bet · GT01KrU14 · 2006-05-16 00:00:00 — Regeringen bedömer att folkhögskoledeltagarnas rättsliga ställning behöver stärkas. I propositionen anför regeringen att det är otillfredsställande att en deltagare i stor utsträckning är utlämnad till skolledningens och skolstyrelsens bedömning i situationer som kan ha betydande personliga och ekonomiska konsekvenser för den enskilda deltagaren. En lösning av frågan måste enligt regeringens bedömning åstadkommas inom folkbildningen. Regeringen avser därför att i de riktlinjer som beslutas i anslutning till regleringsbrevet för folkbildningsanslaget uppdra åt att ta initiativ till en överenskommelse mellan anordnarna inom folkbildningen. Regeringen anser att en rimlig utgångspunkt för en sådan reglering kan vara att tvister hänskjuts till en nämnd och att utbildningsanordnarna åtar sig att följa nämndens utslag. Regeringen konstaterar att delar av vuxenutbildningen inte omfattas av lagregleringen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Regeringen avser därför enligt propositionen att ta ställning till hur en reglering kan utformas som omfattar bl.a. folkbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen och de kompletterande utbildningarna. I motion Kr331 av och () framhålls kommunernas skyldighet att betala interkommunal ersättning för kommuninnevånare som läser på folkhögskola utanför det egna länet (yrkande 4). Det poängteras att för den enskildes rättssäkerhet bör reglerna vara enhetliga för de interkommunala bidragen. I samma motion pekas på behovet av att utreda på vilket sätt den lagstiftning som gäller studerande inom andra utbildningsformer även kan omfatta elever på folkhögskola (yrkande 8). Motionärerna nämner diskrimineringslagstiftningen som ett exempel. Utskottet delar regeringens bedömning att folkhögskoledeltagarnas rättsliga ställning behöver stärkas. Utskottet noterar att regeringen aviserar ett uppdrag till som innefattar att rådet ska ta initiativ till en överenskommelse mellan anordnarna inom folkbildningen. Vidare kommer regeringen att utreda hur en diskrimineringsreglering kan utformas som omfattar även bl.a. folkbildningen. Utskottet anser att dessa åtgärder uppfyller de krav som motionärerna ställer. Motion Kr331 (v) yrkandena 4 och 8 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet ser positivt på regeringens bedömning att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen och huvudmännen samt att det ekonomiska ansvaret bör bäras gemensamt. Utskottet stöder därför regeringens avsikt att ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting om kommunernas och landstingens bidrag till folkbildningen. Kravet på ett gemensamt ansvar som framförs i ett flertal motionsyrkanden är därmed enligt utskottets uppfattning tillgodosett. Regeringens bedömning är att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen och huvudmännen. Det ekonomiska stödet bör bäras gemensamt. Regeringen aviserar att initiativ kommer att tas till överläggningar med Kommuner och Landsting om kommunernas och landstingens bidrag till folkbildningen. Under allmänna motionstiden och 2005 väcktes elva motioner med förslag som rör frågor med anknytning till ett delat ansvar för folkbildningen mellan stat, kommuner och landsting. De aktuella motionerna är följande. och () framhåller i motion 2004/05:Kr252 att en nationell politik på folkbildningsområdet förutsätter att såväl stat, landsting som kommuner medverkar till att ge bra villkor för studieförbund och folkhögskolor (yrkande 2). I motion 2004/05:Kr287 av och () framhålls kommuners och landstings ansvar för att ge folkbildningen rimliga förutsättningar (yrkande 4). I motion 2004/05:Kr275 efterlyser () en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden i (yrkande 1). framställer samma yrkande i motion Kr206 (yrkande 2). kräver i motion Kr336 att det bör tillsättas en arbetsgrupp bestående av representanter för stat, landsting och kommuner samt för för att utreda hur ansvaret för folkbildningen ska tas och fördelas (yrkande 17). I motion 2004/05:Kr283 av m.fl. (v) understryks att det bör tillsättas en arbetsgrupp bestående av representanter för alla inblandade parter, vilken får till stånd en dialog med kommuner och landsting om hur det nationella ansvaret för folkbildningen ska tas och fördelas (yrkande 1). I motion 2004/05:Kr228 av och () lyfts det långsiktiga stödet till folkbildningen fram. Motionärerna anser att regeringen bör initiera en dialog mellan stat, kommun och landsting i syfte att klargöra en ansvarsfördelning som garanterar ett fortsatt långsiktigt stöd. I motion 2004/05:Kr345 av m.fl. (s) betonas att staten bör vara mer aktiv i sin kommunikation med och när det gäller syftet med stödet till folkbildningen (yrkande 5). I motion 2004/05:Kr405 av och () pekar motionärerna på det minskade kommunala stödet till folkbildningen och menar att nedskärningarna måste upphöra. I motion Kr283 poängterar () kommuners och landstings ansvar för stöd till folkbildningen. m.fl. (s) föreslår i motion Kr406 att staten bör vara mer aktiv i sin kommunikation med och när det gäller syftet med stödet till folkbildningen (yrkande 5). Likartade yrkanden som de nu angivna har tagits upp till behandling i betänkande 2003/04:KrU5 Folkbildning. I betänkandet avstyrkte kulturutskottet de då behandlade motionsyrkandena med hänvisning till pågående utredningar och utvärderingar på folkbildningsområdet. Utskottet, som anser att det är avgörande för folkbildningens framtid att det tas ett gemensamt ansvar för verksamheterna på området, konstaterar att den bedömning som regeringen gör i propositionen i hög grad bygger på de utredningar och utvärderingar som genomförts. Utskottet ser således positivt på regeringens bedömning att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen och huvudmännen samt att det ekonomiska ansvaret bör bäras gemensamt. Utskottet stöder därför regeringens avsikt att ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting om kommunernas och landstingens bidrag till folkbildningen. Kravet på ett gemensamt ansvar som framförs i de ovan angivna motionerna är därmed enligt utskottets uppfattning tillgodosett. Utskottet avstyrker därför samtliga här aktuella motioner, dvs. 2004/05:Kr228 (s), 2004/05:Kr252 (c) yrkande 2, 2004/05:Kr275 (m) yrkande 1, 2004/05:Kr283 (v) yrkande 1, 2004/05:Kr287 (c) yrkande 4, 2004/05:Kr345 (s) yrkande 5, 2004/05:Kr405 (s), Kr206 (m) yrkande 2, Kr283 (s), Kr336 (v) yrkande 17 och Kr406 (s) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att regeringen på ett välavvägt sätt balanserat intäktsmöjligheten för folkhögskolor och av att folkbildningens idé och metodik genomsyrar även uppdragsverksamheten. Ett motionsyrkande om att uppdragsutbildningen ska särskiljas från den folkbildande statsbidragsfinansierade verksamheten avstyrks därför. Jämför reservation 20 (m, fp, kd, c). Regeringen framhåller i propositionen som sin bedömning att folkbildningens idé och dess metodiska kännetecken samt huvudmannens ideologiska profil bör prägla även uppdragsverksamheten. Regeringen anger att för flera folkhögskolor och studieförbund utgör uppdragsutbildning en förutsättning för att överleva ekonomiskt. Enligt SUFO 2 motsvarade intäkterna för folkhögskolornas del av de samlade intäkterna och för studieförbunden . Regeringen anser med hänvisning till dessa uppgifter att av den totala omsättningen svarar uppdragsverksamheten för en liten del. Regeringen framhåller dock att inom en enskild skola eller avdelning kan uppdragsverksamhet utgöra ett mycket påtagligt inslag. Om den tillåts ta överhand äventyras, enligt regeringen, möjligheterna att fullgöra folkbildningsuppdraget eftersom skolans eller avdelningens oberoende och självständighet då kan komma att hotas. Regeringen understryker därför att när folkbildningen engagerar sig i uppdragsverksamhet är det viktigt att folkbildningens idé och dess metodiska kännetecken samt, när det är möjligt, huvudmannens ideologiska profil präglar verksamheten. I fyrpartimotion Kr38 (m, fp, kd, c) föreslås att uppdragsutbildningen ska särskiljas från den folkbildande statsbidragsfinansierade verksamheten (yrkande 9). Folkhögskolorna fick 1986 rätt att åta sig uppdragsutbildning. Uppdragsgivare var vanligen länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar, kommuner och Statens invandrarverks (nuvarande ) regionkontor. Uppdraget avsåg ofta kurser som gav behörighet på grundskole- eller gymnasienivå. Uppdragsutbildning ingår i större eller mindre utsträckning också i studieförbudens verksamhet. Utskottet anser att regeringen på ett välavvägt sätt balanserat intäktsmöjligheten för folkhögskolor och av att folkbildningens idé och metodik genomsyrar även uppdragsverksamheten. Motion Kr38 (m, fp, kd, c) yrkande 9 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens uppfattning i fråga om ett ökat stöd till amatörkulturen. Utskottet ser vidare positivt på regeringens åtagande om att förstärka folkbildningsanslaget med . Ett flertal motionsyrkanden som avser frågan om ett ökat statligt stöd avstyrks med hänvisning till att förslagen tillgodosetts. Utskottet avstyrker även ett motionsyrkande som rör stöd till de centrala amatörkulturorganisationerna. Jämför reservationerna 21 (fp) och 22 (c). Regeringen aviserar att den avser att återkomma med förslag om höjning av folkbildningsanslaget. Regeringen bedömer att inom ramen för denna höjning bör särskilda medel avdelas till en kontinuerlig statlig utvärdering av folkbildningen samt bl.a. till ett ökat stöd till amatörkulturens centrala organisationer. I folkbildningspropositionen utvecklar regeringen resonemanget kring det statliga stödet på följande sätt. Inom ramen för ett förstärkt statligt stöd bör det vara möjligt för folkbildningen att genomföra såväl en allmän förstärkning som att göra särskilda riktade insatser. bör folkbildningen genomföra en särskild satsning dels för att motverka den s.k. digitala klyftan, dels för att utveckla folkbildningens engagemang på det internationella området mot bakgrund av globaliseringen. Beträffande stöd till kulturområdet framgår följande av propositionen. disponerar en anslagspost för bidrag till centrala amatörkulturorganisationer för riksorganisationernas verksamhet. Enligt de riktlinjer som är fastställda av kan bidrag ges till centrala amatörorganisationer som verkar inom ord-, ton-, bild-, teater- och dansområdena, kulturminnesvård och annan verksamhet inom rådets ansvarsområde. Bidraget avser verksamhetsstöd i första hand inriktat på kurs- och utbildningsverksamhet, utvecklingsarbete samt administration. Bidraget kan också avse projektstöd till utvecklings- och experimentprojekt vid sidan av den reguljära verksamheten, men denna verksamhet har inte kunnat prioriteras . Bidrag fördelades till sammanlagt 20 amatörorganisationer . disponerar även anslagspost för Bidrag till länsbildningsförbund m.fl. Regeringen framhåller att amatörkulturens föreningsliv är mycket omfattande samt att amatörkulturen och den professionella kulturen berikar varandra ömsesidigt. Folkbildningens organisationer stöder i stor utsträckning detta föreningsliv genom olika former av samverkan. För sin fortsatta utveckling bedömer regeringen att amatörkulturens centrala organisationer behöver ett starkare statligt stöd och att bör tillföras ytterligare medel för detta ändamål. Regeringen aviserar att ett sådant förslag kommer att läggas fram i budgetpropositionen . Regeringen anser att på lokal nivå bör kommunerna ha det ekonomiska ansvaret för stöd till föreningslivet. I liberalernas motion Kr40 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till de centrala amatörkulturorganisationerna (yrkande 1). Motionärerna motsätter sig att de centrala amatörkulturorganisationerna ska få ökade statliga bidrag. Motförslaget är att bidragen till regionerna förstärks så att de får möjlighet att tillsammans med kommunerna och folkbildningen utveckla amatörkulturen. I flera motioner framförs att folkbildningen bör värnas och att det offentliga stödet bör öka. I motion Ub259 yrkande 7 av m.fl. (fp, m, kd, c) anser motionärerna att folkbildningen och det ideella engagemanget måste värnas och inte tryckas tillbaka. Ett likartat resonemang förs fram i motion Kr222 av (). och () framhåller i motion 2004/05:Kr370 (yrkande 2) och i motion Kr214 (yrkande 2) den insats som folkbildningen står för och efterlyser att dess villkor uppmärksammas och förbättras. och () poängterar i motion 2004/05:Kr287 vikten av studiecirklar och kulturarrangemang bland ungdomar samt bland grupper med särskilda behov, främst personer med funktionshinder (yrkande 5). I motion 2004/05:Kr345 yrkande 4 av m.fl. (s), i motion Kr357 av och () och i motion Kr406 yrkande 4 av m.fl. (s) föreslås bl.a. att folkbildningsområdet ska värnas genom ökade resurser. I liberalernas motion 2004/05:Kr369 föreslås att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningen och kulturen (yrkande 9). I motiven till yrkandet hänvisar motionärerna till att både bildningsförbunden och folkhögskolorna har tvingats till betydande nedskärningar och organisationsförändringar på grund av stora ekonomiska neddragningar. I motion Kr331 av och () begär motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag om att förstärka anslagen till , som kompensation för löne- och kostnadsökningar, enligt vad i motionen anförs (yrkande 1). Det samlade folkbildningsanslaget uppgick till , varav gick till studieförbund och nästan till folkhögskolorna. Landstingsbidraget uppgick till till studieförbund och länsbildningsförbund samt till ca till folkhögskolor. Kommunbidraget uppgick till ca till studieförbund och till till folkhögskolor. Regeringen framhåller i folkbildningspropositionen den viktiga roll som staten har för att utveckla och stärka det demokratiska kunskapssamhället. Enligt regeringen utgör det skäl att öka statens stöd till folkbildningen. Regeringen hänvisar även till folkhögskolans ekonomiska situation. I den ekonomiska vårpropositionen aviserar regeringen att det statliga stödet till folkbildningen ska förstärkas med . Regeringen framhåller i vårpropositionen att folkbildningen är en kraft för demokrati, livslångt lärande och personlig utveckling. Regeringen hänvisar vidare till att folkhögskolornas kurser och studieförbundens studiecirklar erbjuder ett alternativ till det offentliga utbildningsväsendet samt att den unika pedagogiken och den idémässiga grunden för verksamheten gör folkbildningen särskilt lämpad att ta sig an dem med kort utbildning. Folkbildningen har därför enligt regeringen en kompensatorisk uppgift, nämligen att utjämna genom bildning (prop. 2005/06:100 s. 37 och 143 samt tabell på s. 148). Utskottet ser positivt på regeringens åtagande om att förstärka folkbildningsanslaget med . Åtagandet visar att folkbildningen är ett prioriterat område. Totalt kommer det statliga stödet till folkbildningsområdet att uppgå till ca . Utskottet anser därmed att motionärerna bakom ovan angivna motioner om ökat statligt stöd till folkbildningsområdet fått sina förslag tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionerna 2004/05:Kr287 (c) yrkande 5, 2004/05:Kr345 (s) yrkande 4, 2004/05:Kr369 (fp) yrkande 9, 2004/05:Kr370 (fp) yrkande 2, Kr214 (fp) yrkande 2, Kr222 (fp), Kr331 (v) yrkande 1, Kr357 (s), Kr406 (s) yrkande 4 och Ub259 yrkande 7 (fp, m, kd, c). Utskottet delar regeringens uppfattning i fråga om ett ökat stöd till amatörkulturen. Förslaget om en annan hantering av frågan i motion Kr40 (fp) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens uppfattning i fråga om att avsätta vissa medel inom folkbildningsanslaget till forskning. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande som rör stöd till forskningsändamål. Jämför reservation 23 (fp, c). Regeringen bedömer att det finns behov av ökad forskning om folkbildningen. Regeringen menar att ökad forskning inom området skulle vara till gagn för hela folkbildningen och att medel bör avsättas inom folkbildningsanslaget för att möjliggöra ökade insatser i detta avseende. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma till denna fråga. Medlen bör disponeras av och fördelas av utbildningsvetenskapliga kommitté. I liberalernas motion Kr40 föreslås att folkbildningsanslaget inte ska användas till att finansiera forskning om folkbildningen (yrkande 2). Motivet anges vara att motionärerna vill värna forskningens frihet och kvalitet varför en statlig myndighet som inte ska ha inflytande över vilken forskning som ska bedrivas. Enligt uppgift i propositionen avser regeringen att avsätta medel inom folkbildningsanslaget till forskningsändamål. Avsikten är att medlen ska disponeras av och fördelas av utbildningsvetenskapliga kommitté. Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen . Ministern för vuxnas lärande uppgav vid en diskussion i samband med representantskap att en mindre del av de som kommer att tillföras folkbildningsområdet ska användas till forskningsändamål. Utskottet delar regeringens uppfattning i fråga om att avsätta vissa medel inom folkbildningsanslaget till forskning. Förslaget om en annan hantering av frågan i motion Kr40 (fp) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om att folkbildningsanslaget inte får användas för att finansiera utbyggnaden av bredband avstyrks med hänvisning till att det inte finns någon uppgift i propositionen om att regeringen avser att anslå pengar för att särskilt stödja den tekniska utvecklingen. Ett motionsyrkande om folkbildningsinsatser för att förbättra förutsättningarna för användande av modern teknik får anses tillgodosett genom vad regeringen anför bl.a. om ett uppdrag till om att förbättra förutsättningarna för äldre och andra berörda grupper att använda digital teknik. Utskottet avstyrker därför även det motionsyrkandet. Jämför reservation 24 (c). Regeringen aviserar i propositionen sin avsikt att uppdra åt att genomföra särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för äldre, och andra berörda grupper, att använda den moderna tekniken. anser i motion Kr41 att allas rätt till bredband måste lösas med andra resurser än dem som är avsedda för folkbildningen (yrkande 6). Motionärerna, som är positiva till att får i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att förbättra möjligheterna att använda modern teknik, anser att utbyggnaden av bredband inte får belasta folkbildningens anslag. I motion Kr42 av och () förespråkar motionärerna en folkbildningssatsning kring e-samhällets mål och innehåll. I motionen föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningsinsatser för att förbättra förutsättningarna för användande av modern teknik för medborgarna. När det gäller frågan om folkbildningens ansvar för att förbättra förutsättningarna för äldre och andra berörda grupper att använda digital teknik aviserar regeringen i propositionen ett uppdrag till att genomföra särskilda insatser på området. Det finns inte någon uppgift i propositionen om att regeringen avser att anslå pengar för att särskilt stödja den tekniska utvecklingen. Det bekräftades även av ministern för vuxnas lärande vid en diskussion i samband med representantskap . Motion Kr41 (c) om att utbyggnaden av bredband inte får belasta folkbildningens anslag avstyrks därför (yrkande 6). Förslaget om folkbildningsinsatser för att förbättra förutsättningarna för användande av modern teknik i motion Kr42 (s) får anses tillgodosett genom vad regeringen anför i propositionen, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till tidigare bedömningar avstyrker utskottet ett motionsyrkande om att folkhögskolornas anslag bör samordnas med övrig utbildningsverksamhet. I Moderata samlingspartiets motion 2004/05:Kr233 yrkas att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om amatörkulturen (yrkande 7). I motiveringen till förslaget hävdas att det blir alltmer irrelevant att ha ett gemensamt anslag för bidrag till folkhögskolorna och studieförbunden. Det föreslås därför att folkhögskolornas anslag bör samordnas med övrig utbildningsverksamhet och föras till utbildningsutskottet för att folkhögskolorna därmed på ett mer naturligt sätt skulle ingå i utbildningssystemet. Yrkande 6 i motionen - med samma motivering som till yrkande 7 - behandlades i betänkande /05:KrU1. Yrkandet avslogs då med hänvisning till att medelsanvisningen till folkbildningen inte bör delas upp. Utskottet ser inte något skäl att nu göra en annan bedömning, utan avstyrker motion 2004/05:Kr233 (m) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet Två motionsyrkanden om stärkta villkor för auktoriserade tolkar avstyrks med hänvisning till tidigare beslut om ytterligare resurser till området. I motion Kr359 av och () föreslås att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tolkutbildning. I motiven till motionen poängteras - mot bakgrund av den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden - bl.a. vikten av var tolkutbildningarna placeras och behovet av lagstiftning för att öka antalet auktoriserade tolkar i offentlig verksamhet. I motion A258 lämnas förslag om behovet av tillgång till god tolkkompetens (yrkande 14). Med hänvisning till införandet av de nya migrationsdomstolarna motiveras yrkandet med att det är nödvändigt med specialiserade utbildningar såväl för tolkar som för dem som anlitar tolkar. Kraftfulla åtgärder krävs dessutom för att alla personer ska kunna kommunicera med myndigheter och domstolar trots att de har otillräckliga kunskaper i det svenska språket. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att anslaget för bidrag till kontakttolkutbildning skulle ökas med . Skälet för regeringens förslag var att ytterligare resurser för utbildning av auktoriserade kontakttolkar och auktoriserade tolkar med specialutbildning krävs för att tillgodose ett ökat behov av tolkar när den nya instans- och processordningen införs 2006 (prop. 2004/05:100 s. 60). beslutade i enlighet med regeringens förslag.3[Bet. 2004/05:FiU20, rskr 2004/05:310.] Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Kr359 (s) och motion A258 (mp) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om behovet av en permanent punktskriftsutbildning med hänvisning till tidigare bedömning av ett förslag med samma innebörd. Jämför reservation 25 (m). I motion Kr282 av de () framhålls behovet av en permanent punktskriftsutbildning (yrkande 1). Motionären föreslår att statliga medel bör anvisas för en permanentning av verksamheten Punktintensiven som bedrivits av . Ett likadant yrkande behandlades i betänkande /04:KrU5 Folkbildning och avstyrktes då med hänvisning till dels att inte bör frångå gällande ordning beträffande det statliga bidraget till folkbildningen där har ansvaret för fördelning av medlen med utgångspunkt i det syfte som har slagit fast, dels att utvärdering av folkbildningen pågick. Utskottet gör samma bedömning beträffande motion Kr282 (m) yrkande 1, varför yrkandet avstyrks. Tydligare uppdrag och minskat stöd till folkbildningsområdet Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om att de offentliga bidragen till studieförbunden kan minska utan att uppdraget försämras om folkbildningsuppdraget görs tydligare avstyrks med hänvisning dels till att tidigare yrkanden med samma innebörd avslagits, dels till att utgångspunkten är att en ökning av det statliga stödet till folkbildningen behövs för att folkbildningen även fortsättningsvis ska kunna uppfylla sitt uppdrag. Jämför reservation 26 (m). I motion Kr391 av m.fl. (m) föreslås att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbunden.