bet · GT01UbU23 · 2006-05-11 00:00:00 — Det skall, enligt kommitténs uppfattning, vara möjligt för en elev i gymnasiesärskolan att kombinera kurser i ämnen och kunskapsområden till ett individuellt program. Kommittén föreslog också att eleverna skulle få möjlighet att välja kurser från gymnasieskolan. Utskottet anser i likhet med regeringen att vårdnadshavarna normalt skall ha det slutliga avgörandet om ett barn som har rätt till den obligatoriska särskolan i stället skall tas emot i . Utskottet anser det angeläget att skapa ett förtroendefullt samarbete mellan skola och hem och att detta utgör grunden för en god skolmiljö för barnet. Regeringen anser att den pågående försöksverksamheten bör upphöra och att rätten att välja skolform bör skrivas in i lag. Utskottet delar denna uppfattning. För elever i och gymnasieskolan finns möjligheten att bli mottagna i en annan kommuns skola om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl för detta. Hemkommunen svarar då för kostnaderna för elevens skolgång. Utskottet anser, i likhet med regeringen och , att det är rimligt att motsvarande rätt finns även för elever i den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan. Bestämmelserna för gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan bör vara likartade. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om att höja kompetensen i grund- och gymnasieskolan, inrätta en speciallärarutbildning samt tillgång till fortbildning för särskolans lärare. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c). Regeringen gör bedömningen att samverkan mellan och den obligatoriska särskolan, gymnasie- och gymnasiesärskolan samt vuxenutbildning (komvux) och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) är väsentlig för att öka kvaliteten i undervisningen. Därför bör det framgå av läroplanerna att sådan samverkan skall utvecklas. Regeringen skriver i sin bedömning att det är viktigt att personalen inom skolan har den kompetens som behövs för att alla elever skall få kunskaper och utvecklas. Skolhuvudmännens kompetensutveckling av lärare och lärarutbildningens insatser när det gäller kunskap i specialpedagogik bör noga följas för att säkerställa att sådan kompetens ges och finns tillgänglig. En nationell utvecklingsinsats för att öka samverkan och kvaliteten i särskolan och särvux bör även, enligt regeringens bedömning, omfatta stöd och stimulans till skolhuvudmännens arbete med kompetensutveckling av redan verksamma lärare samt insatser för att bättre belysa specialpedagogiska frågor i den statliga rektorsutbildningen. , skriver i en gemensam motion 2005/06:Ub13 yrkande 7 att kompetensen bör höjas i grund- och gymnasieskolan så att man kan ta emot elever i behov av särskilt stöd. I motionen framförs att skolan måste bli bättre på att ge elever med särskilda behov och som inte finns i särskolan den hjälp och det stöd de behöver. Det är undervisning i små grupper, extra stöd samt pedagogisk utveckling som behövs, inte godtyckliga särskoleplaceringar. Det krävs, skriver motionärerna, en hög kompetens inte bara hos lärarna utan också hos skolledningen så att arbetsmiljön och undervisningen är anpassade för dessa elever. I samma motions yrkande 8 anför , att fler utbildade speciallärare utgör grunden för god undervisning av alla elever i behov av särskilt stöd. Motionärerna föreslår därför att en ny speciallärarutbildning skall inrättas. , skriver i samma motion 2005/06:Ub13 yrkande 12 att särskolans lärare skall ges tillgång till fortbildning. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningar om kunskap och kvalitet i utbildningen. gör regeringen bedömningen att samverkan mellan särskolan respektive särvux och övriga skolformer kan gynna en utveckling av kunskapsuppdraget. Detta är en uppfattning som delas av utskottet. Samverkan mellan skolformerna är viktig för kvaliteten i undervisningen och för ett mer inkluderande arbetssätt. Regeringen avser att ge Myndigheten för skolutveckling och i uppdrag att ge stöd och stimulans för skolhuvudmännens kompetensutveckling i specialpedagogik för redan verksamma lärare. Utskottet anser att lärares kompetens har stor betydelse för elevens framgång i skolan. Utskottet anser att skrivelsen anger adekvata åtgärder för att säkerställa lärarkompetensen. Utskottets förslag i korthet bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet har i det föregående ställt sig bakom de bedömningar som regeringen redovisat i skrivelsen Kvalitet och samverkan - om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (skr. 2005/06:151) och föreslagit att avslår de motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen. bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Särskolan som egen skolform, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskolan som egen skolform. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkandena 1 och 2. Regeringens skrivelse pekar på problem i särskolan, men saknar konkretion och förslag om hur problemen skall korrigeras. vill betona att särskolan måste finnas kvar som en egen skolform. Ett av de ursprungliga direktiven till som utredde särskolan, var att särskolan skulle upphöra som egen skolform, och det kom att prägla kommitténs arbete. noterar med stor tillfredsställelse att regeringen inte i sin skrivelse återkommer med propåer om att särskolan bör läggas ned. Att särskolan samverkar med andra skolformer är bra, men det finns en specialkompetens inom särskolan som grund- och gymnasieskolor sällan kan erbjuda. Det är viktigt att inte politiskt begränsa särskolans organisation eller form. Såväl individintegrering av särskoleelever i grundskoleklasser, integrering av särskoleklasser i grundskolor, som separata särskoleklasser och särskolor måste accepteras, alltefter elevers förutsättningar och behov. Särskolans målgrupp, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om särskolans målgrupp. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkande 3. Särskolan är en skolform för barn som inte bedöms kunna nå kunskapsmål på grund av utvecklingsstörning. Andra orsaker kan vara att barnet har fått en hjärnskada som orsakat funktionshinder eller att barnet är autistiskt. Detta vill regeringen ändra på. När regeringen föreslår förändring av särskolans målgrupp så att barn med autism endast skall tas emot om de också är utvecklingsstörda eller har en betydande hjärnskada höjs kraven på individanpassning av former och undervisning. Regeringen lägger dock inga sådana förslag och anger heller inte att nya resurser till behövs för att klara detta. Regeringen säger endast att man "noga skall följa utvecklingen". Vi ser därför en stor risk för att undervisningen för autistiska barn kommer att ha brister om inte resurser för individanpassning tillskapas. Indirekt erkänner regeringen detta när man talar om behovet för autistiska barn av att få del av "det pedagogiska kunnandet och den lärmiljö som finns inom särskolan", genom att undervisas där, men följa kunskapsmål. Särskolan kan för de barn den är tänkt för ge möjligheter till en bättre skolgång. Men för andra barn än den egentliga målgruppen kan en placering i särskolan vara förödande. En felaktig placering i särskolan innebär ett utanförskap och icke ändamålsenligt undervisningsinnehåll, något som påverkar såväl prestationer som självbild. Alla barn har rätt till bästa möjliga skolgång givet sina egna förutsättningar. Särskolan får aldrig anvisas därför att det är den bästa lösningen för kommunen i situationer när skolan inte klarar av sin uppgift att ge alla barn den undervisning de behöver och har rätt till enligt skollagen. Det får inte förekomma att elever som egentligen inte hör hemma i eller gynnas av en placering i särskolan ändå placeras där, när skolan saknar resurser eller kunnande för att på andra sätt ge dem det stöd de har rätt till. I stället måste skolan bli bättre på att ge elever med särskilda behov och som inte finns i särskolan den hjälp och det stöd de behöver. Det är undervisning i små grupper, extra stöd samt pedagogisk utveckling som behövs, inte godtyckliga särskoleplaceringar. Utvecklingsstördas rätt till särvux, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvecklingsstördas rätt till särvux. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkande 9. anser att elever som tillhör särskolans personkrets skall ha rätt till vuxenutbildning inom särvux på såväl grundläggande som gymnasial nivå. Utvecklingsstörda behöver mer stimulans än andra för att upprätthålla den kunskapsnivå de en gång förvärvat. Nivå och omfattning skall anpassas till individernas förutsättningar. Placering av barn i särskolan, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om placering av barn i särskolan. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkande 4. Mellan läsåren 1992 och ökade antalet elever i den obligatoriska särskolan , medan elevantalet i ökade . Ökningen av antalet elever i särskolan är alarmerande, eftersom det faktiska behovet av särskoleplaceringar knappast ökat i samma takt som särskolans elevantal. har riktat kritik mot kommuner för att inte följa kravet på att utredningar skall föregå beslut om placering av elev i särskola. Andelen särskoleelever varierar mellan kommunerna. Barn med autism har bedömts olika på olika håll. Den kraftiga ökningen av antalet särskoleelever tyder på att även barn utanför särskolans målgrupp placerats i särskolan. Det finns en risk att barn som anses "besvärliga" eller av andra skäl inte fungerar i skolan placerats där. Detta kombinerat med föräldrars bristande inflytande över placeringen i särskola har gett betydande rättssäkerhetsbrister för enskilda. Regeringen konstaterar ökningen av antalet särskoleelever, men saknar analys av varför den skett. Vi menar att det finns en risk att kommunerna i stället för att anpassa former och undervisning till eleverna, alltför ofta placerar dem i särskolan. Bristande uppföljning av elever i , bristande individanpassning av former och undervisning samt bristande dialog med föräldrar har förstärkt problemen. Beslut om placering i särskolan måste fattas utifrån den enskilda elevens behov, inte för att brister i uppföljning och individanpassning. Rättssäkerheten är av yttersta vikt vid dessa beslut och därför måste kraven på utredningar anges tydligt i skollagen. Det måste preciseras hur vårdnadshavarnas rätt till insyn och delaktighet i utredningsprocessen skall garanteras. Föräldrars inflytande vid placering i särskolan samt möjlighet att begära omprövning av placering, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om föräldrars inflytande vid placering i särskolan samt möjlighet att begära omprövning av placering. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkandena 5 och 6. Regeringen konstaterar brister i de utredningar som görs av elever inför särskoleplaceringar. Beslut om placering av elev i särskola "fattas således på ett rättssäkert sätt", skriver regeringen. Kraven på utredning bör lagregleras, menar regeringen, men lägger inga sådana förslag. Vårdnadshavaren skall ha "rätt till insyn och delaktighet i utredningsprocessen", enligt regeringen, men den preciserar inte vad detta innebär. Beslut om "rätt till särskola skall regelbundet omprövas", enligt skrivelsen. Men vem som kan begära omprövning framgår inte, bara att särskolans styrelse skall besluta i saken. Regeringen avser inte agera vidare i frågan. pågår en försöksverksamhet där elever inte kan tas emot i särskolan utan föräldrarnas medgivande. Försöket upphör 2008. Regeringen menar att "vårdnadshavare normalt bör ha det slutgiltiga avgörandet" angående barnets placering. Regeringen vill dock inte att denna föräldrars beslutanderätt skall vara "ovillkorlig". Skolan skall kunna besluta "vad som är bäst för barnet". Problemet i detta resonemang är att alla elever inte har en entydig situation, utan att det kan förekomma gränsdragningsproblem, där föräldrar och skola är av olika uppfattning. Redan den betydande ökningen av antalet särskoleplaceringar visar att det är på det sättet, samt att skolhuvudmannen långt ifrån alltid fattat beslut utifrån "vad som är bäst för barnet". Därför måste föräldrars ansvar och beslut vara ytterst avgörande vid särskoleplacering. Den försöksverksamhet som pågår med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, skall därför permanentas. anser att det skall vara möjligt för en elev i särskolan att läsa enstaka ämnen enligt kursplaner. Det är dock oerhört viktigt att ingen oklarhet uppstår om vilken skolform eleven befinner sig i. Om en elev bara läser vissa grundskoleämnen men inte alla behörighetsgivande ämnen kommer han eller hon inte att kunna börja i gymnasieskolans nationella program. Det gäller att föräldrar är medvetna om detta. Möjlighet för elever i särskola att välja skola, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjlighet för elever i särskola att välja skola. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkande 10. anser att regeringen är alldeles för restriktiv i sina skrivningar om elevernas möjligheter att välja en skola i en annan kommun. Det skall inte behöva finnas särskilda skäl för att eleven skall få gå i en annan kommuns skola. När det gäller gymnasiesärskolan menar vi att eleverna skall ha rätt att välja en skola i en annan kommun även om det aktuella programmet finns i den egna kommunen. Om eleven anser att en annan kommuns utbildning är bättre eller ligger närmare skall hon eller han inte hindras från att träffa ett sådant val. Individuella programmet, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det individuella programmet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkande 11. anser att gymnasieskolans individuella program varit ett stort misslyckande och därför skall avvecklas . Det är mycket oroande att det saknas samlad kunskap om vilken utbildning elever med utvecklingsstörning får på det individuella programmet. Fortbildning m.m., punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fortbildning m.m.. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub13 yrkandena 7, 8 och 12. Lärarförsörjningen för särskolan och måste säkerställas. Regeringen konstaterar att tillgången till specialpedagoger i särskolan inte har ökat. menar att de specialpedagogiska kunskaper som ingår i lärarutbildningen upplevs som bristfälliga från skolornas sida. Som nämnts ovan menar vi att det behövs en ny speciallärarutbildning, som påbyggnad till lärarutbildningen. Särskolans lärare skall ges tillgång till fortbildning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2005/06:151 Kvalitet och samverken om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning. 2005/06:Ub13 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskolan skall bevaras som egen skolform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskolans former skall kunna se olika ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskolans målgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om placering av barn i särskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars inflytande vid placering av elever i särskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars rätt att begära omprövning av särskoleplacering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen höjs i grund- och gymnasieskolan så att man kan ta emot elever i behov av särskilt stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en speciallärarutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingsstördas rätt till utbildning i särvux. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för elever i särskola att välja skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det individuella programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till fortbildning för särskolans lärare.