bet · GT01AU6 · 2006-03-30 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2005/06:A243 och avslår motionerna 2005/06:A214 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A252, 2005/06:A258 yrkande 8 och 2005/06:A314. Arbetslösheten bland utlandsfödda är väsentligt högre än bland befolkningen i stort. Men problemet är större än så. hade de invandrade som grupp en sämre utveckling i förhållande till övriga befolkningen vad gäller trygghet i anställningsformer, självskattad ohälsa och upplevelse av ängslan, ångest och oro (Välfärdsbokslut för 1990-talet, SOU 2001:79). De flesta vet och ser att diskriminering av personer med utländsk bakgrund inte bara sker i samband med inträdet på arbetsmarknaden utan också på själva arbetsmarknaden. Detta måste dock ges större uppmärksamhet i debatten. Jag anser att regeringen bör tillsätta en särskild utredning som får till uppgift att brett kartlägga betydelsen av etnicitet för villkoren i arbetslivet. Jag är medveten om att det finns svårigheter med kvantitativa undersökningar då det är svårt att finna etniskt uppdelad statistik. Trots detta kan en gedigen utredning bidra både till en kvalitativ belysning av de sociala strukturerna på arbetsmarknaden och till metodutveckling kring dessa frågor. Det anförda innebär att motion A243 (v) bör bifallas. Etnisk diskriminering, punkt 4 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A258 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:A214 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A243, 2005/06:A252 och 2005/06:A314. Personer från länder utanför EU har inte rätt till samma förmåner inom arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringen som personer från länder inom EU. Detta leder - trots den antidiskrimineringslagstiftning vi har - till att personer från länder utanför EU utsätts för en strukturell diskriminering och marginalisering. Jag anser därför att skyddet vid arbetslöshet måste förbättras för personer från länder utanför EU. I regelverket för arbetsmarknadspolitiska program ska det finnas en möjlighet för invandrade med högskoleutbildning eller yrkesutbildning i ett bristyrke att få en kompletterande arbetsmarknadsutbildning när dessa personer har ett okvalificerat arbete i ett annat yrke. Kraftfulla åtgärder bör även vidtas för att invandrade akademiker ska kunna få kompletterande akademiska utbildningar för att erhålla relevant svensk akademisk examen. För att underlätta introduktionen på den svenska arbetsmarknaden och möjligheten till vidarestudier anser jag att staten ska ha en central nationell funktion för ekvivalering av utländska examina. Det anförda innebär att motion A258 yrkande 8 (mp, -) bör bifallas. Rekrytering m.m., punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf383 yrkande 17 och 2005/06:Sf389 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 16, 2005/06:Sf336 yrkandena 11 och 12 samt 2005/06:A309 yrkandena 10 och 11. Det är uppenbart att det förekommer etnisk bortsortering på den svenska arbetsmarknaden. En arbetssökande ska värderas efter sina meriter och hänsyn ska inte tas till ovidkommande förhållanden som exempelvis hudfärg och sökandens namn. Stat och kommun bör föregå med gott exempel, och införa ett system med avidentifiering av ansökningshandlingar vid rekrytering. En försöksverksamhet bör komma till stånd. Vid en avkodifiering av ansökningshandlingarna ersätts en arbetssökandes personuppgifter av en kod. Den som är ansvarig för rekryteringen tar sedan ställning till vem som är mest meriterad och därmed vilken av de sökande som ska gå vidare till en intervju. För det privata näringslivet bör det finnas gott om information, rådgivning och metodhjälp om man frivilligt vill ansluta sig till denna antidiskrimineringspraxis. Det anförda innebär att motionerna Sf383 yrkande 17 (fp) och Sf389 yrkande 18 (kd) bör bifallas. Rekrytering m.m., punkt 5 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf336 yrkandena 11 och 12 samt avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 16, 2005/06:Sf383 yrkande 17, 2005/06:Sf389 yrkande 18 och 2005/06:A309 yrkandena 10 och 11. Det är av avgörande vikt att skapa en rekryteringsprocess där diskriminering inte förekommer i något led. Det finns ett stort behov av att vidareutveckla metoder för att bekämpa diskriminerande strukturer och beståndsdelar vid rekrytering. genomförs försök med s.k. avidentifierade ansökningshandlingar på olika håll. Frågan om avidentifiering bör dock ses i relation till den diskriminering som sker under rekryteringsprocessen som helhet. En samlad översyn av hur diskriminerande praxis i bl.a. rekryteringshänseende kan motverkas genom utvecklade rekryteringsrutiner bör därför genomföras. Det är nödvändigt att varje människa möter världen som den faktiskt ser ut. Detta kräver tvärkulturell kompetens hos utbildningssamordnare och arbetsgivare. Den som talar fler språk än majoritetsspråket har stor fördel av det i sitt arbete. Styrkt tvärkulturell kompetens bör därför liksom flerspråkighet räknas som merit vid alla offentliga anställningar. Det anförda innebär att motion Sf336 yrkandena 11 och 12 (v) bör bifallas. Mångfaldsplaner, positiv särbehandling, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf281 yrkande 7 och 2005/06:A258 yrkande 11. Segregation leder till utanförskap, okunskap och rasism. Ett sätt att motverka ofrivillig segregation är att införa positiv kvotering. Detta har prövats med gott resultat i t.ex. . Kvotering är inte den enda åtgärd som behövs men kan tillsammans med andra handlingar bli ett effektivt vapen i kampen mot diskriminering. Inom den offentliga sektorn har s.k. antidiskrimineringsklausuler visat sig vara ett effektivt medel mot otillbörlig diskriminering. Det bör vara obligatoriskt att använda klausulerna i den offentliga upphandlingen. Klausulerna bör även användas vid offentlig tillståndsgivning och vid fördelning av offentliga resurser i övrigt. Den som bryter mot antidiskrimineringsklausulen ska få sitt tillstånd återkallat och avtal hävt och vara skyldig att betala skadestånd till motparten och till den som diskriminerats. Samtliga arbetsplatser med fler än tio anställda bör vara skyldiga att utarbeta s.k. mångfaldsplaner som ska innehålla en strategisk plan för hur ökad mångfald ska nås och hur arbetsgivaren tillsammans med de anställda ska arbeta mot fördomar och otillbörligt diskriminerande beteende. Det anförda innebär att motionerna Sf281 yrkande 7 (mp) och A258 yrkande 11 (mp, -) bör bifallas. Diskriminering på grund av sexuell läggning, punkt 7 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A311 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:L375 yrkande 35. Det finns många sätt att upprätthålla ett normativt förtryck. Homofobi är ett fenomen som eldar på och bevakar den heterosexuella manliga respektive kvinnliga . Den värnar stereotypa uttryck inom respektive könsroll och fördömer det som ligger utanför. Homofobi är ett av de starkaste uttrycken för att upprätthålla den manliga . Den försvårar ytterligare för män som vill ge uttryck för en identitet som inte ryms inom . Motsvarande problematik gäller också för kvinnor även om uttrycken ser olika ut. Homofobi, som alltså riktas både mot kvinnor och män, utgör en stark motkraft till förändring av både mans- och kvinnorollen. Homofobi måste motverkas aktivt. Det är en självklar del i arbetet för grundläggande mänskliga rättigheter och för att frigöra såväl män och pojkar som kvinnor och flickor från det heterosexuella normativa förtrycket. Förskolor, grund- och gymnasieskolor, idrottsrörelsen och andra ungdomsrörelser har ett mycket stort ansvar att lyfta fram och diskutera både de homofobiska tendenser som kan finnas inom den egna verksamheten och den förtryckande tystnaden. Hela samhällsapparaten behöver ta ett aktivt ansvar för att motverka homofobin och därmed hjälpa till att förändra mansrollen. Det anförda innebär att motion A311 yrkande 3 (mp) bör bifallas. Diskriminering på grund av funktionshinder, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So365 yrkande 1, 2005/06:So638 yrkande 1 och 2005/06:So706 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:A256. Människor med funktionshinder utestängs fortfarande från samhället som en följd av bristande tillgänglighet. Möjligheten för alla att delta på lika villkor minskas därigenom. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken slår fast att hinder mot tillgänglighet ska vara åtgärdade . Mycket litet har dock gjorts för att nå detta mål. För att klara målet krävs målmedvetenhet i handling och skarpa redskap. Ett sådant redskap är en kraftfull lagstiftning som stämplar bristande tillgänglighet för människor med funktionshinder som diskriminering. bör införa en sådan lag. Lagstiftning av detta slag finns redan i bl.a. , , och . Fördelen med en stark antidiskrimineringslagstiftning är att den leder till att krav ställs på näringsidkare och andra att göra olika verksamheter tillgängliga för alla. Lagstiftningen bör ta sikte på situationer när det med enkla medel är möjligt att göra en verksamhet tillgänglig för alla. Om så inte sker ska ansvar för diskriminering kunna utdömas. som inte har möjlighet att anpassa den bedrivna verksamheten ska dock vara undantagna. Det anförda innebär att motionerna So365 yrkande 1 (m), So638 yrkande 1 (fp) och So706 yrkande 3 (kd) bör bifallas. Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So710 yrkande 4, 2005/06:A364 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A417 yrkande 1 och avslår motion 2005/06:A336. Diskriminering på grund av ålder torde vara den vanligaste formen av orättvisa i behandling och bemötande. Detta känner alla till men få reagerar mot det. Negativa attityder mot äldre långt ned i de seniora åldrarna är så vanliga att de flesta har slutat lägga märke till dem. EG-direktivet, 2000/78/EG av , som handlar om likabehandling har fortfarande inte genomförts i svensk rätt med avseende på ålder. Det är en uppenbar brist. Trots uttalade ambitioner från den socialdemokratiska regeringen att åtgärda detta har andra diskrimineringsgrunder getts förtur. I sammanhanget bör beaktas att upp emot av alla anställda i vissa yrkesgrupper förväntas gå i pension fram . Verksamheter kommer att dräneras på den erfarenhet och yrkeskompetens den äldre arbetskraften kunnat tillföra. Den framtida välfärden hotas eftersom relationstalet yrkesarbetande/pensionärer riskerar att bli för lågt. Vi behöver arbeta längre för attkunnaklara sjukvård, omsorg och goda pensioner och vi blir därför alla vinnare i ett samhälle som tar till vara de äldres kunskap och erfarenhet, inte minst arbetsgivarna. Nationell lag bör nu utvidgas till att också omfatta ett förbud mot diskriminering på grund av ålder. I de flesta andra EU-länder finns redan ett förbud mot åldersdiskriminering. Det är nu hög tid att ett lagförslag presenteras där sådan diskriminering förbjuds, och detta bör göras snabbt. En nationell handlingsplan för att undanröja hinder för äldres möjligheter att arbeta bör upprättas. Det anförda innebär att motionerna So710 yrkande 4 (kd), A364 yrkandena 1 och 2 (fp) och A417 yrkande 1 (kd) bör bifallas. Allmänna frågor om jämställdhetslagen, punkt 10 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A241 yrkandena 1 och 5 samt avslår motion 2005/06:A257 yrkande 1. De fackliga organisationerna saknar ett bra redskap i jämställdhetslagen. För att stärka arbetstagarpartens roll i arbetet mot könsdiskriminering bör lagen göras semidispositiv. Det skulle stärka fackets roll när det gäller t.ex. den del av lagen som handlar om krav på aktiva åtgärder från arbetsgivaren. När parterna tecknar avtal med ett bättre innehåll än jämställdhetslagen binds arbetsgivaren av både lag och avtal, vilket innebär en risk att drabbas av dubbla sanktioner, dvs. för brott både mot lag och avtal. Detta förhållande underlättar inte tecknandet av kollektivavtal på jämställdhetslagens område. Med en semidispositiv lag när det gäller krav på aktiva åtgärder kan arbetsmarknadens parter teckna kollektivavtal med skarpare skrivningar än lagen utan att arbetsgivaren riskerar att drabbas av dubbla sanktioner. Fack och arbetsgivare skulle på så vis få större möjligheter att driva jämställdhetsarbetet framåt, och det skulle ge de fackliga organisationerna såväl ökat ansvar som en stärkt ställning. Ett annat problem är att Arbetsdomstolen i sin praxis tillåter att en allmän hänvisning till marknadskrafterna får rättfärdiga de löneskillnader mellan kvinnor och män som annars skulle anses utgöra grund för diskriminering. Jämställdhetslagen blir därmed oanvändbar på ett område där diskriminering på grund av kön är omfattande och strukturell. ser med stor oro på denna praxis. I syfte att förhindra ytterligare icke saklig användning av, och hänvisning till, begreppet marknadskrafter bör lagen omgående ses över i detta hänseende. Det anförda innebär att motion A241 yrkandena 1 och 5 (v) bör bifallas. 2 § jämställdhetslagen, punkt 11 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A241 yrkande 3. har arbetsgivarna ett utökat ansvar för att samverka med de fackliga representanter som finns på arbetsplatsen om aktiva åtgärder för att jämställdhet i arbetslivet ska uppnås. De ska särskilt verka för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. De ska också främja lika möjligheter till löneutveckling för kvinnor och män. Bestämmelsen utgör dock inte ett tillräckligt stöd för att en reell samverkan mellan parterna ska bli norm. I många fall existerar inte samverkan över huvud taget, och i andra fall inskränker den sig till information från arbetsgivaren till facken. Mot denna bakgrund tycks det vara nödvändigt att göra en skarpare markering om vikten av att arbetsgivaren samverkar med de fackliga organisationerna. menar därför att regeringen bör utreda möjligheten för JämO eller att vitesförelägga arbetsgivare för samverkansbrott enligt 2 § jämställdhetslagen. Det anförda innebär att motion A241 yrkande 3 (v) bör bifallas. 5 § jämställdhetslagen, punkt 12 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A370 yrkande 11. 5 § jämställdhetslagen stadgar att en arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Bestämmelsen är generellt utformad och vitessanktionerad. Sanktionen är dock inte tillräcklig. Prejudicerande beslut saknas. Lagen blir därför tämligen uddlös. JämO har utan framgång drivit ett fall där en kvinna ansåg sig ha blivit av med ett utlovat jobb då hon berättade att hon var gravid. menar att lagen måste skärpas så att den blir ett användbart skydd för kvinnor och män som under föräldraledighet blir diskriminerade i något avseende. Det anförda innebär att motion A370 yrkande 11 (kd) bör bifallas. 10 och 11 §§ jämställdhetslagen, punkt 13 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A370 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:A241 yrkandena 2 och 4, 2005/06:A335 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A380 yrkandena 1 och 2. Svenska arbetsgivare är skyldiga att upprätta en jämställdhetsplan och att genomföra en lönekartläggning . Löneskillnader ska analyseras och en handlingsplan ska upprättas. Det har visat sig att endast av de privata företagen och av arbetsplatserna inom offentlig sektor har en jämställdhetsplan. menar att det i första hand åligger arbetsmarknadens parter att i löneförhandlingar och genom kollektivavtal särskilt beakta principen om lika lön för lika och likvärdigt arbete. Dagens lagstiftning frestar parterna att inte ta sitt ansvar för att motverka de osakliga löneskillnaderna. Det är hög tid att se över reglerna om handlingsplan för jämställda löner och undersöka vilken effekt de haft i praktiken för att motverka strukturellt betingade löneskillnader och lönediskriminering. Jämställdhetsplanens betydelse och funktion i arbetet för jämställdhet bör utvärderas. Det anförda innebär att motion A370 yrkande 9 (kd) bör bifallas. 10 och 11 §§ jämställdhetslagen, punkt 13 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A241 yrkandena 2 och 4 samt avslår motionerna 2005/06:A335 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A370 yrkande 9 och 2005/06:A380 yrkandena 1 och 2. Jämställdhetslagen ger små möjligheter att angripa strukturella könsorättvisor, eftersom den bygger på begreppen direkt och indirekt diskriminering. Begreppen är enbart beskrivande och ger ingen förklaring till hur eller varför diskriminering uppstår. Vidare inriktar sig lagen ensidigt på de osakliga löneskillnaderna på en och samma arbetsplats. Jämställdhetslagen ålägger en arbetsgivare att genom aktiva åtgärder synliggöra och komma till rätta med osakliga löneskillnader. De kartläggningar som görs ger dock sällan tillräckligt med information. Det beror dels på bristande kvalitet i kartläggning och analys, dels på det motstånd som vissa arbetsgivare hyser mot jämställdhetslagen. Lagens syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön åsidosätts därför. har JämO ingen möjlighet att underkänna arbetsgivarens analys på grund av att den inte uppnår tillräckligt hög kvalitet. Det försvårar JämO:s arbete och riskerar att urholka lagens legitimitet . föreslår därför en skärpning av kraven på kartläggning och analys i 10 § jämställdhetslagen. En sådan skärpning skulle kunna innebära att JämO ges möjlighet till sanktioner gentemot de arbetsgivare som inte fullföljer lagens intentioner. Jämställdhetslagen saknar redskap för att lägga ett könsmaktsperspektiv på kvinnors och mäns olika arbetsmarknader och de olika värderingarna av arbete som finns utifrån kön. Verktygen kartläggning, analys och handlingsplan borde bättre fånga upp de löneskillnader som bygger på värderingar av kvinnors respektive mäns arbete. Genom att lyfta fram de strukturer som skapar en könsuppdelad och könssegregerad arbetsmarknad och de normer som gäller för kvinnors respektive mäns arbets- och lönevillkor, blottläggs också de sammanhang där de ojämlika maktförhållandena mellan kvinnor och män reproduceras. Regeringen bör återkomma med förslag om hur jämställdhetslagen ska bli ett bra verktyg för att motverka strukturell lönediskriminering. Det anförda innebär att motion A241 yrkandena 2 och 4 (v) bör bifallas. 31 § jämställdhetslagen, punkt 14 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A259 yrkande 10. JämO:s uppdrag är i första hand att se till att arbetsgivare följer lagens bestämmelser frivilligt, 31 § jämställdhetslagen. Detta ger en olycklig signal om att det skulle vara en "mjukislag" som till skillnad från annan lagstiftning inte behöver tas på allvar. Det är inte upp till vars och ens val att leva upp till vare sig miljökrav eller skattekrav, och så ska det inte heller vara med jämställdhetsarbetet. Paragrafen bör därför utgå. Det anförda innebär att motion A259 yrkande 10 (fp) bör bifallas. Arbetsliv, löneskillnader, punkt 15 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U315 yrkande 15, 2005/06:A259 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:A370 yrkandena 8 och 15 samt avslår motionerna 2005/06:A248, 2005/06:A254, 2005/06:A269 yrkandena 2, 4 och 5, 2005/06:A317 och 2005/06:A401. Svenska kvinnors förvärvsfrekvens är bland de högsta i världen. Trots detta har vi en i ett europeiskt perspektiv mycket könssegregerad arbetsmarknad. Det är en arbetsmarknad där kvinnor förväntas arbeta i lågbetalda jobb med offentliga arbetsgivare och män i näringslivet - en arbetsmarknad där kvinnor är underordnade och män är överordnade. Den offentliga sektorn har blivit en kvinnofälla. Kvinnors möjligheter till karriär och löneutveckling har begränsats, eftersom det inte funnits flera arbetsgivare att välja mellan och då det finns få eller inga karriärsteg för kvinnodominerade yrken inom offentlig sektor. Kvinnorna har lågt inflytande på arbetsplatsen, vilket leder till att den offentliga sektorn har högst andel sjukskrivna. TCO:s rapport , , är den senaste i raden som visar det starka sambandet mellan arbetsmarknadens struktur och risken för sjukskrivningar. En ökad möjlighet till rörlighet på arbetsmarknaden skulle få en positiv effekt på framför allt kvinnors hälsa. En av de viktigaste jämställdhetsåtgärderna är att bryta upp monopolen inom kommuner och landsting för nya idéer och kvinnliga företagare. Ökad konkurrensutsättning av verksamheter som t.ex. äldreomsorg och sjukvård skulle utveckla den traditionellt kvinnliga arbetsmarknaden. Att öppna de offentligt finansierade välfärdstjänsterna för reell konkurrens och privat företagande hos de kvinnor som är verksamma där är att ta till vara den tillväxtpotential som finns där. Vi anser också att regeringen bör föreslå åtgärder för att underlätta avskaffandet av osakliga löneskillnader som beror på kön. Det är dags för en ny löneskillnadsutredning för att kartlägga och analysera skillnaderna, osakliga som sakliga, samt orsakerna och förklaringarna. Det anförda innebär att motionerna 2004/05:U315 yrkande 15 (kd), A259 yrkandena 5 och 6 (fp) och A370 yrkandena 8 och 15 (kd) bör bifallas. Arbetsliv, löneskillnader, punkt 15 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A254 och 2005/06:A269 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:U315 yrkande 15, 2005/06:A248, 2005/06:A259 yrkandena 5 och 6, 2005/06:A269 yrkandena 4 och 5, 2005/06:A317, 2005/06:A370 yrkandena 8 och 15 samt 2005/06:A401. Jag anser att en utredning bör ges i uppdrag att identifiera och analysera normskapande och rättstillämpande roll för jämställdhetsarbetet på den svenska arbetsmarknaden och vad det får för konsekvenser för kvinnors löner och anställningsvillkor.