bet · GT01AU2 · 2006-02-07 00:00:00 — Arbetsgivaren ska också enligt samma paragraf i den aktuella föreskriften se till att de som får uppgifterna har tillräcklig kompetens för att bedriva ett väl fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete och enligt 7 § se till att arbetstagarnas kunskaper om arbetet och riskerna i arbetet är tillräckliga för att ohälsa och olycksfall ska förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. Utskottet vill här också framhålla att det i arbetsgivarens uppgifter enligt ingår att göra riskbedömningar och vidta åtgärder med anledning av dessa. Sådana åtgärder som inte genomförs ska föras in i en skriftlig handlingsplan. ska arbetsgivaren följa upp det systematiska arbetsmiljöarbetet och skriftligen dokumentera detta om det finns minst tio arbetstagare i verksamheten. I 12 § sägs att när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering, ska arbetsgivaren anlita företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån. Denna ska ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser och vara av tillräcklig omfattning. Frågan om arbetsmiljöcertifiering togs upp i betänkande 2004/05:AU6. Där redovisade utskottet att AV på uppdrag av regeringen utrett frågan om certifiering av arbetsmiljön och att AV då funnit att för organisationer som inte påbörjat ett systematiskt arbetsmiljöarbete måste ett mer eller mindre omfattande förarbete göras innan en arbetsmiljöcertifiering kan påbörjas. AV bedömde att resultatet av en expanderande arbetsmiljöcertifiering med hjälp av ekonomiska styrmedel skulle löpa uppenbara risker att bli en stor utgiftspost med ett svårbedömt och kanske magert resultat och att risken var stor att organisationer som har det största behovet av arbetsmiljöcertifiering inte skulle ansöka alls om detta. AV konstaterade emellertid att kvaliteten på den befintliga frivilligaarbetsmiljöcertifieringen är hög och att sådan certifiering borde medföra minskat behov av myndighetstillsyn. Eftersom det arbetsmiljöarbete som bedrivs i en stor del av företagen och organisationerna i inte har sådan kvalitet att en arbetsmiljöcertifiering skulle kunna bli aktuell förordade AV i sin avrapportering av uppdraget en kraftfull myndighetsinsats inriktad på aktivering av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Utskottet erinrar om att när det gäller den frivilliga arbetsmiljöcertifieringen finns möjligheter för företag och offentliga förvaltningar att få ledningssystem för arbetsmiljö certifierade. Certifieringen görs av särskilda ackrediteringsorgan som av Swedac, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, bedömts vara kompetenta att ombesörja certifiering och godkänts för detta. fanns enligt Swedac sju sådana ackrediterade organ. Utskottet har i det nämnda betänkandet ställt sig bakom den redovisade bedömningen som AV gjort att de statliga insatserna i första hand bör inriktas på aktivering av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet delar uppfattningen i motion A309 yrkande 12 att den offentliga sektorn ska vara ett föredöme som arbetsgivare och att det är viktigt att de offentliga arbetsgivarna aktivt arbetar med arbetsmiljöfrågorna. Utskottet konstaterar att försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn bedrivits och att regeringen avsatt för denna särskilda satsning . De sista projekten avslutades . () har dock fått möjlighet att bedriva verksamhet med finansiering av tidigare beviljade medel t.o.m. utgången av 2007. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att följa och utvärdera försöksverksamheten. utvärderingsinsatser genomförs i samarbete med bl.a. forskare vid och . Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet konstaterar att AV prioriterar riktade insatser mot sex branscher med stora arbetsmiljöproblem: Omsorg och sociala tjänster Det förebyggande arbetet betonas genom ökad tillämpning av föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete och breddade insatser riktade mot dels belastningsergonomi, dels organisatoriska och sociala förhållanden i arbetsmiljön. Utskottet noterar att flera av de prioriterade branscherna rör offentlig sektor. Utskottet vill understryka betydelsen av ett systematiskt arbetsmiljöarbete och ställer sig bakom den ovan redovisade bedömningen av AV att de statliga insatserna i första hand bör inriktas på aktivering av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna A309 yrkande 12 (c) och A363 yrkande 19 (c). Frågor om friskvård och lunchens betydelse tas upp i motionerna A221 (s), A303 yrkandena 1-3 (s) och A345 (s). Utskottet behandlade likartade motioner senast i betänkande 2004/05:AU6. Utskottet konstaterade då att förutsättningarna för skattefri motion och annan friskvård för anställda har förtydligats och förenklats genom att vissa villkor för skattefriheten har slopats från . Det avgörande för skattefriheten är enligt de nya reglerna att motionen och friskvården riktar sig till hela personalen, är av enklare slag och av mindre värde samt att den inte får bytas mot kontant ersättning. Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton eller squash och lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Även friskvårdsaktiviteter som t.ex. tai-chi, qi-gong, kostrådgivning och information om stressrådgivning kan vara skattefria liksom enklare former av motionsdans. Arbetsgivare kan numera också erbjuda anställda massage som skattefri förmån. Utskottet, som än en gång konstaterar att förutsättningarna för friskvård för anställda har förbättrats genom de nya skattereglerna, är inte heller nu berett att ställa sig bakom förslag om obligatorisk friskvård under arbetstid. Utskottet erinrar också om de trepartssamtal som hållits mellan regeringen och arbetsmarknadens parter med syfte att skapa samsyn och samordna insatserna i strategin för ökad hälsa i arbetslivet och med målet att halvera sjukskrivningarna till 2008. överlämnades trepartssamtalens rapport arbetsliv för alla till regeringen. Lunchens betydelse och vikten av att motverka "dåliga vanor" på arbetsplatsen berördes i rapporten. Där konstaterades att tid för återhämtning i form av kaffepauser, lunchraster och ledighet är avgörande för möjligheterna att klara ett mer pressande arbetsliv. Frågor av denna karaktär borde enligt rapporten tas upp i arbetsmiljöarbetet. En systematisk kunskapsöversikt om effekter av hälsofrämjande insatser på arbetsplatser har publicerats av , Hälsofrämjande arbete på arbetsplatser. har det övergripande ansvaret för genomförandet av folkhälsopolitiken. Det övergripande målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Av de elva s.k. målområdena avser ett ökad hälsa i arbetslivet, andra här viktiga målområden utgörs av ökad fysisk aktivitet, goda matvanor och säkra livsmedel. och har inom ramen för folkhälsopolitiken haft i uppdrag av regeringen att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Myndigheterna redovisade sitt uppdrag i rapporten kan hälsan i främjas och övervikt förebyggas - 79 samlade insatser för att vi ska äta bättre och röra oss mer. och har efter ett tilläggsuppdrag från regeringen redovisat en kostnadsberäkning av förslagen. Förslagen bereds i (). Med vad som anförts ovan om friskvård, raster och måltidspauser avstyrks motionerna A221 (s), A303 yrkandena 1-3 (s) och A345 (s). I motion A262 (s) föreslås att första hjälpen ska erbjudas alla inom ramen för skola och arbetsliv. I AV:s föreskrifter om första hjälpen och krisstöd (AFS 1999:7) fastslås det att på varje arbetsställe ska finnas den beredskap och de rutiner för första hjälpen och krisstöd som behövs med hänsyn till verksamhetens art, omfattning och särskilda risker. Det ska säkerställas att arbetstagarna känner till hur första hjälpen och krisstödet är organiserat och det ska finnas tillräckligt antal personer tillgängliga på arbetsstället som kan ge första hjälpen. Åtgärder ska vidtas för att kunskaper och färdigheter i första hjälpen hålls aktuella. Vid bedömningen av hur många personer som behöver kunskaper i förstahjälpen är det, enligt de allmänna råden, lämpligt att utgå från de lokala förutsättningarna bl.a. vadgäller förekommande risker, arbetsställets storlek, förekommande skiftlag,arbetsstyrkans utspridning, tillfälliga och rörliga arbetsplatser samtavståndet till sjukvårdsresurser. Utskottet vill understryka att det är angeläget att de anställda känner till hur första hjälpen och krisstödet är organiserat och anordnat samt att kunskaperna hålls aktuella. Det är viktigt att man inom skolan och annan undervisning informerar också elever/studerande om hur första hjälpen och krisstödet är organiserat. Utskottet vill peka på att den särskilde utredare som har i uppdrag att göra en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91 och 2005:114) även ska se över elevrepresentanternas befogenheter och pröva om möjligheter finns att stärka bevakningen av elevernas arbetsmiljö. Med hänvisning till vad som ovan anförts om första hjälpen och krisstöd avstyrker utskottet motion A262 (s). För arbetsmiljöarbetet på de enskilda arbetsplatserna är samverkan mellan parterna, centralt och lokalt, av avgörande betydelse. Skyddsombudens verksamhet är således av stor vikt i insatserna för en bättre arbetsmiljö och den bör tas till vara och utvecklas. Utskottet vill understryka att de regionala skyddsombuden utgör en viktig strategisk resurs för bättre arbetsmiljö vid mindre företag. Riksdag och regering har också gett uttryck för denna uppfattning genom ett ökat stöd i statsbudgeten till de regionala skyddsombudens verksamhet. Stödet har förstärkts med ca . För anvisas totalt för den regionala skyddsombudsverksamheten. Med anledning av motion A368 yrkande 2 och motion A266 (s) med begäran om att skyddsombudens roll och befogenheter ska skärpas vill utskottet erinra om att skyddsombudens ställning och befogenheter behandlas i utredningen om översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91 och 2005:114). Utredaren ska bl.a. utreda om samverkansbestämmelserna i 6 kap. AML bör ges en mer ändamålsenlig utformning mot bakgrund av utvecklingen av samverkan i arbetsmiljöfrågor på arbetsplatserna, t.ex. om bestämmelserna om skyddsombud och skyddskommitté bör utvidgas till att omfatta nya befattningshavare och organ med motsvarande uppgifter eller om förändringar bör göras i fråga om de regionala skyddsombudens roll och uppgifter. I direktiven framhålls att de förändringar som föreslås inte sammantaget får leda till försämringar av rättigheter och inflytande för skyddsombud och övriga fackliga företrädare eller andra arbetstagare. Utredaren ska, enligt tilläggsdirektiven, pröva lämpligheten att i AML, för hela eller delar av arbetsmarknaden, införa bestämmelser om arbetsmiljöansvar för privata eller offentliga företag m.fl. som har beställt en tjänst i förhållande till den som utför arbetet. Utredaren ska överväga effekterna av att stärka möjligheterna för skyddsombud att agera till förmån för anställda i bemanningsföretag eller i andra företag där de anställdas arbetsmiljö i viktiga delar är beroende av ett inhyrar- eller beställarföretag. En förutsättning ska vara att ändringen i möjligheterna att arbeta inte innebär något avsteg från principen om att kollektivavtalet eller de enskilda anställningsavtalen är grunden för skyddsombudens verksamhet. Utöver det uppdrag som direkt angivits i utredningsdirektiven står det utredaren fritt att också lämna andra förslag till författningsändringar eller åtgärder som uppdraget kan ge anledning till. Utredaren ska redovisa ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Med anledning av yrkande 3 om grundläggande arbetsmiljöutbildning vill utskottet understryka att arbetsgivare och arbetstagare enligt 6 kap. 4 § AML har ett gemensamt ansvar för att skyddsombuden får erforderlig utbildning. Utskottet erinrar också om att antagit budgeten och beslutat om ett anslag på för särskilda utbildningsinsatser m.m. som disponeras av . Anslaget är ett bidrag till arbetsmarknadens parter och avser kostnader för funktionsutbildning, styrelseutbildning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet samt viss EU-bevakning. Utskottet konstaterar att det motionärerna efterfrågar till stora delar täcks in av utredningens direktiv. Utskottet är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av förslagen om skyddsombudsverksamhet i motionerna A266 yrkandena 1-4 (s) och A368 yrkandena 2 och 3 (v) utan anser att utredningens förslag bör avvaktas. AV har i uppdrag att se till att arbetsmiljön uppfyller de krav som finns i AML om att alla ska ha en bra och utvecklande arbetsmiljö. I sitt verksamhetsprogram för 2004-2006 betonar AV det förebyggande arbetet genom ökad tillämpning av föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete och breddade insatser riktade mot dels belastningsergonomi, dels organisatoriska och sociala förhållanden i arbetsmiljön. Huvudinriktningen är att antalet arbetsgivare som har ett fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete ska öka. AV:s inspektionsverksamhet ska särskilt inriktas på de områden där riskerna för ohälsa och olycksfall är störst. Genom samverkan med andra myndigheter ska man stimulera utarbetandet av rutiner på arbetsställena som medverkar till ett systematiskt förebyggande arbetsmiljöarbete, uppdaga brister i arbetsmiljön, ställa krav på förbättringar och därmed skapa en norm för efterlevnaden av arbetsmiljölagen och förhindra att farliga produkter släpps på marknaden och tas i bruk i arbetslivet. efterlyser i sin motion ett aktivt sätt att arbeta med såväl fysisk som psykisk ohälsa. vill utveckla föreskrifter om organisations- och bemanningsfrågor, psykosociala frågor m.m. Utskottet, som delar uppfattningen att ett aktivt sätt att arbeta med dessa frågor är angeläget, konstaterar att AV i sitt verksamhetsprogram uppmärksammat att tempot i arbetslivet ökade och att alltfler arbetstagare fick problem i arbetet på grund av stress och andra psykiska faktorer. Bland målen för de prioriterade branscherna, som nämnts ovan, finns också ett mål för alla branscher att arbetsrelaterad stress, arbetsbelastning och belastningsbesvär hos arbetstagarna ska minska, liksom risken för hot och våld. När det gäller arbetsorganisation och negativ stress har AV utarbetat metoder i ett särskilt utvecklingsprogram (). Inom ramen för programmet har 150 erfarna arbetsmiljöinspektörer utbildats. Härtill kommer utbildning av nyanställda inspektörer. ARNE:s syfte är att förstärka tillgången till specialkompetenser inom det organisatoriska och psykosociala området både regionalt och centralt. Målet är att tillsynskompetensen ska utvecklas så att flertalet arbetsmiljöinspektörer ges förutsättningar att inspektera psykosocial arbetsmiljö och organisatoriska arbetsmiljöaspekter på ett kvalificerat, effektivt och trovärdigt sätt. Inspektörerna ska också genom olika aktiviteter stimulera företag och förvaltningar att förebygga stress och utveckla arbetets organisation på ett gynnsamt sätt för arbetsmiljön. Här kan nämnas att en första sammanställning från AV över anmälda arbetsskador som inkommit 2005 publicerats. Denna visar att antalet arbetssjukdomar fortsätter att minska. Minskningen ligger på . De anmälda arbetssjukdomarna har minskat med en tredjedel . Arbetsolyckorna har minskat . Totalt anmäldes drygt 122 000 arbetsskador . av skadorna ledde inte till någon frånvaro. Det är enligt utskottets mening glädjande att de anmälda arbetsskadorna minskar, men kvar står att detta sker efter en dramatisk ökning av anmälda fall av arbetssjukdom . I motion A388 (s) föreslås att arbetsmiljöinspektörernas arbete bör effektiviseras och att de bör ges möjlighet att delge ett föreläggande på plats. Enligt 7 kap. 7 § AML får AV gentemot den som har skyddsansvar meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att arbetsmiljölagstiftningen ska efterlevas. Beslut om föreläggande eller förbud ska vara skriftligt och ska delges den mot vilken det riktar sig. Av förvaltningslagen (1986:223) följer att en myndighet i allmänhet ska bereda parten tillfälle att yttra sig innan ett sådant beslut meddelas. Detta gäller dock inte t.ex. om ärendets avgörande inte kan uppskjutas. Arbetsmiljöinspektörerna kan vid allvarliga farosituationer omgående stoppa arbetet enligt 7 kap. 7 § och 9 kap. 5 § AML. har godkänt anslaget till AV, vilket innebär att den förstärkning av tillsynsverksamheten som genomförts fortsätter också . motion A368 yrkande 5 (v) är därmed tillgodosedd. Med anledning av motion A264 (s) konstaterar utskottet att antalet anmälda brott i form av vållande till kroppsskada/sjukdom i samband med arbetsolycka enligt , , har ökat från 2002 till 2004 och preliminärt 2005. Av de arbetsolyckor som sker polisanmäls dock endast en mindre del. Som ovan nämnts visar den publicerade statistiken från AV att antalet anmälda arbetsolyckor minskat . Siffrorna är preliminära, men tyder på att den positiva trenden fortsätter även . Antalet anmäla arbetsolyckor med frånvaro uppgick till 38 2003, 35 2004 och 33 2005. AV:s generaldirektör gör enligt AV:s hemsida bedömningen att minskningen av såväl anmälda arbetsolyckor som arbetssjukdomar beror på att tillsynen har stärkts och att det systematiska arbetsmiljöarbetet fungerar på alltfler arbetsplatser. Utskottet ser mycket positivt på minskningen av antalet anmälda arbetsolyckor och arbetsskador. För att minskningen ska kunna fortsätta krävs att alltfler arbetsgivare tillämpar ett systematiskt arbetsmiljöarbete och ett aktivt tillsynsarbete från AV. Utskottet konstaterar att ett aktivt arbete pågår på området och att något initiativ från sida därmed inte är nödvändigt. Motionerna A264 (s), A368 yrkandena 1 och 5 (v), A388 (s) och A418 yrkande 8 (kd) avstyrks. Som ovan redovisats har utredningen om arbetsmiljölagen (N 2004:11) fått tilläggsdirektiv om vissa frågor om beställaransvar och om skyddsombudens verksamhet (dir. 2005:114). I tilläggsdirektiven konstateras att anlitande av entreprenörer och underentreprenörer som alternativ till egen anställd arbetskraft, s.k. outsourcing, under en följd av år har blivit allt vanligare, särskilt i personalintensiva branscher, t.ex. bygg- och anläggningsarbete och servicenäringar. Utredaren ska enligt direktiven pröva lämpligheten att i AML, för hela eller delar av arbetsmarknaden, införa bestämmelser om arbetsmiljöansvar för privata eller offentliga företag m.fl. som har beställt en tjänst i förhållande till den som utför arbetet. Vidare ska lämpligheten i att införa en skyldighet för den som upphandlar en tjänst att i upphandlingsunderlaget ställa krav på och även i övrigt ta hänsyn till arbetsmiljön för den som ska utföra arbetet utredas. Utredaren ska inom ramen för det uppdrag som tidigare givits angående skyddsombuden utreda effekterna av att stärka möjligheterna för skyddsombud att agera till förmån för anställda i bemanningsföretag eller i andra företag där de anställda i viktiga delar är beroende av ett inhyrar- eller beställarföretag. Vid prövningen ska hänsyn tas till gällande EU-regler om bl.a. icke-diskriminering, fri rörlighet och offentlig upphandling. Även förslagens effekter på avtalsrättens område ska beaktas. Samråd ska vidare ske med (Fi 2004:04). Utredningen ska redovisa ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Motion A306 (s) om tilläggsdirektiv till utredningen om arbetsmiljölagen angående beställaransvar m.m. är därmed tillgodosedd. Även motion A288 (s) avstyrks. I motion A392 (s) anförs att det finns anledning att se över AML så att ett föreläggande inte faller när ett företag byter organisationsnummer. Enligt 7 kap. 7 § AML ska ett föreläggande eller förbud ges till den som har skyddsansvar. Föreläggandet faller om det blir en ny skyddsansvarig. Enligt uppgift från AV görs normalt ingen ny inspektion utan ett nytt föreläggande utfärdas mot den nye skyddsansvarige. Normalt innebär detta enligt AV ingen större fördröjning i handläggningen av ärendet. Utskottet konstaterar att utredningen om arbetsmiljölagen enligt sina direktiv (dir. 2004:91) har att utreda om ändringar bör göras i AML som möjliggör en effektivare tillsyn när det gäller arbetsmiljöbrister i bl.a. företag som ändrar identitet genom överlåtelse av verksamhet (fusioner, outsourcing m.m.). Införandet av en möjlighet att knyta förbud eller förelägganden till viss anordning eller viss lokal i stället för till ett visst företag bör prövas i detta sammanhang. Motion A392 (s) är därmed tillgodosedd och bör inte föranleda någon åtgärd. Med anledning av motion A328 (s) med begäran om att det bör bli obligatoriskt för arbetsgivarna att lämna en självdeklaration beträffande arbetsmiljön på arbetsplatsen vill utskottet erinra om att det enligt årsredovisningslagen (1995:1554) föreligger en skyldighet för privata arbetsgivare, kommuner och landsting att i årsredovisningen redovisa uppgifter om anställdas sjukfrånvaro. Den totala sjukfrånvaron ska anges i procent av de anställdas sammanlagda ordinarie arbetstid. Därutöver ska redovisning lämnas om andelen som är sjukskrivna , andelen kvinnor respektive män, andelen i ålder och yngre, och . Vid införandet av denna skyldighet betonades att förutsättningen för att arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron är att de är medvetna om dess storlek. Utskottet vill betona att informationen i årsredovisningen ger värdefull kunskap om arbetsmiljön på den aktuella arbetsplatsen. Med det ovan sagda avstyrker utskottet motion A328 (s). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner om buller, inomhustemperatur, elektromagnetiska fält, isocyanater, gränsvärden, arbetsmiljöförhållanden för förskolebarn, arbetsmiljöförhållanden vid au pair-arbete och för äldre arbetstagare. Frågan om arbetshjälpmedel tas upp liksom frågor om alkohol och droger i arbetslivet och frågor om våld, hot och mobbning. Samtliga motioner avstyrks. Jämför reservationerna 7 (mp), 8 (mp), 9 (m, fp, kd, c), 10 (v) och 11 (kd) samt särskilda yttrandena 1 (m, fp, kd, c) och 2 (m, fp, kd, c). () pekar i motion A227 på behovet av en riktad satsning på ökad hörselvård för kvinnor i arbetslivet. Hörselskadorna är ett stort och växande folkhälsoproblem och ökar nu mest bland kvinnor i arbetslivet. Om ingenting görs kommer dessa problem att leda till utbredd utslagning av hörselskadade, därför bör en riktad satsning övervägas. () förespråkar i motion Bo304 yrkande 5 sänkta gränsvärden för buller i fabriksmiljö. Gränsen på i fabriksmiljö medför risk för hörselskador. Motionären anser att en rimlig nivå borde ligga på ca . nya skärpta föreskrifter om buller (2005:16) trädde i kraft . Föreskrifterna har anpassats till ett nytt EG-direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med buller i arbetet (2003/10/EG). Föreskrifterna behandlar, liksom direktivet, uteslutande det buller personer utsätts för, dvs. Anpassningen innebär vissa skärpningar av kraven beträffande hörselskadligt buller jämfört med tidigare föreskrifter. Bland annat har krav på information och tillgång till hörselskydd vid en daglig bullerexponering på tillkommit. Vid en daglig bullerexponering på ska hörselskydd användas. Kraven har även blivit mer detaljerade beträffande riskbedömning, mätning, åtgärder, hörselkontroller, samverkan samt information och utbildning. Med syfte att förenkla föreskrifterna och bibehålla kravnivån från tidigare föreskrifter har vissa skärpningar också införts utöver direktivets krav. När det gäller situationen för hörselskadade i arbetslivet har de allmänna råd som är knutna till bullerföreskrifterna utökats med avsnitt som behandlar talkommunikation och de speciella hänsyn som behöver tas till hörselskadade arbetstagare.