bet · GT01FöU5 · 2006-02-07 00:00:00 — När det gäller motionsyrkanden om diskriminering vid internationella insatser och att Försvarshögskolan skall omfattas av lagen om likabehandling av studenter vid högskolan så har utskottet behandlat likartade yrkanden tidigare och avstyrkt dem. Utskottet har ingen annan uppfattning . Motionerna 2005/06:L291 yrkande 14 av m.fl. (fp), 2005/06:L341 yrkande 17 av m.fl. (c) och 2005/06:L375 yrkande 29 av m.fl. (v) bör därför inte bifallas. Utskottets bedömning och förslag i korthet Utskottet ser det som viktigt att förutsättningarna för hemvärnsmän att få ledigt från ordinarie arbete för att delta i katastrofinsatser är goda liksom att de då får rimlig ersättning för detta. Utskottet föreslår att avslår motionerna 2004/05:MJ6 yrkande 9 av m.fl. (kd) 2005/06:Fö208 av (). Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). m.fl. framhåller i partimotion 2004/05:MJ6 (kd) med anledning av stormen i att det råder brist på skogsarbetare. vet vi att det finns personer som arbetar inom andra yrken som besitter nödvändig kompetens för att delta i röjningsarbetet. föreslår att anställda i offentlig sektor skall ges rätt till tjänstledighet för att hjälpa till i uppröjningsarbetet. I krisberedskapsarbetet som utförts har ett stort antal personer deltagit ute i kommunerna, inte minst från Hemvärnet, vars insatser haft stor betydelse. Dessa deltar på frivillig basis och med godkännande från sina respektive ordinarie arbetsgivare. Endast vid ofred har hemvärnsmän tjänsteplikt. Den situation som råder får betraktas som snarlik detta, där insatser kan behövas ytterligare månader framåt i vissa kommuner. Det vore olyckligt om hemvärnsmän måste avstå från frivilligt deltagande i katastrofinsatserna på grund av bristande samtycke från ordinarie arbetsgivare. anser att regeln om tjänsteplikt vid extraordinarie katastrofsituationer bör kunna tillämpas för arbetsgivarens del även om deltagande är frivilligt från arbetstagarens sida (yrkande 9). framhåller i motion 2005/06:Fö208 (m) att Försvarsmaktens personal inklusive hemvärnet ofta är en oumbärlig resurs att sätta in till det civila samhällets skydd när extra ordinära händelser inträffar. Det har visat sig vid översvämningen i /och , vid oljesanering i samt nu senast vid stormen i . För hemvärnspersonalen gäller att den antingen måste medverka på sin fritid eller lämna ordinarie arbete för att genomföra stödinsatser. Den som lämnar ordinarie arbete skall naturligtvis ha ersättning som i princip täcker inkomstbortfallet. Så är det inte . Reglerna för hemvärnspersonalens ersättning vid extraordinära händelser bör därför ses över. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet har vid olika tillfällen betonat betydelsen av Hemvärnets insatser i Försvarsmakten och som stöd till det civila samhället. Regeringen beskriver i budgetpropositionen åtgärder för att öka möjligheterna för enskilda att medverka i samhällets krishantering och understryker vikten av ett utökat samarbete mellan frivillig försvarsverksamhet och det civila samhället. Utskottet har ingen annan uppfattning. Utskottet ser det som viktigt att förutsättningarna för hemvärnsmän att få ledigt från ordinarie arbete för att delta i katastrofinsatser är goda liksom att de då får rimlig ersättning för detta. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i dessa frågor om så skulle behövas. Därmed är motionerna 2004/05:MJ6 yrkande 9 av m.fl. (kd) och 2005/06: Fö208 av () till stor del beaktade. Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionerna 2005/06:Fö218 yrkande 6 av m.fl. (c, m, fp, kd) 2005/06:Fö230 av och (). Jämför reservation 5 (c, m, fp, kd). m.fl. understryker i kommittémotion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) att ledarskapet i Försvarsmaktens organisation måste vara tydligt. De som diskriminerar eller trakasserar, oavsett vilken grund, skall ovillkorligen ställas till svars i . skall i sin tur anmäla alla misstänkta fall av trakasserier som kan utgöra brott till polisen (yrkande 6). Rättssäkerheten skall vara densamma inom Försvarsmakten som i det civila samhället. och påpekar i motion 2005/06:Fö230 (s) att () består av ledamöter från arbetsgivarsidan, fackliga representanter samt civila utanför poliskåren, vilket skapar demokratisk insyn i verksamheten och ett bra förtroende för allmänheten. (), har samma uppgift, dvs. att granska det interna arbetet. Den enda skillnaden är att FPAN inte har några civila representanter i styrelsen. Den består alltså bara av militärt anställda. Detta är en demokratisk brist. Därför bör sammansättningen i FPAN likna den i i det avseendet att även civila personer skall ingå i nämnden. Försvarsmakten har lämnat en detaljerad redovisning av när gör polisanmälan av ärenden som behandlas av nämnden. Försvarsmakten har hänvisat till att bestämmelser om åtalsanmälan, vilket i detta sammanhang är liktydigt med polisanmälan, finns reglerat i 22 § . Av den bestämmelsen framgår att en absolut skyldighet att anmäla till åtal föreligger vid skälig misstanke om brott mot tystnadsplikt, mutbrott och vid tjänstefel. I övrigt föreligger en skyldighet att åtalsanmäla endast om brottet är av den art att bedömer att påföljden kan antas bli annan än böter. I de fall trakasserier som kan innefatta brott sker mot pliktpersonal föreligger alltid skälig misstanke om tjänstefel från den trakasserandes sida. Detta innebär att åtalsanmälan i dessa fall skall ske enligt nu gällande bestämmelser. Är det däremot fråga om trakasserier mellan anställd personal föreligger inte någon absolut skyldighet att åtalsanmäla. Vid allvarlig brottslighet, exempelvis fysiska kränkningar som kan innefatta misshandel, gör nämnden dock regelmässigt en åtalsanmälan. Om pliktpersonal utsätts för trakasserier som inte innefattar brott, exempelvis ett kränkande uttalande från ett befäl till en värnpliktig, behöver åtalsanmälan inte ske. Skulle ett uttalande rättsligt sett kunna vara en förolämpning så är förolämpningen dessutom inte ett brott som faller under allmänt åtal. Ett åtal i dessa fall kräver normalt att en anmälan sker av den förolämpade själv. Detta följer av bestämmelserna i . I dessa fall har nämnden också valt att inte anmäla till åtal utan att påföra den förolämpande ett disciplinstraff. Det i huvudsak avgörande skälet för detta är att ett beslut från nämnden kommer mycket snabbt och ett beslut om disciplinpåföljd mot det kränkande befälet därför kan komma den kränkte värnpliktige tjänstgör. Ett beslut om åtalsanmälan medför undantagslöst att ett beslut från åklagare eller domstol om en eventuell påföljd ges tidigast efter det att åtalsanmälan skett. Det är, enligt nämndens mening, mycket värdefullt att de plikttjänstgörande får reda på nämndens och därigenom Försvarsmaktens reaktion mot ett felaktigt beteende från befälens sida redan under sin tjänstgöringstid. I frågor om åtalsanmälan vid trakasserier mellan anställda så är även där inriktning att, förutom vid allvarlig brottslighet, i första hand pröva ärendena disciplinärt för att snabbt kunna reagera mot ett felaktigt agerande. Detta är också ett synsätt som funnit lämpligt. I de fall där en absolut skyldighet att åtalsanmäla inte föreligger beaktar dock nämnden om den enskilde önskar att ärendet skall prövas av åklagare. Utskottet har ingen erinran mot vad Förvarsmakten redovisat om i vilka fall gör polisanmälan. Motion 2005/06:Fö218 yrkande 6 av m.fl. (c, m, fp, kd) är därmed delvis tillgodosedd varför den avstyrks. I en motion föreslås att sammansättningen av förändras. Liknande motioner har behandlats av vid olika tillfällen tidigare och därvid avslagits. Utskottet anser därför att motion 2005/06:Fö230 av och () bör avslås. Utskottets bedömning och förslag i korthet Utskottet anser det viktigt att Försvarsmakten tillgodoser de behov som finns bland personal och värnpliktiga när det gäller möjlighet till religiös utövning. Utskottet föreslår att avslår motion 2005/06:Fö232 av (). understryker i motion 2005/06:Fö232 (fp) att den svenska Försvarsmakten under århundraden har haft en religiös koppling. Utgångspunkten för dagens arbete inom försvaret med s.k. själavårdsfrågor är den grundlagsfästa religionsfriheten. Det är givetvis viktigt att säkerställa att Försvarsmakten tillgodoser de behov som finns bland personal och värnpliktiga när det gäller möjlighet till religiös utövning. Lika viktigt är dock att detta sker på ett sätt som bevarar en tydlig gränsdragning mellan den icke-konfessionella statsmakten och de fristående trossamfunden. Det kan konstateras att dagens verklighet inte lever upp till detta. finns det inom Försvarsmakten bl.a. en fältprost, en stabspastor, 23 militärpastorer samt två bataljonspastorer vid utlandsmissioner. Enligt är samtliga tjänster rekryterade ur . Fältprosten leder den nationella verksamheten för militär själavård. Tjänsten som stabspastor finns inom nuvarande Högkvarteret. Militärpastorerna verkar vid de lokala förbanden eller skolorna. Det är principiellt mycket tveksamt att man i statlig förvaltning har särskilda tjänster öronmärkta för religiösa företrädare. På dessa tjänster läggs dessutom uppgifter som inte har primär koppling till religiösa själavårdsfrågor, t.ex. jämställdhetsarbete. Motionären anser att regeringen bör ta initiativ till en total översyn av försvarets arbete med själavårdsfrågor för att säkerställa att gränsdragningen mellan stat och religion respekteras. I en motion tas frågor om själavården i försvaret upp. Utskottet anser liksom motionären att det är viktigt att Försvarsmakten tillgodoser de behov som finns bland personal och värnpliktiga när det gäller möjlighet till religiös utövning. Utskottet förutsätter att så också sker. Om det behövs förutsätter utskottet att regeringen återkommer till med förslag i frågan. Syftet med motion 2005/06:Fö232 av () är därmed tillgodosedd varför den inte behöver bifallas. Utskottets bedömning och förslag i korthet Utskottet har ingen erinran om att formerna för militära utmärkelser ses över. Utskottet föreslår att motion 2005/06:Fö236 av och () avslås. och påpekar i motion 2005/06:Fö236 (m) att det tidigare ansetts olämpligt, senast bekräftat av Kungl. Maj:t , att använda de speciella krigsutmärkelserna, då riket inte befinner sig i krig. har även inom Försvarsmakten dryftats frågan om adekvata utmärkelser till utländska militärer som gjort personliga insatser för svenska enheter i utlandstjänst. Tider förändras och har i ökad utsträckning blivit en aktör på den internationella arenan. Svenska förband sätts in i fredsbevarande och fredsframtvingande operationer. Detta sker under krigsliknande situationer. Mot bakgrund av denna förändrade situation borde det ånyo prövas om inte krigsutmärkelserna Tapperhet i fält och Tapperhet till sjöss skulle kunna användas. Krigsutmärkelserna finns i guld respektive silver. Ett alternativ till detta skulle kunna vara att använda Svärdsordens krigsutmärkelser. Motionären föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utmärkelser till svenska och utländska militärer samt omprövning av beslut. I en motion lämnas förslag om militära utmärkelser. Försvarsmakten har lämnat saksynpunkter på motionen. Enligt Försvarsmakten finns det ett behov av att finna former för att på nationell nivå kunna belöna både förtjänt svensk och utländsk personal, som under förhållande som är krigsliknande och som sker under internationella insatser, gör berömvärda prestationer. Försvarsmakten anser dock inte att de i motionen omnämnda krigsutmärkelserna Tapperhet i fält respektive Tapperhet till sjöss bör användas. I stället bör en ny utmärkelse, , instiftas. En sådan utmärkelse skulle då inte utesluta de insatser som t.ex. flygvapnets personal bedöms utföra inom ramen för Försvarsmaktens framtida internationella insatser. Ett belöningsförslag med den inriktningen har tagits fram inom Högkvarteret, och förslagets principinnehåll har föredragits och gillats av Överbefälhavaren. Utskottet har mot bakgrund av den utveckling av Försvarsmakten som skett med förändrade uppgifter inte minst när det gäller fredsfrämjande internationell verksamhet ingen erinran om att formerna för militära utmärkelser ses över. Utmärkelser av det slag som aktualiseras i motionen synes kunna instiftas utan medverkan. Om ett ställningstagande av behövs förutsätter utskottet att regeringen återkommer med förslag. Motion 2005/06:Fö236 av och () är därmed tillgodosedd och behöver inte bifallas. Utskottets bedömning och förslag i korthet Utskottet konstaterar att frågan om civil meritvärdering av värnpliktsutbildning är en prioriterad fråga. Utskottet föreslår att motion 2005/06:Fö245 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (v) avslås. m.fl. understryker i kommittémotion 2005/06:Fö245 (v) att det civila meritvärdet syftar till att ge den totalförsvarspliktiga kompensation för den potentiella arbetstid eller studietid som gått förlorad, till att kvalitetssäkra utbildningarna samt att genomförd pliktutbildning i högre grad skall accepteras i det övriga samhället. I ett läge med kvalitetssäkrad, civilt meriterande utbildning skulle fler ungdomar bli mer positivt inställda till tjänstgöring, vilket skulle ge högre motivation. Det skulle också innebära ett större antal rätt personer på rätt plats. Det är därför väsentligt att de utbildande myndigheterna fördjupar samarbetet med utbildningsväsendet och näringslivet i syfte att förbättra det civila meritvärdet samt höja försvarets anseende som utbildare gentemot det civila samhället. Detta har stor betydelse för att bättre kunna rekrytera till internationella insatser. Det finns ett stort intresse för och en uttalad vilja att förbättra det civila meritvärdet för de totalförsvarspliktiga. Men det krävs att resurserna för att kunna samordna, styra, säkerställa kontinuiteten i arbetet, samarbeta och knyta avtal med närings- och utbildningsväsendet, ta fram projekt samt finansiera utbildningar som leder till behörighet och körkort t.ex. är tillräckliga och samordnade. är medvetet om att organisationsfrågor på myndighetsnivå inte kan styras av . Men vi vill ändå påtala behovet av att dessa funktioner är en viktig del i arbetet för att förbättra den civila meritvärderingen. Detta vill motionärerna ge regeringen till känna (yrkande 4). anser att utbildningar inom pliktsystemet i många fall kan ha relevans för utbildningar inom den civila högskolan. Det kan gälla värnpliktsutbildningar inom marinen, tekniska funktioner, ledarskap och logistik. Det är viktigt att förbättra det civila meritvärdet för totalförsvarspliktiga. Detta kan ske genom kvalitetssäkring av utbildningarna och tydlig information till och fördjupat samarbete med både arbetsliv och utbildningsväsen. Informationen bör ge detaljerade kunskaper om innehåll och nivåbestämning av utbildningarna som sker inom värnpliktens ram. Detta skulle ge de totalförsvarspliktiga en bättre möjlighet att tillgodogöra sig pliktutbildningen i sitt framtida studieval. Detta vill motionärerna ge regeringen till känna (yrkande 5). Utskottet har tidigare framhållit betydelsen av meritvärdering av pliktutbildning. I försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 hänvisade utskottet till att det i samband med försvarsbeslutet anfört i betänkande 2001/02:FöU3 s. 60 att det såg mycket positivt på det arbete som på stor bredd bedrevs för att utveckla meritvärderingen för pliktpersonal. En väl fungerande meritvärdering ansågs vara en nödvändig del i ett modernt pliktsystem. Utskottet ansåg att det i detta arbete var viktigt med lokala initiativ och erfarenhetsspridning byggd på samverkan med högskolor och universitet. I budgetpropositionen skriver regeringen att Försvarsmakten har presenterat ett antal områden där myndigheten kommer att fortsätta arbetet för att utveckla det civila meritvärdet av värnpliktsutbildningen. Utskottet avser att genom en särskild föredragning från Försvarsmakten fortsätta att informera sig om arbetet med de civila meritvärderingsfrågorna. Utskottet konstaterar ånyo att frågan om civil meritvärdering är en prioriterad fråga. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att fortlöpande hålla informerad om arbetet med att utveckla och tillämpa civil meritvärdering för värnpliktstjänstgöringen. Utskottet vill i sammanhanget peka på behovet av en samordning mellan olika förband av det arbete som sker samt en uppföljning av hur det civila meritvärderingssystemet utvecklas. Mot bakgrund av arbetet med meritvärderingssystemet anser utskottet att motion 2005/06:Fö245 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (v) är beaktad varför den avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Anställningsformer (punkt 1) (c, m, fp, kd) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkandena 9 och 10 av m.fl. De senaste försvarsbesluten har inneburit stora resursneddragningar. Försvaret står inför nya uppgifter och beredskapskrav. Detta ställer i sin tur nya krav på rekrytering och tjänstgöring för alla personalkategorier. Den militärtekniska utvecklingen och säkerhetspolitiskt motiverade behov av förband av högre kvalitet påverkar också utformningen av personalförsörjningen. Det är därför nödvändigt att driva en aktiv och konstruktiv personalpolitik för att kunna behålla och nyrekrytera kvalificerad personal av olika kategorier inom försvarets olika delar. När det gäller reservofficerare bör medverkan vid internationella insatser vara en förutsättning både för utbildning och anställning. Det är också nödvändigt att finna nya former för anställning av yrkesofficerare. Alla ser inte längre officersyrket som ett livstidsyrke. Behovet av administration och förvaltning i insatsförsvaret är mindre än i det mobiliserade invasionsförsvaret. Det relativa behovet av äldre officerare blir därmed mindre, och basen för rekrytering blir allt smalare. Detta gör att förutsättningar för yrkesväxling bör byggas in redan i utbildningen genom samordning med andra utbildningsvägar. Därför måste det även bli möjligt med direktrekrytering till officersyrket. bör således bifalla vad som anförs av m.fl. i flerpartimotion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkandena 9 och 10. 2.Diskriminering och trakasserier (punkt 3) (c, m, fp, kd) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 2. 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkande 5 av m.fl. 2005/06:L291 yrkandena 13 och 14 av m.fl. (fp) 2005/06:L341 yrkande 17 av m.fl. (c) 2005/06:U246 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (fp, m, kd, c) 2004/05:U257 yrkande 31 av m.fl. (v) 2005/06:Fö212 yrkande 4 av och () 2005/06:L375 yrkande 37 av m.fl. (v) 2005/06:U385 yrkande 2 av och (). Det är av stor betydelse att inom Försvarsmakten, såsom överallt i vårt samhälle, ta till vara och attrahera de kompetenser man behöver, oavsett kön, etnisk bakgrund och sexuell läggning. I Försvarsmakten verkar bl.a. män och kvinnor, människor från olika kulturer, HBT-personer och funktionshindrade. Det finns dock rapporter och undersökningar som visar att det inom Försvarsmakten finns negativa värderingar om bl.a. homo- och bisexuella och att åtskilliga kvinnor blivit utsatta för sexuella trakasserier. Ett klimat där det förekommer diskriminering och trakasserier är oacceptabelt. Alla anställda, inkluderat värnpliktiga, skall känna sig respekterade och välkomna på lika villkor. Den organisation som vid ofred skall försvara våra mänskliga fri- och rättigheter måste också kunna implementera dessa i sin egen organisation, i den fredstida vardagen. Arbetet mot diskriminering och trakasserier i Försvarsmakten måste förstärkas. Till exempel bör konstruktiv samverkan med olika former av nätverk och intresseorganisationer utökas. Chefer och andra nyckelpersoner på regementen och flottiljer måste få fortsatt stöd och handledning. Det är viktigt att Försvarsmakten aktivt uppmärksammar situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner och vidtar de åtgärder som krävs för att motverka fördomar, skapa öppenhet och säkerställa att alla bemöts med respekt oavsett sexuell läggning och könsidentitet. En särskild fråga är de problem som försvarsanställda kan råka ut för när de deltar i internationella operationer under utländsk ledning. Eftersom det i många länders försvarsmakter fortfarande råder en institutionaliserad diskriminering av eller regelrätta förbud mot homosexuella kan detta också påverka situationen för svenska soldater. Försvarsmakten har därför en uppgift att säkerställa att svenska soldater inte utsätts för diskriminering eller annan särbehandling vid multilaterala operationer utomlands. antog resolution , i vilken slås fast att genderperspektivet skall beaktas i all fredsfrämjande verksamhet. Världens kvinnor och män måste gemensamt ta avstånd ifrån de avskyvärda krigsförbrytelser som riktas mot civila kvinnor och flickor i krig runt om i världen. Resolution får inte bli enbart en läpparnas bekännelse. Därför måste vi verka för ett antal konkreta åtgärder. Bland annat bör arbeta för att fler kvinnor skall finnas med i de internationella insatsstyrkor vi skickar. Vidare bör utbildningen av dem som skall i väg också förbättras ytterligare när det gäller respekten för kvinnor och förståelsen för vad kvinnor och barn kan råka ut för. Att köpa sexuella tjänster är förbjudet i svensk lag. Det måste vara en viktig uppgift att se till att de svenska soldater som deltar i internationell tjänst får en gedigen information även inom detta område. bör således bifalla vad som anförs i motionerna 2005/06:Fö218 yrkande 5 av m.fl. (c, m, fp, kd), 2005/06:L291 yrkandena 13 och 14 av m.fl. (fp), 2005/06:L341 yrkande 17 av m.fl. (c) och 2005/06:U246 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (fp, m, kd, c). 3.Försvarshögskolan (punkt 4) (v) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 3. Därmed bifaller motion 2005/06:L375 yrkande 29 av m.fl. (v). Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan syftar till att främja lika rättigheter för studenter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnicitet, trosuppfattning, sexuell läggning, eller funktionshinder. Lagen ålägger högskola och universitet att aktivt främja alla studenters lika rättigheter samt att förebygga och förhindra trakasserier baserat på ovan nämnda diskrimineringsgrunder. Lagen föreskriver också sanktionsmöjligheter och utgör på så sätt ett incitament till likabehandling av alla studenter. och Försvarshögskolan (FHS) uppfyller inte definitionen på högskola i lagen (2001:1286), och därför omfattas inte studenter på dessa myndigheter/högskolor av skyddet. Högskola är den som har stat, kommun eller landsting som huvudman, omfattas av högskolelagen (1992:1434) och har rätt att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Med student avses i lagen (200:1286) den som genomgår utbildning vilken kan leda fram till en examen. FHS omfattas ännu inte av högskolelagen och har inte rätt att utge examen. Enligt regeringen måste samtliga myndigheter inom totalförsvaret anstränga sig ytterligare för att åstadkomma ett strukturerat arbete mot diskriminering. Att lagen (2001:1286) inte omfattar studenter på Försvarshögskolan utgör ett allvarligt problem för rättssäkerheten och alla likhet inför lagen. Det finns inget som tyder på att dessa högskolor är undantagna den manliga och heterosexuella i samhället.