstdeklaration och att denne inte får ha näringsförbud. Den som tilldelats F-skattsedel får , utan ansökan, en ny F-skattsedel. I flera motioner framställs yrkanden som syftar till att det skall bli lättare att få F-skattsedel. I motion Fi319 yrkande 8 av Per m.fl. (kd) anförs att det är ett problem att personer som endast tar uppdrag från tidigare arbetsgivare inte får F-skattsedel, och motionärerna föreslår att F-skattsedel skall delas ut till alla seriösa företagare som inte har fått näringsförbud eller har omfattande skatteskulder som inte betalas av regelbundet. I motion Sk259 yrkande 1 av och () anförs att många kvinnor som jobbar inom vårdsektorn har svårt att få F-skattsedel eftersom de inte kan visa att de har några uppdragsgivare, och motionärerna begär ett tillkännagivande om att dessa kvinnor skall få en helt annan möjlighet att styra sin arbetssituation som företagare. I motion Sk423 av och () anförs att typiska kvinnojobb ofta möter motstånd när de skall omsättas i företagande och att det är könsdiskriminerande och utvecklingshämmande för samhällsekonomin att män, men inte kvinnor, kan erhålla F-skattsedel och mot faktura arbeta på spridda platser. I motion Sk458 yrkande 1 av m.fl. (m, fp, kd, c) begärs ett tillkännagivande om att alla som ansöker om F-skatt skall tilldelas sådan.