bet · GT01LU35 · 2006-05-09 00:00:00 — : Jag pratade tidigare i mitt anförande om att en stor del av de rådsökande som kommer till oss inte har förmåga och kunskap att på eget initiativ ansöka om skuldsanering. Dessa personer behöver väldigt mycket hjälp. De behöver väldigt mycket stöttning för att det över huvud taget ska bli en skuldsaneringsansökan eller en frivillig överenskommelse. Om kriteriet försvinner och de inte kommer till kommunen först och vi hjälper dem i den utsträckning som de är i behov av, om de själva ska försöka göra en skuldsaneringsansökan hos kronofogdemyndigheten tror jag att de här personerna kommer att falla ur. De kommer inte att klara det. Vi ser också att vid minsta motgång backar de. De har fått så mycket motgångar redan i sitt liv. Så fort det blir något mer är de inte intresserade längre. Även om de skulle komma så långt som att ansöka om skuldsanering tror jag att om det då blir ett avslag backar de tillbaka och så blir det ingenting mer sedan. (): Jag har en fråga till . Det handlar om tillsyn. Det står i propositionen att man ska samarbeta med de myndigheter som kommer i fråga om tillsyn. Det står också om en utredning där man skulle ha en generell skyldighet att samverka. Är det något som man på tror skulle vara tillämpligt och bra? Jag har en fråga till. Den kan väl vem som helst svara på. Man blir lite osäker här. Vi tror att det ska komma fler ansökningar på grund av förändringarna i lagen, att fler ska söka och att det ska gå snabbare. Är det någon som inte tror det? Drazenko Jozic:Vi ser positivt på samverkan naturligtvis, men det löser inte det problem som vi har påtalat här. Som vi från ser det finns det en diskrepans i lagstiftningen som det ser ut när det gäller tillsynsrollen, framför allt när det är fråga om länsstyrelsernas tillsynsroll. Den omfattar verksamhet enligt socialtjänstlagen som det ser ut . Om och länsstyrelserna ska ha tillsynsrollen även när det gäller budget- och skuldrådgivning som kommunerna svarar för tycker jag att man åtminstone borde reglera det i skuldsaneringslagen. Att man ska samverka med övriga myndigheter i tillsynsfrågor är en självklarhet för oss. kan lämna en replik på det. Jag tror att det kan bli mer skuldsaneringsansökningar, men man ser att antalet frivilliga uppgörelser som görs direkt med fordringsägarna och uppdragsgivarna är så mer än det som är skuldsanering . Vi pratar om hundratusentals frivilliga uppgörelser och de görs . Jag tror att det beror på att de skuldsatta ibland upplever att det är jobbigt att ha kontakt med myndigheterna, att de hellre vill göra frivilliga uppgörelser direkt med inkassobolagen eller med sina fordringsägare. pratade om det och vi märker också av att de som väl har fått en skuldsanering verkligen behöver stöd under resans gång. Där tror jag att budget- och skuldrådgivarna kan göra en jättestor insats. Vi ser ju tyvärr baksidan, de som återfaller i skulderna trots att de har fått en skuldsanering. Då har det inte den rehabiliterande effekt som var tanken med lagstiftningen från början och är tanken nu med det nya förslaget. (): Jag har en följdfråga till gällande det som du sade. Det var det som berörde i sin frågeställning. Självklart måste man ha en person som får den skuldsatta personen att bli drivande, ta initiativ och vara aktiv i de här delarna, men vad i den ganska formaliserade processen är det som egentligen ger det drivet? Skulle man inte kunna hitta andra sätt som gjorde att man fick den individen lika pådrivande och lika intresserad av att genomföra de här åtgärderna som just egenförfarandet? Finns det några andra sätt som du ser det, så man skulle kunna få personer lika aktiva? Det har blivit en ganska formaliserad process. : Framför allt har budget- och skuldrådgivarna fått en stor roll i egenförsöket. Vi har inte ett inkassobolag i utan flera olika. Det gör att många upplever att det är väldigt jobbigt att de får många inbetalningskort från olika ställen. De kan inte hålla ordning på det. Det har också varit väldigt jobbigt för dem som har fått skuldsanering. Man får en betalningsplan som man nästan måste vara civilekonom för att läsa. Där har inkassobolagen, i alla fall de större, försökt att lösa det när det är avskrivna fordringar till exempel så att de kan ha ett inbetalningskort trots att de har flera skulder. Man försöker förenkla det så mycket som möjligt för den skuldsatta att betala. Vi når ju inte hela vägen där. Vi är privata bolag. Vi kan inte gå samman till en enhet, men vi försöker i den mån vi kan att hjälpa. Det är naturligtvis ett ekonomiskt tänkande även för våra uppdragsgivare och för oss själva att det blir en billigare hantering. Det underlättar också för den skuldsatta. I min roll, där vi jobbar, känner jag att budget- och skuldrådgivarna skulle ha en ännu viktigare roll under skuldsaneringens gång. Även om inte alla går så långt som till kronofogden ser vi att de skuldsätter sig på nytt igen. Det är säkert för att de har en väldigt pressad situation. Man ska leva på existensminimum . Det är lätt att dra på sig nya skulder. Det behöver inte vara att man tar en ny kredit. Det kan vara att man går till tandläkaren eller vad som helst. (): Jag tycker att budget- och skuldrådgivarna är jätteviktiga. Jag blir väldigt orolig när säger att det finns politiker ute i kommunerna som har läst propositionen och utifrån det dragit slutsatser om att man ska skära ned. Då vet jag inte vad de har läst. De kan inte ha läst den här propositionen. Då borde ni från budget- och skuldrådgivarna se till att aktivt föra ut fakta om vad som faktiskt står. Jag blir också lite orolig över de svar som jag har fått på mina frågor. Det är precis som om egenförsöket tas bort. Ni skulle få mindre att göra. Skuldsatta skulle inte kontakta er. Det är väl snarare tvärtom. Om det är fler som kommer att söka kommer man att söka sig till budget- och skuldrådgivarna för att få hjälp att upprätta en ansökan. Det är ju inte själva egenförsöket som har ett egenvärde. Det är kontakten med er, att få del av er kompetens, att få hjälp av det förebyggande arbete ni gör och framför allt för att ni ska ha mer tid till förebyggande arbete. Så jag skulle vilja ställa en fråga. Utifrån propositionen och de förslag som gäller i och med att man tar bort egenförsöket, kan ni från er förening, budget- och skuldrådgivare, se nya möjligheter på vilket sätt ni ska kunna stärka de här människorna och jobba förebyggande så att de inte kommer tillbaka med nya ansökningar om ? : Vi från är inte negativa till att man tar bort det första försöket, men vi inser också att det kan bli ett kontaktproblem. Det kan uppstå att man inte på ett tidigt stadium fångar upp de här människorna i den kommunala skuldrådgivningen, som man går miste om när man tar bort det första steget. Det är ett problem bland annat för oss, för kommunförbundet och att hitta former för hur man ska förbättra de kontakterna och även på ett tidigt stadium kunna fånga upp det. Som jag sade i mitt inledningsanförande är det ett väldigt viktigt jobb som man utför ute i kommunerna. Det är väldigt viktigt att komma in tidigt, vilket det är många som har påpekat här. På ett tidigt stadium finns det stora möjligheter att lösa det på en frivillig väg. Vi verkar för att budget- och skuldrådgivarna ska få fler verktyg att jobba med så att man kan få fram ackordsuppgörelser och ackordssummor, vilket är väldigt svårt att få . Vi kan titta på som har en sådan ordning med där man kan gå in och garantera en ackordsuppgörelse. De har även sociala lån så man kan gå in och lösa vissa skulder. Det kan vara problem med cash flow bara, att man plötsligt inte har pengar att betala en skuld. Då faller skulderna som ett dominospel. Sådana verktyg är också viktigt att man kan jobba med ute i kommunerna. En poäng med i är att den finansieras av dem som spelar på spelmaskiner, slot-maskiner. En del av det går in till den verksamheten. Det kanske är något att fundera på hos oss också. Vi hör ju att ökade skulder beror på spelberoende. : Mycket av debatten handlar om egenförsöket. Man får ett intryck av att det gäller egenförsökets vara eller inte vara, men det är inte frågan om det, som framhölls från departementets sida. Det finns ju kvar som ett led i den allmänna skälighetsbedömningen. Man kan fråga sig vad som blir effekten om man tar bort kravet, för det är det som det handlar om. Antagligen är det så att i en massa fall där egenförsöket skulle vara misslyckat eller inte kunna gå att genomföra slipper man kravet på att producera information om detta. Om borgenärerna är misslynta med att en gäldenär inte har varit tillräckligt aktiv i sina försök att betala sina skulder är det inget som hindrar att den borgenären i kronofogdeprocessen till slut vägrar att gå med på en skuldsanering. Vi vet att det ska vara tvingande beslut där. Man kan alltså köra över en borgenär, men borgenärerna kan då i sin tur överklaga till nästa instans. Jag tror att fortfarande kommer kravet i realiteten att vara lika stort på någon sorts egenförsök i de fall där det verkligen finns pengar att tillgå. I slutändan kommer det ändå att vägas in i den slutliga bedömningen, oavsett om det är kronofogden, tingsrätten eller hovrätten som ska bedöma det. Så jag tror att lite grann är detta en strid om ord. Man tar bort en onödig formalitet, och det tycker jag verkar riktigt. : Jag vill bara ge en kommentar till . Du nämnde att det är väldigt många som återkommer med nya skulder. Vi på har gjort en undersökning som visar - vi har olika åsikter när det gäller det här uppenbarligen - att siffran inte alls är så hög. Självklart finns det här ett förbättringsområde. Vi kommer att lägga in extra krafttag när det gäller att förbereda den skuldsatta för livet efter skuldsaneringen så att man inte återkommer och hamnar i tråkigheter igen. Jag vill återigen poängtera att vi ser det som att budget- och skuldrådgivarna har fått en förstärkt roll i och med det här förslaget. De kommer att vara ännu viktigare än vad de någonsin har varit och verkligen kunna arbeta aktivt . Vi ser, som sagt var, väldigt mycket fram emot att ha ett gott samarbete. : De här personerna hamnar ju inte hos kronofogdemyndigheten av det enkla skälet att de kommer på inkasso igen. Sedan försöker de verkligen hålla näsan över vattenytan och betala de här skulderna. Så det går inte så långt. Det är därför de inte finns med i de mätningarna när man pratar om återfallsfrekvensen. Vi har gjort mätningar på alla de större inkassobolagen, och alla ser det likadant. Får jag ställa en fråga till ? Vi skulle gärna vilja veta hur tydliga de här rollerna ska bli. Skuldsaneringsenheten har en väldigt tydlig roll. Det vet vi. De sitter och kör ut listor för att folk ska söka skuldsanering, men det är egentligen inte de som är hårdast skuldsatta i . Ska det fungera så? Är det det som är tydliga roller inom myndigheten? : Jag förstod inte riktigt din fråga. Den handlar troligtvis om skuldsaneringsenheten kontra indrivningsenheten och hur det kommer sig att de skickar ut information om skuldsanering. Det är enkelt, tycker jag. Vi har ju ett totalt ansvar för våra medborgare. I och med att de hamnar i tråkigheter vill man som indrivning också arbeta preventivt och hjälpa medborgare. Ett sätt är att skicka ut information så att de kan komma vidare och över huvud taget få reda på att det finns något som kallas skuldsanering. Därför gör de så. I övrigt har vi, som jag tidigare sade, väldigt separata roller. Men en informationsdel har de. : Det var väl som i sitt anförande pratade om anhöriga. Det är kanske inte i min roll som representant för som jag svarar på den frågan, utan eftersom jag var med och jobbade. När skuldsaneringslagen kom var det väldigt mycket kritik över att handläggningen var alldeles för långsam. Det tog helt enkelt. Det kostade för mycket. Då gick man igenom och tittade på hur det handlades, på själva förfarandet. Då visade det sig att väldigt många satt och gjorde registerforskningar på anhöriga. Kronofogden har inte rätt att gå in. Vi har inte rätt att gå in och göra registerforskning. Därför tog vi bort det. Det kom en rapport -97 -98 tror jag, rapporten om förenklad handläggning. Där framkommer det ganska tydligt att vi inte får gå in på någon annan person än den som har sökt. Så det är inte något slarv. Ordföranden: har från utskottet all anledning att tacka våra gäster för att ni har kommit hit och delat med er av ert kunnande när det gäller den här frågan. Vi i utskottet kommer att åka till där vi bland annat ska titta på den verksamhet som de har där när det gäller skuldsanering. De var ju först i i , så det är lite spännande att se hur de hanterar de här frågorna. Vi har blivit mycket klokare, tror jag att jag kan säga. Vårt arbete när det gäller den här propositionen ska slutföras i vår. Sedan kommer beslutet att äga laga kraft . Vi tackar er så väldigt mycket för att ni kom hit och hjälpte oss med dessa svåra och för människor så viktiga frågor.