bet · GT01SkU17 · 2006-02-21 00:00:00 — Det innebär att stiftelsen eller föreningen, sett av , skall bedriva en verksamhet som skäligen motsvarar avkastningen av stiftelsens respektive föreningens tillgångar. För föreningar gäller dessutom ett öppenhetskrav av innebörd att föreningen inte får vägra någon inträde som medlem, om det inte finns särskilda skäl för det med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annat. Allmännyttiga ideella föreningar som uppfyller villkoren för skattefrihet har enligt 63 kap. 11 § IL rätt till grundavdrag med om de skall beskattas för skattepliktiga rörelseinkomster. En översyn av de skatteregler som gäller för ideell verksamhet i olika former har tagits upp i flera motioner. Per m.fl. (kd) vill i motion Fi321 yrkande 16 att det skatterättsliga läget för allmännyttiga stiftelser skall klarläggas skyndsamt. Ett liknande förslag finns i motion Sk384 av och (). och () förespråkar i motion Sk386 yrkande 2 enklare regelverk och goda villkor för ideella föreningar. m.fl. (fp, m, kd, c) yrkar i motion Sk394 på enklare och mer generösa skatteregler för ideell verksamhet som också undanröjer att annan ideell verksamhet än idrott behandlas mindre förmånligt än idrottsföreningar. () efterlyser i motion Sk507 skatteregler som inte är oförmånliga för organisationer som jobbar med inställningen att vara ideella. och () anför i motion Sk517 att olika former av ideell föreningsverksamhet måste ges en likvärdig behandling i skattehänseende. m.fl. (s) förordar i motion Sk519 att ändrade skattebestämmelser för det ideella föreningslivet och non-profit-verksamheter övervägs i det långsiktiga arbetet med att stärka det ideella föreningslivet. m.fl. (m) begär i motion Kr281 yrkande 16 klarare skatteregler för idrottsföreningar. m.fl. (c) anser i motion Kr334 yrkande 18 att skattereglerna inte får försvåra engagemang av och tillgång till ledare och instruktörer. m.fl. (kd) begär i motion Kr373 yrkande 18 en utredning av vilka ändamål som skall innebära skattefrihet och att särskilt pröva om idrottsliga ändamål för en allmännyttig stiftelse skall kunna rymmas inom detta regelverk. m.fl. (v) anför i motion Kr380 yrkande 9 att beskattningen inom den allmännyttiga ideella sektorn skall utformas på ett sätt som underlättar och stimulerar ideell verksamhet, ideellt engagemang och ideellt ledarskap så att den ideella sektorn kan bevaras och utvecklas. Regeringen utfärdade direktiv (dir. 2004:92) till en kommitté som skall se över bestämmelserna om inkomstbeskattning av idrottslig verksamhet (). Utredningstiden har genom tilläggsdirektiv förlängts till (dir. 2005:123). Kommitténs huvuduppgift är att se över bestämmelserna om inkomstskatt som berör ideella föreningar med idrottsliga ändamål. Syftet skall vara att söka utarbeta ett system för beskattningen som i förhållande till dagens bestämmelser är bättre anpassat till de förutsättningar som gäller för den moderna idrottsrörelsen. I samband därmed skall kommittén överväga om det behövs särskilda skatteregler för den professionella idrotten. Kommittén skall också se över bestämmelserna som reglerar inkomstbeskattningen av idrottsutövare samt domare och andra idrottsfunktionärer. I uppdraget ingår även att överväga om det finns behov av att införa någon form av idrottsmannakonton. I den mån kommittén finner att vissa frågor inte kan lösas bara för ideella föreningar med idrottsliga ändamål, är den oförhindrad att lämna förslag som berör inkomstbeskattningen av ideella föreningar i allmänhet. Utgångspunkten för arbetet skall vara att det skatteprivilegierade området för ideella föreningar inte skall utökas. I ett lagstiftningsärende som gällde en utvidgning av den s.k. katalogen i 7 kap. 17 § IL (prop. 2003/04:33, bet. 2004/05:SkU11, rskr. 2004/05:61) uttalade i ett tillkännagivande att regeringen borde se över de regler som anger omfattningen av skattebefrielse för vissa allmännyttiga stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Av budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, volym 1, s. 131) framgår att regeringen arbetar med att skriva direktiv till en utredning om hur beskattningen av stiftelser som bedriver allmännyttig verksamhet bör utformas. Utskottet utgår ifrån att de frågor om ideell verksamhet som motionärerna tar upp kommer att få en belysning genom det utrednings- och beredningsarbete som redan pågår i . Det finns mot denna bakgrund inte anledning för att rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrker därför motionerna men anser att motionsyrkandena i stor utsträckning får anses vara tillgodosedda genom det pågående arbetet och tidigare tillkännagivande i frågan. Utskottets förslag i korthet avslår förslaget om ett tillkännagivande med anledning av gällande, tidsbegränsade, skattebefrielse för prästlönetillgångar. Vid stat-kyrka-reformens ikraftträdande lämnade den offentliga sektorn. Kommunstatusen för kyrkans församlingar och kyrkliga samfälligheter upphörde och därmed rätten för dem att ta ut församlingsskatt. Efter reformens ikraftträdande omfattas inte heller av de särskilda beskattningsregler som gäller för kommuner och som bl.a. innebär en befrielse från skyldigheten att betala inkomstskatt. En av utgångspunkterna i tidigare principbeslut om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) var att reformen skulle ge olika trossamfund så likartade villkor som möjligt. Genom lagstiftning (prop. 1997/98:116, bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284) infördes en särskild associationsform för trossamfund, s.k. registrerat trossamfund. blev genom reformen ett registrerat trossamfund medan dess församlingar och kyrkliga samfälligheter blev registrerade organisatoriska delar av detta trossamfund. Stat-kyrka-reformen innebär i fråga om beskattningen bl.a. att och andra registrerade trossamfund omfattas av de skatteregler som gäller för ideella föreningar. De är alltså begränsat skattskyldiga under samma förutsättningar som gäller för ideella föreningar. De särskilda rättssubjekt som avses i 10 § första stycket lagen (1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om (prästlönefastigheter, prästlönetillgångar) är vid taxeringar frikallade från skattskyldighet för inkomst och förmögenhet (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18). Den tidsbegränsade skattefriheten var resultatet av en avvägning mellan olika argument för och emot en beskattning av dessa tillgångar. För tiden därefter skulle beskattningen enligt propositionen ses över med utgångspunkt i principbeslutet om stat-kyrka-reformen. Den lagtekniska utformningen skulle i sig inte innebära något ställningstagande till vilka regler som skulle gälla . En förlängning av undantaget skulle förutsätta ett nytt riksdagsbeslut om förlängning eller modifiering av övergångsregeln. Enligt motion Sk382 av () är det rimligt att betalar skatt på samma sätt som andra institutioner och företag gör. När skyldigheten att betala skatt snart kommer att aktualiseras kommer frågan om ekonomi att ställas på sin spets, och krav kan komma att resas om fortsatt skattebefrielse. Regeringen bör enligt motionen arbeta efter att skattebefrielse upphör. Som framgår av utskottets redovisning ovan förutsätter en förlängning eller förändring av gällande skatteundantag för prästlönetillgångarna ett nytt riksdagsbeslut. Något sådant förslag har inte förelagts . Motionen innehåller inte heller något förslag om att den gällande tidsbegränsade skattefriheten skall ändras på något sätt. Utskottet anser att inte bör dra upp riktlinjer för regeringens arbete genom ett sådant tillkännagivande som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker därför motionen. Företag inom den sociala ekonomin Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om att skall uttala sig för en översyn av skattelagstiftningen såvitt avser företag inom den sociala ekonomin. I motion Fi229 yrkande 6 förordar m.fl. (mp, -) en översyn i syfte att reformera skattelagstiftningen på ett sätt som bättre tar till vara den sociala ekonomins intressen. Motionärerna anser att dagens skattelagstiftning är mer anpassad till marknadens sedvanliga kommersiella aktörer och att den försvårar för aktörer inom den sociala ekonomin. De vill göra en bred översyn av skatteregler inom flera olika områden: inkomstbeskattning, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Vidare bör ett system med negativ skatt i stället för offentliga bidrag kunna utredas i sammanhanget. Med social ekonomi avses i allmänhet sådana organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. De har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. En arbetsgrupp med företrädare för olika departement i har tagit upp olika folkrörelsefrågor och frågor om social ekonomi. Flera seminarier har hållits inom ramen för ett s.k. folkrörelseforum, bl.a. ett om social ekonomi. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med frågor med anknytning till social ekonomi. Det behövs därför inte ett tillkännagivande från sida. Motionen avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om ändringar i underlaget för avkastningsskatten. Skatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel tas ut på tjänstepensionskapital i försäkringsbolag, tjänstepensionskapital i stiftelser, tjänstepensionsavsättningar i företagens balansräkningar och privat pensionskapital. Avkastningsskatten infördes genom skattereform. Av motiveringen (prop. 1989/90:110, s. 484) framgår att avsikten var att minska skillnaderna i beskattningen av privatpersoners direkta sparande och försäkringssparande. Avkastningsskatten för pensionssparande är alltså tänkt att kompensera för att pensionssparandet inte beskattas . Skattesatsen för avkastningsskatten på pensionssparande har bestämts till i stället för den vanliga kapitalskattesatsen . Ursprungligen var skattesatsen ännu lägre, , för tjänstepensionssparande. En lägre skattesats än den allmänna kapitalinkomstskattesatsen har motiverats med det sparstimulerande syftet och att pensionssparandet är ett långsiktigt och bundet sparande (prop. 1989/90:110, s. 488). Skatten beräknas på ett schabloniserat kapitalunderlag. För livförsäkringsföretag utgörs kapitalunderlaget i princip av värdet av tillgångarna vid ingången av beskattningsåret efter avdrag för finansiella skulder . Pensionssparande är befriat från förmögenhetsbeskattning. Det är också förmånligt behandlat genom den avdragsrätt som finns för pensionssparande upp till ett halvt basbelopp . I betänkande Våra skatter? (SOU 2002:47) har föreslagits en höjd avkastningsskatt som en del i en skattereform. Förslaget motiveras med att den halverade avkastningsskattesatsen innebär ett stort skattebortfall, är negativt omfördelande och snedvrider ekonomiska beslut. Avkastningsskatten skall utredas vidare av den tillsatta särskilda utredare som skall göra en översyn av den skattemässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande, m.m. Enligt utredarens direktiv (dir. 2004:99) utgör den lägre skattesatsen på avkastningen på pensionssparande den mest betydande subventionen till ett sådant sparande. Tillsammans med skattesatsen för den särskilda löneskatten utgör den därför ett motiv för att omvandla löneinkomster till tjänstepensioner. Mot denna bakgrund skall utredaren överväga om skattesatsen för avkastningsskatten med nuvarande beskattningsunderlag även i fortsättningen bör uppgå till eller om skattesatsen eller beskattningsunderlaget bör ändras. I sitt arbete med frågan om förändringar av avkastningsskatten skall utredaren beakta den pågående utvecklingen mot en gemensam inre marknad för pensionssparande. I motion Sk256 yrkar och () att regeringen skall se över avkastningsskatten på pensionssparande i syfte att ändra reglerna så att skatten inte tas ut när pensionskapitalet inte lämnar någon avkastning. Som utskottet har redovisat ovan skall den schablonmässiga beräkningen av avkastningsskatten medföra en viss neutralitet mellan pensionssparande och annat sparande där avkastningen beskattas . Att avkastningsskatten utgår även när kapitalet minskat i värde är i princip riktigt. Skatten beräknas då på ett lägre värde, och därigenom tas hänsyn till att värdeförändringen inneburit att kapitalets förmåga att lämna avkastning har minskat. Eftersom avkastningsskatten utreds finns det enligt utskottets mening inte nu anledning att gå närmare in på skattens konstruktion. Utskottet avstyrker motionen. Uppskov med beskattning av fysiska personers kapitalvinster, m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om utvidgade uppskovsregler vid beskattningen av kapitalvinster och att införa riskkapitalavdrag. Jämför reservationerna 17 (m, fp, kd, c) och 18 (mp). Nuvarande regler om beskattning av kapitalvinst vid avyttring av tillgångar bygger på principen att vinsten tas upp till beskattning det beskattningsår under vilket avyttringen sker. Med avyttring avses försäljning, byte och liknande överlåtelse. Fysiska personers kapitalvinster vid avyttring av aktier eller andra delägarrätter beskattas i inkomstslaget kapital med en statlig skatt på . Vid avyttring av s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretag, dvs. andelar som ägs av en person som själv arbetar i viss omfattning i företaget, beskattas en kapitalvinst i tjänst upp till en viss nivå och därutöver i kapital. Den del av en kapitalvinst som motsvarar sparat utrymme för kapitalbeskattning beskattas därvid . Av en vinst vid avyttring av onoterade andelar som inte är kvalificerade tas endast fem sjättedelar upp till beskattning och endast i inkomstslaget kapital, vilket motsvarar en beskattning om av vinsten. Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar beskattas och har - i avvaktan på viss ytterligare utredning - kvar den partiella skattefrihet för utdelningar och vinster på onoterade andelar som gällde fram /06 och som då ersattes beskattning på hela vinsten. Vid överlåtelser av fysiska personers näringsverksamhet ses överlåtelsen som den sista affärshändelsen och vederlaget skall - utom vad avser näringsfastighet som skall beskattas i inkomstslaget kapital - tas upp till beskattning i näringsverksamheten och beskattas som förvärvsinkomst, dvs. enligt tillämplig kommunalskattesats och med statlig inkomstskatt om inkomsten överstiger vissa belopp. Om en näringsfastighet ingår i överlåtelsen beskattas vederlaget i denna del lägre till följd av att endast en del av vinsten är skattepliktig. Skatten blir därmed reducerad till . Beskattningen av en kapitalvinst vid avyttring av privatbostad blir på motsvarande sätt reducerad till . Sammanläggning eller delning av värdepappersfonder föranleder inte omedelbar beskattning av delägarna. Beskattningen skjuts också för den som vid andelsbyten i samband med företagsuppköp får aktier eller andelar i det uppköpande företaget som vederlag för aktier i ett uppköpt företag. De särskilda skatteregler som gäller vid vissa andelsbyten har tillkommit för att strukturaffärer i näringslivet inte skall hindras av den beskattning som normalt skall ske när aktier och andra andelar byter ägare. För att andelsbytesreglerna skall vara tillämpliga måste vissa grundläggande krav vara uppfyllda. En avgränsning som har gjorts är att andelsbytesreglerna endast skall omfatta rena delägarrätter, dvs. aktier och andelar, och inte andra instrument, t.ex. terminer, optioner och konvertibla skuldebrev, som inte innebär en rätt till en del i en juridisk person. Vidare skall andelsbytet ske på marknadsmässiga villkor, och det skall leda till att det företag som byter till sig andra företags andelar får röstmajoritet i det företag vars aktier det byter till sig. Genom lagstiftning (prop. 2002/03:15, bet. 2002/03:SkU5) utvidgades andelsbytessystemet för att hindra att uppköpta fåmansföretagare i spåren av den kraftiga värdenedgången på skulle - till följd av andelssystemets konstruktion i kombination med skattereglerna i 3:12-systemet - bli tjänsteinkomstbeskattade för vad som i realiteten kunde betraktas som en värdenedgång på de aktier som det uppköpande företaget lämnat i vederlag för fåmansbolagsaktierna. Reglerna gjordes tillbakaverkande så att de omfattar andelsbyten fr.o.m. . Vid beräkning av vinster på finansiella instrument tillämpas en s.k. genomsnittsmetod. Metoden tillämpades års skattereform på aktier som innehafts eller längre. Denna innebär att en genomsnittlig anskaffningsutgift beräknas för andelar av samma slag och sort som ingår i innehavet. Under utredningsarbetet inför skattereformen undersöktes ett antal olika metoder för beskattning av kapitalvinster på finansiella instrument, bl.a. olika s.k. saldometoder som i den enklaste versionen skulle innebära full återinvesteringsrätt utan att detta utlöser beskattning. Utredningen om reformerad inkomstbeskattning (Rink) föreslog en s.k. portföljmetod, som i princip var en vidareutveckling av en saldometod och som bedömdes kunna innebära effektivare kontroll och enklare kapitalvinstberäkningar. Med hänsyn till en omfattande kritik under remissbehandlingen, bl.a. att beskattning skulle kunna ske av orealiserade kapitalvinster, ansågs en sådan omläggning i kapitalvinstbeskattningen inte vara genomförbar (prop. 1989/90:110, s. 426). Ett tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördes . Avdraget var avsett att gälla till dess problemen kring de små och medelstora företagens kapitalförsörjning kunde få en permanent lösning. Sådana regler infördes i form av särskilda lättnader vid beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier. Som ett led i reformeringen av beskattningsreglerna för ägare i fåmansföretag ersattes - med undantag för medlemmar i oäkta bostadsrättsföreningar i avvaktan på ytterligare utredning - lättnadsreglerna med sänkt skatt från till på utdelningar och vinster vid försäljning av onoterade andelar (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10). Juridiska personers kapitalvinster beskattas i näringsverksamheten med skattesatsen . Ett betydelsefullt undantag infördes fr.o.m. då avyttringar av innehav av näringsbetingade andelar skattebefriades (prop. 2002/03:96, bet. 2002/03:SkU14). Aktiebolag och andra juridiska personer kan därför i princip utan skattekonsekvenser avyttra onoterade andelar i andra företag och marknadsnoterade andelar om innehavet motsvarar av röstvärdet i det andra företagets andelar. I motion Fi319 yrkande 10 begär Per m.fl. (kd) att regeringen skall återkomma till angående de typer av bytesaffärer som inte omfattades av beslut om utvidgade regler för framskjuten beskattning vid andelsbyten. I motion Sk239 av och () yrkas att beskattningen av kapitalvinst vid fondbyte skall slopas. () förordar i motion Sk298 att det införs ett riskkapitalavdrag för privatpersoner (yrkande 3) och en möjlighet till uppskov med beskattning av kapitalvinst vid företagsförsäljning om vinsten investeras i ett nytt företag (yrkande 4 i denna del). Enligt motion Sk367 av och () skall skattereglerna ge andelsägare rätt att byta fond utan skattekonsekvenser. I motion Sk427 av m.fl. (c, m, fp, kd) bör reglerna tillåta uppskov med beskattning av vinst vid avyttring av företag om vinsten återinvesteras i ett annat onoterat företag. Liknande förslag finns i motionerna T1 yrkande 7 av m.fl. (c, m, fp, kd) och N433 yrkande 3 av m.fl. (kd, c, fp, m). m.fl. (mp) vill i motion Sk450 utreda möjligheterna till sänkt skatt vid återinvesteringar i nya små onoterade lokala bolag (yrkande 1), uppskjuten skatt för företagare som använder sin egen vinst till investeringar i nya och växande företag (yrkande 2) och hur ett skattesystem kan utformas som gynnar långsiktigt aktieägande (yrkande 4). I en annan motion, N387, föreslår och () en utredning av förutsättningarna för att fysiska personer som är mantalsskrivna på den lokala orten och äger aktier i onoterade aktiebolag med säte på orten skall kunna få uppskjuten skatt så länge pengarna står inne i företaget (yrkande 1) och av förutsättningarna för att skjuta upp beskattningen av företag och företagare som satsar vinsten från försäljningen av ett bolag i ett lokalt företag så länge pengarna står inne i företaget (yrkande 2). Ett investeringsavdrag för företag som investerar i nyemitterade onoterade aktier som innehas föreslås i motion N434 yrkande 7 av () m.fl. En liknande avdragsrätt (riskkapitalavdrag) för direkta eller indirekta förvärv av nyemitterade aktier i onoterade bolag föreslås i motion N478 yrkande 11 av m.fl. (kd). Viktiga skäl mot olika nya former av uppskovsmöjligheter vid kapitalbeskattningen kan härledas ur de principer som skattereform vilar på. Skattebasen skall vara så bred som möjligt för att skattenivån skall kunna hållas låg. Olika avvikelser från huvudregeln om beskattning vid avyttring riskerar i förlängningen att leda till att skattebasen urholkas, vilket i sin tur - om skatteintäkterna skall bibehållas - medför ett behov av att höja skattesatsen för de transaktioner som fortfarande skall omfattas av huvudregeln. Avvikelser kan också motivera till skattebetingade val av investeringsobjekt och på det sättet vara ofördelaktigt för samhällsekonomins sätt att fungera. Förutom att olika former av särbehandling vid beskattningen kommer i konflikt med grundläggande principer i skattesystemet skulle ett system med skatteuppskov vid företagsförsäljningar numera inte heller kunna införas utan att hänsyn tas till att EG-rätten ställer krav på att återinvesteringar i företag i andra länder inom EU inte diskrimineras. Trots att en återinvestering görs utanför skulle den därmed ändå påverka den svenska skattebasen. Utskottet anser att bör hålla fast vid tidigare ställningstagande att inte införa nya uppskovsmöjligheter. Detsamma gäller förslagen att införa någon form av riskkapitalavdrag eller investeringsavdrag. Investeringar i onoterade aktier gynnas av att skattesatsen för fysiska personers investeringar i sådana aktier är lägre än den generella skattenivån. Inom företagssektorn är avyttringar av onoterade andelar och andra näringsbetingade innehav av andelar skattefria. Det är också möjligt för fysiska personer att genom ett indirekt ägande via ett bolag dra fördel av denna skattefrihet, som gällt . Bland motionerna finns även förslag som innebär olika nivå på beskattning av kapitalvinster på aktier beroende på innehavets längd. Utskottet vill här framhålla att det system med enhetlig beskattning som valde vid skattereform motverkar inlåsningseffekter och även är enklare att hantera både för dem som skall betala skatt och för . Den fråga om utvidgningar i systemet för framskjuten beskattning vid andelsbyten i samband med företagsuppköp som har tagits upp i motion Fi319 yrkande 10 behandlades av utskottet i samband med att kontantgränsen vid andelsbyten slopades fr.o.m. (bet. 2005/06:SkU9). Frågan bereds tillsammans med vissa andra frågor om andelsbyten inom , och utskottet har därför funnit att något tillkännagivande av inte är påkallat. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om att skall uttala sig för olika förändringar i skattereglerna om avdrag för pensionskostnader. Jämför reservation 19 (m, fp). Enligt motion Sf332 av Per m.fl. (m) är många avtalspensioner fortfarande förmånsbestämda som i ATP-systemet, vilket kan medföra att arbetsgivare avstår från att anställa äldre personer med hög lön för att pensionskostnaderna blir för höga. I syfte att de avtalsslutande parterna skall göra om pensionerna i avtalen så att de blir avgiftsbestämda föreslås i motionen att avsättningar till pensioner för anställda med obeskattade medel skall vara tillåtna endast för avgiftsbaserade pensioner (yrkande 6). Ett liknande yrkande finns i motion A364 yrkande 8 av m.fl. (fp).