bet · GT01MJU14 · 2006-06-01 00:00:00 — If you have some more to give us about that sector, I would be glad. : I apologize, but I cannot foresee what will be the outcome of the working group on the issue of CO2 in cars. But this is an area where we need to do more. This is, I think, already acknowledged and everybody is aware of this. I can not say in detail what the working group will be proposing and identifying as measures, but perhaps you can conclude from the fact that we have two working groups, on in cars for this particular sector, that this is an issue where we need to do more. (): When we are talking about the emission trading system after the second period, I think one of the basic questions is if the allowances should be distributed for free or not. You want to have a system that is simple, transparent and also can take care of new entrants. I mean that it would be much simpler to do that if you could sell the allowances at an auction. Therefore I would like to ask you: Is there such a discussion going on for the coming periods that you should sell allowances at an auction instead of distributing them for free? Then you would have a much simpler system. You would not need the discussion about having a central distribution from . You could have just one figure for each country - each country is allowed to sell a certain amount of allowances, but then they could be sold at an auction in each country. : A very brief answer: Yes, there is a discussion! Ordföranden: that short answer will also end this part of the day! We thank you very much, , for having you here! Now it is time to switch over to Swedish again. I hope that you will enjoy the rest of the day as well! Detta innebär alltså att vi nu har fått höra lite grann från EU-perspektivet, och ska vi få höra om den svenska klimatpolitiken och de styrmedel som finns där. Den som inleder den delen är vår miljöminister . Efter det har vi också möjlighet att ställa frågor innan vi bryter för en lunchstund. Statsrådet (): (Bild bilaga 3)Tack för möjligheten att medverka i det här utomordentliga initiativet att diskutera klimatpolitiken. Det är roligt att vara här, även om jag tyvärr bara är med en begränsad del av dagen. Klimatet förändras, det vet vi. Vår uppgift som politiker är att ha ett ansvar för både hur vi ska anpassa oss till klimatförändringarna och framför allt hur vi ska hejda klimatförändringarna. Vi ska sätta målen som avgör ambitionsnivån, och vi ska utforma styrmedlen som gör att det vi vill uppnå, det uppnår vi också. Den har satt höga mål för klimatpolitiken. Vårt nationella mål för klimatpolitiken är bland de mest ambitiösa i världen i relation till det åtagande som vi har i Kyotoprotokollet. Den har också satt målet att bryta beroende av fossila bränslen till 2020, och vi är övertygade om - det är vår utgångspunkt - att genom en stark klimatpolitik kan vi också göra en insats som har betydelse för vår gemensamma framtid. Lejonparten av de svenska utsläppen kommer från vårt energisystem inklusive transporter, från jordbruket och från industriprocesser. Energiförsörjningen och transporterna är ju själva pulsen i det moderna industrisamhället. Energifrågorna och transportfrågorna är också några av våra viktigaste miljöfrågor, och det är därför regeringen nu har ett gemensamt departement för energi-, bostads- och miljöpolitiken, . Det här ligger i linje med den övergripande strategi som vi har om det gröna folkhemmet, att vi vill skapa ett hållbart samhälle, ett samhälle som kan förena tillväxt och miljö, tillväxt och social rättvisa och hållbara energi- och transportsystem. Klimatpolitiken är ett av många exempel på hur väljer att ligga i frontlinjen i miljöpolitiken. Det är ett exempel på hur vi jobbar med miljöpolitik som ett sätt att också driva ekonomisk utveckling. Vi brukar tala om klimatpolitiken som en politik för miljödriven tillväxt och välfärd. Vi vet att det finns tekniker för att minska vår påverkan på klimatet, och det är vår roll att skapa förutsättningar för de här klimatvänliga teknikerna så att de tas i bruk i näringslivet och i samhället i övrigt. Klimatfrågan handlar också om solidaritet och om ansvar. Om vi inte tar hotet om klimatförändringar på allvar riskerar vi vår välfärd, vår ekonomi, vår miljö och våra barns framtid, och vi riskerar också stabilitet, säkerhet och trygghet i världen. Klimatpolitiken är också en politik för rättvis och hållbar global utveckling. Alltfler inser vidden av klimatproblemet. Vi har en stor samsyn, och det gäller inte minst i . Det finns en växande insikt också världen över om allvaret och att det krävs kraftfulla åtgärder. Här i känner jag att det finns ett väldigt starkt stöd, inte minst hos allmänheten, för en offensiv klimatpolitik, även om de flesta ännu inte har märkt klimatförändringarna i vardagslivet. Det här vet vi bland annat från undersökningar, som visade att av befolkningen i tycker att det är viktigt att sätter in åtgärder för att göra någonting åt klimatförändringarna. Det här ser jag som ett starkt stöd för det arbete som vi driver. För den har klimatfrågan alltså hög politisk prioritet, och vi har drivit den med väldig konsekvens och styrka också internationellt. Det viktigaste vi har gjort , som jag ser det, är att vi har visat att det går att förena en framgångsrik ekonomisk politik, en tillväxtpolitik, med att också kapa utsläppen av växthusgaser och att vi kan kombinera politiken för en ekonomisk utveckling med ansvar och solidaritet för världen. Bakom det här ligger en politisk strategi. Jag vill presentera det som jag ser som de tre viktigaste utgångspunkterna för den här strategin. Den första är ett starkt engagemang i det europeiska och internationella klimatsamarbetet. Den andra viktiga utgångspunkten är tydliga och ambitiösa mål på hemmaplan. Den tredje utgångspunkten är effektiva styrmedel, styrmedel som är utformade för att skapa långsiktigt stabila spelregler och också för att främja ett fruktbart samarbete mellan stat, kommuner och näringsliv. Vi vet också att klimatpolitiken har en dubbel uppgift. Fokus måste ligga på att begränsa utsläppen, själva orsaken till problemet. Som en kollega till mig brukar uttrycka det: Vi måste stänga av själva kranen som får badkaret att svämma över. Men vi måste också se på vad som händer när badkaret svämmar över. Vi måste ha en långsiktig politik för anpassning. Här har regeringen nu tagit initiativ till en större utredning som blir en bra utgångspunkt för oss att under kommande mandatperiod lägga fast en bred, nationell strategi för även anpassning. Jag kommer att fokusera på ambitionen att minska utsläppen. Den första punkten är internationella och europeiska engagemang. Det är viktigt att ha som utgångspunkt att världen som helhet står för enorma utmaningar . Vi måste sätta klimatpolitiken i det sammanhanget. Vi ska minska fattigdomen i världen. Människors levnadsvillkor måste förbättras. Den snabba industrialiseringen i och nämns ofta. Det är enorma framsteg och enskilda men också stora problem. Koleldningen och oljeberoendet ökar i samma takt som välfärden ökar. Den här trenden måste vi bryta. Det måste ske på ett sätt som alla länder i världen, fattiga och rika, uppfattar som rättvist och legitimt. svarar de fossila bränslena för av världens energiproduktion. saknar mer än fyra miljarder människor tillgång till modern energi. Det är den globala utmaningen. Det är den utmaning som vi måste hantera. Vilken roll kan spela? Ja, vi kan spela en viktig roll genom att gå före i omställningen till en ekonomi oberoende av fossila bränslen och genom att samarbeta om tekniköverföring och bygga upp kunskap för att ta språng bort från miljöförstöring och mot utveckling. Men vi måste också se att det handlar om solidaritet. Klimatförändringarna drabbar de människor i världen värst som är fattigast och mest sårbara. Där måste vi sätta in våra insatser i biståndet och poängtera både utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder. Jag är glad över att det stora klimatmötet i lyckades bryta det dödläge vi hade i de internationella förhandlingarna, framför allt att vi lyckades komma överens om vägen framåt inom klimatkonventionen och Kyotoprotokollet om hur det ska gå till när vi förhandlar . En avgörande fråga för nu är att ta ansvar för att EU behåller ledartröjan på i den här processen. Vi har ett ansvar att driva processen framåt. Det kommer inte att bli helt lätt. Vi måste tillsammans både se till att de gemensamma åtgärder vi vidtar i EU är skarpa nog och hjälper alla EU-länder att gå tillsammans, till exempel handelssystemet, och också vara kraftfulla utåt i de internationella förhandlingarna. Det finns starka spänningar i EU-gruppen mellan progressiva regeringar med höga ambitioner i klimatpolitiken och konservativa regeringar som vill skära ned radikalt på ambitionerna. En viktig bakgrund till motståndet är, det ska vi ha klart för oss, svårigheter att nå de uppsatta målen. Men det finns också olika syn på klimatpolitiken. Många ser klimatpolitiken som ett hinder för den ekonomiska utvecklingen och inte, som vi driver, en möjlighet till synergier. Synen på ansvar i världen skiftar också. Kraven ökar på att för att ska göra någonting måste andra göra något. Jag tror att vi alla är eniga om det. Frågan är: Hur mycket? Vad är rättvist? Vi får inte tappa, menar jag, det som ligger i klimatkonventionens grundläggande överenskommelser. Vi har ett ansvar att gå före som industriländer. Det ansvaret har vi fortfarande. Det finns som sagt spänningar och det finns svårigheter men också, skulle jag vilja säga, ett fantastiskt engagemang, inte minst bland EU:s ministrar, för att driva klimatfrågorna. Vi hade debatt om dessa frågor, och jag måste säga att det var med stor glädje som jag gick från den diskussionen. Trots att vi på grund av motståndet inte kunde få så skarpa skrivningar som ville ha kändes det ändå att den stora majoriteten av länder verkligen vill driva frågorna. En minister uttryckte det så här: Jag tar ställning för de här skarpare målsättningarna som vi vill ha, för mitt hjärta ligger i klimatpolitiken. Hemifrån hade han kanske fått en annan instruktion. Så det finns ett stort engagemang på den politiska nivån i EU, och det känns väldigt bra när vi går in i den viktiga förhandlingsrundan som kommer. På den andra punkten om klimatmål menar vi att det är viktigt att sätta tydliga mål i klimatpolitiken, mål på både kort och lång sikt. Inte minst behöver industrin tydliga spelregler. Alla måste veta något om hur vägen framåt faktiskt ser ut. En ambitiös klimatpolitik på hemmaplan, som vi visar genom att sätta de ambitiösa målen, är också viktig för att skapa förtroende internationellt och därmed kunna driva de internationella förhandlingarna. Vem tror på ett land som inte visar hemma att man faktiskt klarar målen själv och visar allvar? Vår klimatpolitik går hand i hand med energipolitiken, transportpolitiken, bostadspolitiken, näringslivspolitiken. Det ser vi som en grundbult i en nationell strategi för att skapa ett hållbart, tryggt och konkurrenskraftigt . Det är det som vi kallar det gröna folkhemmet. Vi ser det här som en utmaning och en möjlighet, inte som ett problem. Vi har ett ambitiöst nationellt klimatmål i - minus . Vi ser att den här politiken med det här tydliga målet har gett resultat. Vi har minskat våra utsläpp, och de har legat i genomsnitt under utsläppen . Det går något upp och ned, det vet ni som följer utvecklingen. Men vi har lyckats bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och växthusgasutsläpp. har vi haft en ekonomisk tillväxt. Vi har minus och tillväxt. Vi ser att vi skulle ha haft högre utsläpp utan klimatpolitiska åtgärder. Det är viktigt att vi fortsätter den här utvecklingen, så att vi klarar de mål som vi har satt upp. Den tredje utgångspunkten, effektiva styrmedel, är också dagens ämne. Det är naturligtvis grundläggande att vi vet hur vi ska nå målen. Lagar och förordningar var länge ryggraden i miljöpolitiken, men använder vi många fler instrument, inte minst ekonomiska styrinstrument. Här har varit ledande. Vi har utvecklat nya slags marknadsinstrument och lärt oss mer under hand om hur de ska utformas för att vara tydliga, långsiktiga och miljömässigt effektiva. Vi var först i världen med att införa koldioxidskatt . Det här har successivt utvecklats, och koldioxidskatten ser vi är ett av de mest effektiva styrmedel vi har. Vi genomför en grön skatteväxling, av unikt slag nästan, en skatteväxling där vi systematiskt byter skatter på arbete mot skatter på miljö. Vi har utvecklat styrinstrument, till exempel de gröna certifikaten för förnybar elproduktion. Ni har redan hört en hel del om systemet för handel med utsläppsrätter, som kanske är det mest spännande vi gör. Det här är ett ramverk som har potentiellt väldigt stora möjligheter, som det just nu behöver utvecklas och förbättras. Vi använder också ett annat ekonomiskt styrmedel som vi mer sällan talar om, och det är investeringsstöd. Vi har gett mycket stora stöd till framför allt kommuner för en ekologisk modernisering. Till att börja med var det breda miljöstöd, som vi kallade lokala investeringsprogram. är de direkt inriktade på klimatåtgärder och kallas för Klimp, klimatinvesteringsprogram. Den här typen av investeringsstöd är väldigt viktiga. De främjar ett mycket viktigt samarbete mellan staten, kommunerna och näringslivet. När vi har utvärderat de här verktygen har det visat sig att det är bland de vassaste verktyg vi har, de ger verkligen en effekt. De är samhällsekonomiskt effektiva. De första drygt hundra avslutade investeringsprogrammen har minskat koldioxidutsläppen med ungefär en fjärdedel av det svenska klimatmålet. En viktig del i Klimpsatsningen är också informationsåtgärder, som är ett annat viktigt styrmedel. Vi vet att aldrig så bra initiativ kan misslyckas om man inte har medborgarna med sig och inte kompletterar det med informations- och kommunikationsinsatser. Regeringen har också gjort särskilda informationsinsatser, som vi vet har haft betydelse, för medvetenheten om klimatfrågan är stor i . En av våra stora utmaningar är trafiken, där vi just nu talar om transportproblematiken. Alltfler inser att vi verkligen måste ta tag i transportsektorn och få fler förnybara fordonsbränslen och fler miljöbilar. Det här satsar vi mycket starkt på. Som ni vet är vi på väg att få ett riktigt genombrott. Var tionde bil som säljs i är en miljöbil. Jag är stolt över att har gått före i arbetet med ekonomiska styrmedel, men vi har väldigt mycket att göra för att bli bättre. Inte minst måste vi bygga på forskning och utvärdering för att se vilka styrmedel som faktiskt fungerar, vilka som är miljömässigt effektiva. Men vi måste också titta på de här styrmedlen ur andra synvinklar. Hur kostnadseffektiva är de? Vad betyder de för investeringsbeteendet? Hur påverkar de konkurrensen i samhället? Vi måste också analysera dem ur fördelningssynpunkt och jämställdhetsperspektiv. Klimatpolitiken är en del av en radikal samhällsomvandling. Vi ska bygga en ny struktur för samhället. Det slutliga resultatet är ett direkt resultat av alla de små åtgärder som vi genomför. De måste vara genomtänkta, och det är viktigt att vi blir ännu bättre på att använda styrmedel i klimatpolitiken. : Den klimatpolitik vi för handlar om styrmedel, att utforma dem på ett smart och effektivt sätt. Men det handlar i grunden också om politiska värderingar. Det handlar om solidaritet, om att värna en långsiktigt hållbar och rättvis global utveckling. Hur viktigt tycker vi att det är? Det handlar om synen på ekonomisk utveckling, att bygga framsteg på omsorg om människor och miljö. Hur viktigt tycker vi att det är? Det är det som är grunden. Det är det som lägger grunden för ambitionsnivån. Regeringen kommer att fortsatt driva en ambitiös nationell klimatpolitik i global samverkan. som kommer lämnar jag en proposition i om klimatpolitiken. Jag ser fram emot frågor här, och jag ser också fram emot konstruktiva diskussioner framöver i den här viktiga frågan. (): Först vill jag beklaga att miljöministern inte lyckades prioritera de två första timmarnas utmärkta föredragningar här, men jag utgår från att hon tänker läsa dem i efterhand. Miljöministern nämnde bara i förbigående om konkurrenskraften för industrier och tillverkning över huvud taget, och jag påstår att det är en väsentlig del av en tillväxt. Jag tror att miljöhänsyn och konkurrenskraft och en tydlighet är förutsättningar för att vi ska bli lyckosamma. Man ska naturligtvis undvika dubbla styrsystem som ligger på varandra. Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga: På vilket sätt bidrar koldioxidskatten, som ligger på koldioxidutsläppsrätter som ingår i handelssystemet, till att öka tillväxten i ? Statsrådet (): Koldioxidskatten har kommit till framför allt för att minska utsläppen av växthusgaser och har varit väldigt effektiv för ändamålet. har vi fått ett nytt styrmedel, nämligen utsläppsrätter. Vår ambition och tydliga inriktning är att vi ska ersätta koldioxidskatten med utsläppsrätter så att vi inte får dubbla styrsystem. I den processen måste vi se till att den effektiva styrning vi har haft av koldioxider inte faller bort så att vi plötsligt har betydligt svagare incitament för att minska utsläppen av växthusgaser och sedan återigen måste skruva åt tumskruvarna. Det tror jag inte är bra för konkurrenskraft. Det viktiga är att vi har en stabil politik som ligger på en nivå som är den långsiktiga nivå vi behöver ligga på. Alldeles talade från kommissionen om vilka långsiktiga mål som vi har satt upp för industriländerna. Det betyder att vi får ett rejält incitament för att minska utsläppen. Det har vi haft i koldioxidskatten, och i övergången ska vi inte åka bergochdalbana, utan det ska vara stabilt. : Jag skulle vilja fråga miljöministern om forskningen. Som du sade är det stor samstämmighet om att det här är ett stort problem och att det verkar som om en klimatförändring är oundviklig. har vi betydande osäkerheter kvar. Vi har ofullständigt kända processer, och det kan komma överraskningar, processer där vi inte riktigt känner till hur de fungerar. Vad jag saknar i framställningen är forskningen och hur regeringen ser på satsning på fortsatt forskning i klimatfrågan. Statsrådet (): Jag håller med om att jag kunde ha sagt mer om forskning. Forskning för hållbar utveckling var ett av regeringens prioriterade områden när vi lade fram den senaste forskningspropositionen. Där gör vi det tydligt att det här är ett område som vi kommer att fortsätta att prioritera. Min uppfattning är att det är otroligt viktigt att vi fortsätter med bra klimatforskning i . har den utvecklats tillsammans med samhällsvetenskaplig forskning. Det är bra, därför att vi behöver de styrmedel som vi nu har fokus på, så att vi faktiskt vet vad vi gör när vi ska försöka åtgärda klimatproblemen. Det får naturligtvis inte innebära att tappar den ledande och den väldigt viktiga position som vi har haft när det gäller klimatforskning på naturvetenskaplig grund. Jag anser också att det är väldigt viktigt att vi jobbar vidare med att se till att forskningens resultat i verkligen nyttiggörs så att svenska forskare har möjlighet att fortsatt aktivt delta i IPCC och alla de internationella processerna. Det har vi försökt att tillse. Vi har till exempel förstärkt resurser till för att de ska kunna verka för detta. : Miljöministern säger att vi har lyckats bryta sambandet mellan koldioxidutsläpp och ekonomisk utveckling. Det handlar i hög grad om att vi exporterar vår produktion och att vi importerar koldioxidutsläpp av energianvändning, om man så vill uttrycka det, via vår handel. Vad jag skulle vilja veta är man vad gör långsiktigt. Det är viktigt att vår konsumtion får en lägre koldioxid- och energiintensitet. Vad gör man på EU-nivå för att fokusera den frågan? Statsrådet (): Det är alldeles riktigt att i världen som helhet ligger mer och mer av den materiella varuproduktionen i tredje världen. Det är naturligtvis så att det är lättare att på vårt stadium av den ekonomiska utvecklingen bryta sambandet mellan ekonomisk utveckling och koldioxidutsläpp än vad det är för till exempel och , och göra det . Det är en viktig utgångspunkt för oss när vi också ska bedöma vad länder klarar av. Vad som är intressant är att det här är någonting som gäller alla industriländer, att vår produktion flyttar ut på det här sättet. Likväl är det väldigt många industriländer som inte lyckats göra det har gjort. Alltså är det ett betydelsefullt brott vi gör. Det handlar om bland annat transporter, sätt att värma upp och så vidare. När det gäller hållbar produktion och konsumtion är det ett av högst prioriterade områden internationellt. Vi jobbar med det både i EU och i FN-sammanhang. Vi driver en av de processer som handlar om hållbar produktion och konsumtion inom FN. I EU jobbar vi mycket med produkter. Det handlar om produktkrav, det som kallas för en integrerad produktpolitik till exempel, livscykelanalyser, att ställa krav på hur produkter ska tillverkas. Men det handlar också om till exempel transportpolitiken, EU-gemensamma krav på att förbättra eller samarbeta för att förbättra utsläppen från bilar. Kan vi komma överens mellan länder om gemensamma kravnivåer underlättar det för det som är ett stort problem, nämligen frågan om handelshinder så att vi inte ensidigt ska ställa dessa krav. Det är oerhört viktigt att EU-länderna driver den här politiken tillsammans. Det är ingen lätt politik. Det möter ganska mycket problem att ställa den här typen av produktkrav. Men det är ett sätt att arbeta på. (): diskuterade Per Kågeson användningen av biomassa och pekade på ett ganska så tydligt sätt, tyckte i alla fall jag, att användningen av biomassa är bättre inom energiproduktionen än kanske inom transportsektorn. Han menar att den är effektivare där och att vi har styrmedel som kanske inte styr mot den mest effektiva användningen av biomassa. Delar ministern den analysen? Vad innebär det i så fall för förändringar i de styrmedel som vi har på energi- och transportsektorn? Statsrådet (): Jag har också tagit del av Per Kågesons analys kring detta. Jag tycker att det här är ett exempel på det som är viktigt för oss att följa för att se till att vi utformar styrmedlen på rätt sätt. Det är en väldigt svår fråga om vi ska satsa på biomassa och hur mycket vi ska satsa på biomassa när det gäller motorbränslen. Per Kågeson har i många sammanhang drivit att det kanske är väsentligare att minska energikonsumtionen på alla bilar, att man inte ensidigt ska satsa på miljöbilar och miljöbränslen. Där är jag helt enig med honom. Vi satsar och har satsat väldigt mycket på att främja användningen av biobränslen i energiframställningen. Det här är en balansfråga. Jag tycker att det är bra. Man kan behöva starka styrmedel för att få ett genombrott, till exempel som vi har fått, för miljöbilarna. När det gäller att sedan få fram en mer storskalig produktion får man se över om de ligger väl i förhållande till varandra. Det är viktiga frågor att följa. är jag inte beredd att göra några ändringar. : Jag håller med om att svensk klimatpolitik har varit ganska lyckosam, och det har gått bättre än vi har trott. Framför allt är det värmesektorn som verkligen har tagit för sig och konverterat från fossila bränslen till icke-fossila bränslen. Frågan är bara transportsektorn, vår nästa utmaning. Ser du att några kraftfulla styrinstrument behövs för att hålla sektorsmålen inom trafiken? Statsrådet (): Vi är redan i gång med ett antal styrinstrument. Vi har introducerat en fordonsskatt som ska gå direkt på koldioxidutsläppen. Det tror jag är ett väldigt viktigt styrmedel därför att den kommer att gälla hela bilparken och påverka alla bilar, inte ensidigt att man kanske köper en etanolbil, utan det främjar också små bilar, att man väljer ett energismartare alternativ. Ett stort problem vi har är de tunga transporterna. Här är det väldigt viktigt att vi får EU-gemensamma åtgärder, till exempel kilometerskatt.