bet · GT01MJU27 · 2006-05-30 00:00:00 — Som regeringen anför kan sådana åtgärder omfatta såväl specificerade åtgärder av lokal karaktär som mer ekosysteminriktade åtgärder som sjörestaurering i olika former, och har rapporterat och analyserat olika former av sjörestaureringsåtgärder. I skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att ge i uppdrag att sammanställa befintlig kunskap om fiskevårdande åtgärder i sjöar, fjällområdet, längs kusten och i marin miljö. Sådana åtgärder bör även kunna användas som kompensationsåtgärder vid vattendomar. Enligt regeringen bör arbetet ske efter samråd med och övriga berörda organisationer. Med det anförda och med vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ572 (s) lämnas utan vidare åtgärd från sida. I propositionen Svenska Miljömål - ett gemensamt uppdrag föreslog regeringen att delmål 4 under miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård skall ha följande lydelse: skall de årliga bifångsterna av däggdjur understiga av respektive bestånd. Bifångster av sjöfåglar och icke målarter skall inte ha mer än försumbara negativa effekter på populationerna och ekosystemen. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). fattade och ett gemensamt beslut om ett nationellt åtgärdsprogram för tumlare. Av skrivelsen framgår att de inventeringar som har genomförts inte visar några tecken på återhämtning av antalet tumlare i södra , där det specifika Östersjöbeståndet nu uppskattas till ca 200 djur. Den låga tätheten gör dock att osäkerheten i skattningen av Östersjöpopulationens storlek är mycket stor. Genom ministerrådets beslut om förbud mot drivgarnsfiske i har också införts obligatorisk användning av akustiska skrämmare vid garnfiske i delar av svensk fiskezon i södra , rådets förordning (EG) nr 812/2004 av om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (EGT L150, 30.4.2004, s. 12). Drivgarnsfisket fasas ut i och kommer att vara avslutat . Utskottet vill även hänvisa till propositionen En hållbar svensk politik i fråga om valar (prop. 2003/04:124, bet. 2003/04:MJU20, rskr. 2003/04:283) där regeringen har aviserat flera åtgärder för att minska bifångsterna av tumlare samt ett uppdrag till och att precisera vilka ytterligare åtgärder som krävs för att delmålet om bifångster skall uppnås. Enligt fiskerådets beslut om drivgarnsfiske och skydd av valar förbjuds drivgarn i fr.o.m. . fram till dess skall drivgarnsfisket successivt fasas ut genom att omfattningen skall ha minskat , och . Någon begränsning av den tillåtna totala längden av drivgarn per fiskefartyg införs dock inte. gäller därför den nuvarande tillåtna totala längden av drivgarn . Beträffande obligatorisk användning av ljudskrämmare 1 januari 2007 inom fisken med bottensatta garn och drivgarn som riskerar att fånga valar, undantas alla fiskefartyg under 12 m längd. För fisken som använder ljudskrämmare krävs inte deltagande i något observatörsprogram med inspektörer ombord på fiskefartygen. I införs krav på ljudskrämmare vid , samt i havsområdet väster om (ICES delområde 24). Fiskefartyg under 15 m längd behöver inte ha observatörer ombord. Övervakningsprogrammen skall baseras på en provtagning som utformas för att med en 30-procentig säkerhet kunna bedöma storleken på bifångsterna av valar, eller utformas som ett pilotprojekt i de områden där det råder brist på information om hur mycket bifångsterna varierar. Observatörsprogrammen inleddes eller beroende på den vetenskapliga rådgivningen för de områden och de olika fisken som berörs. Enligt regleringsbrevet för skall analysera effekterna för det småskaliga kustfisket av genomförandet av miljömålens delmål om maximalt bifångst av däggdjur. Uppdraget skall innehålla förslag på åtgärder samt kostnader för dessa. Uppdraget skall redovisas . skall enligt regleringsbrevet för utreda vilka verksamhetsgrenar utöver fiske som kan vara skadliga för valar i svenska vatten. Verket skall även utreda vilka områden inom svensk ekonomisk zon som kan vara särskilt viktiga för tumlare, och ett inventeringsprogram för småvalars förekomst i zonen skall tas fram. Uppdraget skall redovisas . Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till (2004:8), Bifångst av säl, tumlare och fåglar i det svenska yrkesfisket, där det rapporteras att ingen tumlare har fångats som bifångst i . Slutligen har utskottet inhämtat miljöministrarna och kommissionen fattade beslut om minskning av bifångster med målet att bifångsterna av bl.a. tumlare och säl skall minska till av beståndet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ294 (m) och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 14 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. skyddade områden och fredade områden Utskottets förslag i korthet Utskottet ansluter sig till vad som anförs i skrivelsen och avstyrker två motionsyrkanden (m, fp) om som pilotområde för en ny förvaltningsstrategi och hänvisar till skrivelsen och till tidigare uttalanden i frågan. Även en motion (kd) om vattenägares husbehovsfiske avstyrks. Jämför reservationerna 33 (m, fp, kd, c) och 34 (kd). Enligt motion 2005/06:MJ40 (fp) bör arbeta för att skall bli pilotområde inom EU för ett nytt sätt att förvalta havsmiljön och fisket. De regionala rådgivande nämnderna kan enligt motionärerna bli mycket viktiga för denna förvaltning. Lokal och regional förankring och deltagande är helt avgörande i arbetet med att förbättra och hållbart nyttja havet, dess resurser och havsmiljön (yrkande 2). Även i motion 2005/06:MJ328 (m) anförs att bör bli pilotområde för en ny förvaltningsstrategi med syfte att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling garanteras. Systemet måste ges juridisk kraft och samordnade skyddsåtgärder och sanktioner. Arbetet bör bedrivas inom ramen för EU-samarbetet (yrkande 4). Enligt motion 2005/06:MJ446 (kd) bör vattenägarens fritidsfiske för husbehov i normalfallet vara tillåtet i områden som är fredade från fritidsfiske. Däremot bör fritidsfiske med stöd av allmän rätt inskränkas i dessa områden (yrkande 45). Av skrivelsen framgår att till regeringen har redovisat uppdraget att införa fiskestopp i ett skyddat marint område (Jo2006/730). Detta är bakgrunden till att beslutade om ett fiskefritt område i vattnen kring . I enlighet med den skärpning som gjordes miljömålsproposition (prop. 2004/05:150) skall , i samråd med och länsstyrelserna, komplettera uppdraget, vilket innebär att förslag till ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud, såväl kustnära som utsjöområden, i vardera och . Dessa områden skall inrättas och effekterna utvärderas . Av skrivelsen framgår vidare att områden av riksintresse för yrkesfisket har reviderats (Jo2006/726). Arbetet, som har genomförts av i samråd med länsstyrelserna och berörda intressenter syftar till att fastställa områden av riksintresse för yrkesfisket, vilket bl.a. innebär att viktiga lek- och rekryteringsområden för kommersiellt viktiga fiskarter identifierats. Dessa områden skall beaktas i de pågående arbetena med naturreservat i marin miljö. Vid sin behandling av miljömålsproposition (prop. 2004/05:150) uttalade utskottet att en långsiktigt hållbar utveckling i bör kunna garanteras och fortsatte: tyder mycket på att övergödningen och dess följder tillsammans med annan påverkan leder till att ekosystemet i genomgår en dramatisk förskjutning i dess struktur och funktion, där ett återställande avsevärt försvåras. Miljövårdsberedningen skriver exempelvis att det finns risk för att ett regimskifte redan har ägt rum i och det nu möjligen krävs att utsläppen minskar till en nivå som är lägre än de nivåer som började orsaka problemen (Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1, dnr M/2005/1531/Na). Utskottet instämde i att utvecklingen är djupt oroande. Detta är ett av skälen till att regeringen avser att högprioritera nationella och internationella åtgärder som leder till minskad övergödning av . Med utgångspunkt från EU:s sjätte åtgärdsprogram för miljön lade den Europeiska kommissionen fram meddelandet Mot en strategi för att skydda och bevara den miljön (KOM [2002] 539 slutlig). gav rådet sitt stöd till strategins inriktning och målsättningar. Regeringen fäster stort avseende vid att strategin skall kunna utgöra ett betydelsefullt instrument i arbetet för att uppnå relevanta nationella miljökvalitetsmål. Uppgiften att vara drivande i förhandlingsprocessen och påverka den slutliga strategins innehåll kommer därför att ges hög prioritet (bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Vidare är sjöfartens miljöpåverkan frågor som behandlade inom ramen för regeringens skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173). Utgångspunkten i skrivelsen är att en ny förvaltning av havet bör utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. När det gäller en ny regional förvaltning hänvisade regeringen i skrivelsen till som förespråkar att en sådan förvaltning av upprättas och att Helsingforskonventionen bör revideras i syfte att säkra ett hållbart nyttjande av havet. I likhet med regeringen ansåg utskottet att Östersjösamarbetet behöver stärkas men framhöll, i likhet med regeringen, att det saknas politiska förutsättningar att åstadkomma enighet om en grundläggande revidering av konventionen som syftar till att göra Helcoms regler bindande på motsvarande sätt som EG:s direktiv eller förordningar. En ur svensk synvinkel viktig faktor är att alla länder, utom , runt såväl som är medlemmar i eller, i fall, har med unionen. Som regeringen anförde är enligt utskottet stadfästa regler rörande havsmiljön i en EG-rättsakt därför det bästa sättet att åstadkomma en effektiv efterlevnad i medlemsländerna (bet. 2005/06:MJU4, rskr. 2005/06:30). , som anslöt sig till reservation 3 i betänkandet, konstaterade att framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier och beslutade att en hållbarhetskommission skall tillsättas för att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av organisation, regelverk och styrmedel som behöver göras för att underlätta arbetet mot ett hållbart samhälle och skapa miljödriven tillväxt och för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. bör analysera hur hindren för en hållbar samhällsutveckling kan tas bort och hur konflikterna mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt än . arbete med att följa upp och besluta om viktiga miljömål skulle förbättras genom bl.a. möjligheter att se över miljömålsrapporteringen. En fristående kommission av detta slag innebar enligt att ett nytt och viktigt avstamp kan tas för att forma en modern samhällsutveckling där verksamheter sker i sådana former att naturmiljön, naturresurser eller mänskliga värden och initiativ inte förslösas. Kommissionen bör bl.a. initiera utredningar och riktad forskning inom sitt område. Frågor som behöver belysas är att ge förslag på hur dagens nationella havsmiljöarbete kan bli effektivt, att studera hindren för hållbar utveckling i transportsektorn, att belysa konflikter mellan olika miljömål och genomföra den utredning om ekonomiska styrmedel som föreslås i propositionen. Kommissionen bör utföra kostnads- och nyttoanalyser av vidtagna och planerade miljöåtgärder och bör även ha i uppgift att utvärdera miljömålsrådet samt föreslå förändringar i uppföljningen av miljömålsarbetet. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till förslag till direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område, KOM (2005) 505. Enligt förslaget är övergripande mål att ett gott miljötillstånd i den miljön skall uppnås , fortsatt skydd och bevarande av denna miljö samt åtgärder för att förhindra att den försämras. De europeiska vattnen delas i tre regioner: , Nordvästra och . Varje medlemsstat skall för varje marin region som berörs utarbeta en marin strategi för sina vatten i enlighet med följande åtgärdsplan, där varje åtgärd sedan skall godkännas av kommissionen: - En inledande bedömning av aktuellt miljötillstånd i de berörda vattnen och av miljöpåverkan på dessa från mänskliga aktiviteter skall genomföras. - Innebörden av vad som avses med "gott miljötillstånd" i de berörda vattnen skall fastställas. - En allsidig uppsättning miljömål, tillhörande indikatorer och löpande övervakningsprogram skall fastställas så att vattnens tillstånd kan utvärderas regelbundet. - skall ett åtgärdsprogram vara utformat för att uppnå ett gott miljötillstånd. Åtgärderna skall vara kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara och konsekvensanalyser skall göras innan nya åtgärder vidtas. - skall åtgärdsprogrammet vara i kraft. Enligt vad utskottet erfarit har behandlingen i miljöarbetsgruppen av förslaget inletts . Med det anförda anser utskottet syftet med motionerna 2005/06:MJ40 (fp) yrkande 2, 2005/06:MJ328 (m) yrkande 4 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 45 i väsentliga delar tillgodosett utan någon vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet ansluter sig till vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker två motionsyrkanden (s, m) om utkast av fisk. Med hänvisning till gällande regler och pågående arbete på området avstyrker utskottet även en motion (s) om förbud mot införsel av krabbklor. Jämför reservation 35 (m, fp, kd). Regeringen gör bedömningen att omfattningen av den fisk som kastas ut nu är så stor att åtgärder måste vidtas. Utkast av fisk, som därmed ökar fiskedödligheten, måste på alla sätt minimeras. I är det förbjudet att göra utkast av fisk som får landas i överensstämmelse med gällande regler. Trots svårigheterna att kontrollera att ett sådant förbud efterlevs anser regeringen att ett förbud skall införas även i . Förbudet bör kompletteras med lämpliga undantag, t.ex. för utkast av skaldjur som syftar till att förbättra skaldjurets kvalitet, tillväxt eller reproduktion, som t.ex. romhumrar och genomlysta krabbor. Regeringen har inhämtat att har för avsikt att i sina föreskrifter införa ett sådant förbud. Vid utformningen av det nationella förbudet skall erfarenheter av bl.a. det danska förbudet beaktas. Motionärerna i motion 2005/06:MJ36 (m) ansluter sig till regeringens bedömning av problemen med utkast av fisk. Det försök med begränsning av antalet tillåtna fångstdagar som föreslås äga rum i , är ett intressant alternativt sätt att komma till rätta med problemen. Försöket bör emellertid genomföras och utvärderas innan dagens regler skärps (yrkande 6). I motion 2005/06:MJ465 (s) efterlyses åtgärder inom EU mot dumpning av lax. Resultatet av EU:s beslut om gränsvärden för dioxin i konsumtionsfisk är enligt motionären att fiskare från länder som inte har ett sådant undantag bedriver riktat fiske på smålax i . måste agera inom ramen för EU så att dumpning av vuxen lax eller användande av vuxen lax till minkföda upphör. Förbud mot införsel av krabbklor till begärs i motion 2004/05:MJ280 (s). Enligt motionären förekommer fiske av krabbor enbart i syfte i att fånga krabban och bryta av klorna för att sedan förpassa den tillbaka till havet. För att förhindra denna avart av fiske vill motionären ha förbud mot införsel av krabbklor till . Av skrivelsen framgår att den regionala rådgivande nämnden för bl.a. har föreslagit att en begränsning av fiskeansträngningen, i stället för nuvarande kvotsystem, skulle kunna användas för fisket efter torsk i . I syfte att utvärdera effekterna av ett sådant system diskuteras ett vetenskapligt försök i mellan kommissionen och berörda länder, , och , samt den regionala rådgivande nämnden för . I likhet med regeringen gör utskottet bedömningen att omfattningen av den fisk som kastas ut nu är så stor att åtgärder måste vidtas. Utkasten bidrar till ökad fiskedödlighet och måste på alla sätt minimeras. Trots kontrollsvårigheterna bör ett sådant förbud införas i . Som regeringen anför bör förbudet kompletteras med lämpliga undantag, t.ex. för utkast av skaldjur som syftar till att förbättra skaldjurets kvalitet, tillväxt eller reproduktion, som t.ex. romhumrar och genomlysta krabbor. Utskottet har inhämtat att vid ministermötet i i fattade beslut om förbud mot att slänga fisk överbord. Åtgärder för att minimera utkasten av fisk kommer att inledas, och försök för att uppnå ett totalförbud kommer att inledas och skall rapporteras . Det anförda innebär att utskottet finner syftet med motionerna 2005/06:MJ36 (m) yrkande 6 och 2005/06:MJ465 (s) i allt väsentligt tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionerna anser utskottet inte påkallad. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken är fångst av krabbklor särskilt reglerade enligt bestämmelser om tekniska regleringar. Restriktioner att behålla ombord och landa krabbklor finns i artikel 18.4 i förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av organismer. I fråga om krabbklor är förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 724/2001. Där framgår att högst av den totala fångsten av krabbklor får bestå av avskilda krabbklor vid fiske med burar eller tinor. Vid fiske med andra redskap får högst avskilda krabbklor behållas ombord och landas. Enligt artikel 4.3 i förordning (ERG) nr 2406/96 om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeriprodukter får endast hela krabbor saluföras. Undantag görs för hela krabbor som är romhonor eller har mjukt skal. Enligt huvudregeln är det alltså inte tillåtet att saluföra krabbklor. Enligt artikel 2.2 tillämpas förordningen emellertid inte på små produktkvantiteter som av kustfiskaren avsätts direkt till detaljhandlare eller konsumenter. I dess fall får alltså krabbklor säljas, men givetvis gäller bestämmelserna om tillåtna landningsmängder. Enligt artikel 1.2 i förordningen gäller bestämmelserna saluföring i första led och hindrar alltså inte att en förstahandsmottagare köper hela krabbor för att sedan, i andra led, sälja endast krabbklor. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionären i motion 2004/05:MJ280 (s) om denna typ av fiske men är inte berett att förorda något införselförbud i enlighet med motionen. Motionen avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet Utskottet ansluter sig till vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker en motion (kd) om jakt på säl och skarv med hänvisning härtill och till utskottets tidigare uttalanden i frågan. Jämför reservation 36 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens uppfattning bör arbetet med att förebygga säl- och skarvskador på fisket samordnas bl.a. med arbetet med utveckling av nya redskap och fiskemetoder. Beståndsberäkningar och datainsamling av bifångster av säl och skarv bör förbättras. Grunden för arbetet med förvaltningen av både säl och skarv bör baseras på såväl EU:s miljöpolitik som fiskeripolitik. En översyn bör göras av de nationella förvaltningsplanerna för säl och skarv, och även nuvarande jaktbestämmelser för säl och skarv bör ses över med inriktning mot skonsammare och mer effektiva jaktmetoder. Regeringen avser att till och lämna uppdrag med denna inriktning. I motion 2005/06:MJ37 (kd) betonas vikten av att arbetet fortsätter med framtagande av fiskemetoder och fiskeredskap som motverkar skador av säl och skarv. Det finns enligt motionärerna behov av mer kraftfulla åtgärder mot säl och skarv. Bestånden bör regleras genom ansvarsfull viltförvaltning utifrån jaktetiska principer och med tydliga regler i form av tider och andra villkor. Därigenom kan bestånden hållas på en sådan nivå att skadorna blir acceptabla för yrkesfisket (yrkande 8). Inledningsvis vill utskottet upprepa sin vid ett flertal tillfällen uttryckta uppfattning att skador från vilt i första hand skall förebyggas genom jakt. Av skrivelsen framgår att regeringen anser att arbetet med säl- och skarvfrågor bör samordnas och utvidgas till att omfatta även framtagande av fiskemetoder och fiskeredskap som motverkar skador av skarv på redskap och fångst. I detta arbete är enligt regeringen samverkan med yrkesfiskare och fritidsfiskare en förutsättning. Eftersom säl- och skarvproblematiken i huvudsak berör samma grupper av småskaliga kustfiskare bör detta arbete samordnas. Inriktning och metoder för redskapsutveckling sammanfaller i stor utsträckning när bifångster och angrepp på fångsten skall förhindras. Samordningsvinster finns med att förena skarvproblematiken i arbetet om förebyggande fiskemetoder och fiskeredskap. Utskottet delar regeringens uppfattning. I skrivelsen aviserar regeringen uppdrag till och att genomföra dessa åtgärder. I likhet med regeringen anser utskottet att kunskapsunderlaget när det gäller säl och skarv bör förbättras genom att miljöövervakningen bör omfatta även övervakningsprogram med ett till två års intervaller för såväl mellanskarv i olika delar av som för populationen av övervintrande stor- och mellanskarvar. Möjligheter att genom flyginventering i fortsättningen genomföra de årliga räkningarna för samtliga sälarter bör övervägas. Dessutom behövs bättre kunskap om fisksamhällenas storlek i de aktuella områdena med och utan säl och skarv. I skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att uppdra åt att i samverkan med utreda möjligheterna att med hänsyn till de nationella miljömålen och de internationella avtalen förändra de nationella förvaltningsplanerna för säl och skarv för att inte i onödan påverka möjligheterna att utveckla kust- och insjöfisket. Miljömålet och ekosystemansatsen samt en bedömning av populationernas utveckling inom sitt naturliga utbredningsområde skall enligt regeringen utgöra bas för det nationella arbetet med förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Detta innebär att som grund för förvaltningen bör ligga en analys av ekosystemförhållandena så att fiskets intressen kan tillvaratas på ett rimligt sätt inom ramen för naturliga ekosystem. Vidare bör en revidering genomföras av skyddsjakt- och fiskebestämmelserna för att skapa en så skonsam och effektiv jakt som möjligt och bättre skydd för fisket inom prioriterade områden. Nuvarande jaktbestämmelser för säl och skarv bör ses över med inriktning mot skonsammare och mer effektiva jaktmetoder. Regeringen anser vidare att möjligheterna att inom ramen för fiskets riksintressen och olika former av skyddade områden prioritera olika intressen också bör beaktas. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning. I sammanhanget vill utskottet erinra om att, inom ramen för viltskadeanslaget, ersättning utgår för sälskador och bidrag till förebyggande åtgärder. Sammantaget innebär det anförda att utskottet finner syftet med motion 2005/06:MJ37 (kd) yrkande 8 i allt väsentligt tillgodosett. Någon vidare åtgärd finner utskottet inte påkallad. Dumpade kemiska stridsmedel eller miljöfarliga kemiska ämnen Utskottets förslag i korthet Utskottet ansluter sig till vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker tre motionsyrkanden (kd) om ersättning för olyckor med farliga ämnen och granskning av skyddet vid olyckor med kemiska stridsmedel. Jämför reservation 37 (kd). Enligt regeringens bedömning bör ekonomiskt stöd lämnas till sådana fiskeföretag som drabbas av dumpade kemiska stridsmedel eller miljöfarliga kemiska ämnen. Stödet bör avse kompensation för dels fångst som inte går att sälja, dels för uteblivna fångster som fartyget saneras. Vidare bör stöd kunna ges för eventuella skador på fartyg eller redskap. I skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att uppdra åt att utforma regler om sådant stöd. Enligt motion 2006/06:MJ37 (kd) bör de svenska yrkesfiskarna få rätt till ersättning för de kostnader som kan uppstå i samband med olyckor med farliga ämnen. redovisade en översyn av ersättningssystem för kostnader i samband med skador på fiskefartyg till följd av dumpat material eller miljöfarliga kemiska ämnen.