bet · GT01KU34 · 2006-05-18 00:00:00 — tillstyrkte regeringens förslag i propositionen men upprepade sin begäran om en utredning om en bankombudsman (rskr. 1993/94:79, bet. 1993/94:NU7). Utredningen tillsattes och avlämnade ett betänkande. Regeringen angav i skrivelse 1993/94:15 att den avsåg att återkomma till i frågan. konstaterade att regeringen först efter två uttalanden av och från första tillkännagivandet tillsatte den begärda utredningen. Sammanfattning perioden /89-1992/93 gjordes 975 tillkännagivanden till regeringen, en minskning med 145 jämfört med perioden /76-1979/80. /89-1992/93 sjönk näringsutskottets antal tillkännagivande avsevärt jämfört med den tidigare perioden, från över 200 till ett 60-tal. svarade fortfarande för ett högt antal tillkännagivanden, 127, liksom under den tidigare redovisade perioden följt av jordbruksutskottet (105) och bostadsutskottet (94). fördubblade antalet tillkännagivanden jämfört med den senare delen av , från 50 till 101. tillkännagivanden ökade från 64 till 81. Lägst antal tillkännagivanden hade nu arbetsmarknadsutskottet vars antal tillkännagivanden sjönk från 62 till 19 under den här aktuella perioden. Övriga utskotts tillkännagivanden låg samlat mellan 34 och 53. Perioden /01-2004/05 Genom valet fick Socialdemokraterna 161 riksdagsmandat, Moderata samlingspartiet, 80, 27, liberalerna 26, 22, de gröna 18 och Kristdemokratiska samhällspartiet 15 mandat. Socialdemokraterna återgick i regeringsställning och samarbetade med för budgeten . inleddes i stället ett samarbete med . Tillsammans hade Socialdemokraterna och 188 mandat. Valet 1998 ledde till att Socialdemokraterna förblev i regeringsställning. Socialdemokraterna förlorade 30 mandat och fick 131 platser i . mandat ökade med 11 till 43. Regeringspartiet samarbetade med och de gröna (16 mandat) för att få nödvändig riksdagsmajoritet. Tillsammans hade dessa partier 190 mandat. /01 gjorde 89 tillkännagivanden till regeringen, varav 3 från det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. 13 av tillkännagivandena har ännu inte slutredovisats i regeringens redogörelser för behandlingen av skrivelser till regeringen. I fyra fall har regeringen uttryckligen redovisat att tillkännagivanden lagts till handlingarna. När det gäller ett tillkännagivande om AKU-statistik (rskr. 2000/01:145, bet. 2000/01:AU7 mom. 12) redovisade regeringen att den undersökt möjligheterna att i () arbetskraftundersökningar () ta in uppgifter om överenskommen visstidsanställning men att SCB bedömt det som omöjligt att mäta förekomsten av sådan anställning. Vidare lade regeringen en riksdagsskrivelse (rskr. 2000/01:159, bet. 2000/01:MJU12), med innebörd att regeringen bör återkomma till med förslag som kunde förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen, till handlingarna utan kommentar. I regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (rskr. 2005/06:75) framhölls att regeringen efter det att flera utredningar genomförts behandlat frågan i skrivelse 2005/06:47 Småskalig livsmedelsförädling som behandlats av miljö- och jordbruksutskottet. ställde sig bakom vad utskottet då anförde med anledning av en uppföljning som utskottet låtit genomföra om förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. Regeringsskrivelsen lades till handlingarna. I ett tredje fall lades ett tillkännagivande om behandlingen av häktade ungdomar (rskr. 2000/01:178, bet. 2000/01:JuU13 mom. 5) till handlingarna utan närmare kommentar efter det att det tidigare redovisats att rapporterat ett uppdrag i frågan och till att det pågick ett arbete med att ta fram en departementspromemoria. Det tredje tillkännagivandet gällde budgetlagen (rskr. 2000/01:274, bet. 2000/01:KU23 mom. 7). Regeringen förde i skrivelse 2004/05:101 Årsredovisning för staten principiella resonemang med anledning av ett tillkännagivande om vissa bestämmelsers placering i budgetlagen eller i riksdagsordningen och framhöll att det med ledning av de erfarenheter som successivt vinns kan hållas för troligt att budgetlagen som alltjämt är en förhållandevis ny lag behöver ses över. Det kan då vara lämpligt att ta upp den principiella och praktiska frågan om olika bestämmelser bör placeras i riksdagsordningen eller budgetlagen. Mot den bakgrunden behövdes inte ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivande. Beträffande ett tillkännagivande (rskr. 2000/01:96, bet. 2000/01:SoU1 mom. 10) om lagstadgad rätt till valfrihet rörande tandvård hänvisades till att regeringen i budgetpropositionen konstaterat att valfrihet i barn- och ungdomstandvården genomförts i de flesta landsting. Regeringen ansåg inte att det behövdes ytterligare åtgärder. Av 89 tillkännagivanden slutredovisades 36 med hänvisning till propositioner eller skrivelser. 13 av tillkännagivandena slutredovisades med hänvisning till uppdrag eller utredning. 2 tillkännagivanden (rskr. 2000/01:274, bet. 2000/01:KU23 mom. 3 och 4) slutredovisades med hänvisning till att tillkännagivandena skall beaktas. I övrigt slutredovisades tillkännagivandena i huvudsak med hänvisning till regleringsbrev, förordningar eller beslut. För 19 av de 89 tillkännagivandena redovisades att de slutbehandlats för det innevarande eller strax därefter. För 30, 10 respektive 8 tillkännagivanden gäller att de slutbehandlats under de påföljande tre åren. Ett tillkännagivande om politisk information på arbetsplatser (rskr. 2000/01:145, bet. 2000/01:AU7 mom. 7) redovisades som slutbehandlat genom skrivelse 2004/05:66 Politisk information och opinionsbildning på arbetsplatsen. tog det också för ett tillkännagivande om definitioner och sanktioner i ett betänkande om sjukhus med vinstsyfte (rskr. 2000/01:122, bet. 2000/01:SoU11 mom. 2) att slutbehandlas genom proposition 2004/05:145 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus. Lika länge dröjde det för ett tillkännagivande om ABM-samverkan i ett betänkande om biblioteks- och frågor (rskr. 2000/01:175, bet. 2000/01:KrU5 mom. 27) att bli slutbehandlat genom att frågan behandlades i propositionen Arkivfrågor (prop. 2004/05:124). Också ett tillkännagivande om bostadsbidragens utformning (rskr. 2000/01:255, bet. 2000/01:BoU12 mom. 2) och ett om budgetlagen (rskr. 2000/01:274, bet. 2000/01:KU23 mom. 7) redovisades som slutbehandlade , genom proposition 2004/05:111 Ändrade regler för bostadsbidrag, m.fl. respektive skrivelse 2004/05:101 Årsredovisning för staten. tog det för fyra tillkännagivanden att bli slutbehandlade. Det gäller ett tillkännagivande om finansiell samordning och ett om målsättningen för ökningstakten av vissa läkarresurser (rskr. 2000/01:53, bet. 2000/01:SoU5 mom. 4 och 5) som slutredovisades med hänvisning till uppdrag till och till budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9, s. 35). Vidare gäller det ett tillkännagivande om en översyn av koncessionsavgiftslagen (rskr. 2000/01:277, bet. 2000/01:KU26 mom. 5) som slutredovisades med hänvisning till att regeringen i propositionerna 2004/05:155 och 2005/06:1 (utg.omr.17) har behandlat frågan. Slutligen gäller det tillkännagivandet om småskalig livsmedelsproduktion (rskr. 2000/01:159, bet. 2000/01:MJU12 mom. 8) som slutredovisades med hänvisning till att regeringen beslutade lägga riksdagsskrivelsen till handlingarna. Skilda utskott har i yttranden till med anledning av regeringens redogörelser över behandlingen av skrivelser vänt sig mot tidsutdräkten när det gäller behandlingen av tillkännagivanden. ansåg arbetsmarknadsutskottet (yttr. 2003/04:AU4y) angående ett tillkännagivande om utredning om rätten till politisk information på arbetsplatsen (rskr. 2000/01:145, bet. 2000/01:AU7) att det var något märkligt att en promemoria inte kunnat färdigställas som gått sedan riksdagsbeslutet. förutsatte att frågan nu skulle behandlas med hög prioritet och att regeringen skulle återkomma till vid första lämpliga tillfälle. tog lagutskottet upp ett tillkännagivande om namnlagen (rskr. 2000/01:140, bet. 2000/01 LU11). konstaterade (yttr. 2003/04:LU2y) att det , såvitt framkommit, inte vidtagits några ordentliga beredningsåtgärder i syfte att få till stånd den av begärda utredningen. Regeringens saktfärdighet var enligt lagutskottet anmärkningsvärd. framhöll (yttr. 2004/05:AU3y) beträffande ett tillkännagivande om förstärkt skydd för föräldralediga (rskr. 2000/01:179, bet. 2000/01:AU9 mom. 7) att ytterligare dröjsmål inte kunde godtas. /02 var de sista . Antalet tillkännagivanden, 118, var i likhet med valåren under de tidigare undersökningsperioderna det högsta . Av de 118 tillkännagivandena är 25 ännu inte slutredovisade. Ett par av riksdagsskrivelserna slutredovisades med att de lagts till handlingarna. En av dem (rskr. 2001/02:300, bet. 2001/02:KU26), som gällde redovisningen av Östersjömiljarderna, lades till till handlingarna med hänvisning till att regeringen kommer att beakta vad anfört i fråga om redovisning, ansökningar och upphandling samt ekonomisk kontroll. Enligt ett annat tillkännagivande (rskr. 2001/02:313, bet. 2001/02: KrU21 mom. 14) borde A-lotteriernas testverksamhet upphöra, vilket lämpligen kunde ske när tillståndet gick ut . Ärendet redovisades i skrivelse 2002/03:75 som slutbehandlat med hänvisning till att A-lotteriernas tillstånd att anordna testförsäljning över Internet gått ut och ingen ny ansökan inkommit. Enbart med hänvisning till utfärdande av de lagar som behandlats av miljö- och jordbruksutskottet i det aktuella ärendet slutredovisades ett tillkännagivande (rskr. 2001/02:153, bet. 2001/02:MJU12 mom. 3) om finansiering av skadeersättning. Enligt tillkännagivandet borde ersättning för uppkommen skada eller olägenhet för renskötseln i till följd av förlängningen av norsk-svenska renbeteskonventionens giltighetstid kunna lämnas av statsmedel. Enligt utskottets mening fanns det dock ingen anledning att innan någon framställning om sådant skadestånd gjorts ta ställning till hur ersättningen skulle finansieras. Utskottet förutsatte att regeringen vid behov skulle återkomma till med förslag härom. I regeringens skrivelse 2004/05:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen slutredovisades ett tillkännagivande om bank- och finanskrisen (rskr. 2001/02:179, bet. 2001/02:FiU13 mom. 1). hade ansett att regeringen skulle tillsätta en expertpanel, gärna med utländska deltagare, med uppgift att komplettera genomgången av att alla viktiga erfarenheter av bank- och finanskrisen har beaktats vid utformningen av den lagstiftning som skall gälla för framtiden på det finansiella området. Panelens arbete fick dock inte försena införandet av den nya lagstiftning som regeringen avsåg att lägga fram i . Med hänvisning till flera reformer och det fortsatta arbete som skedde på bred front ansåg regeringen inte att det fanns behov av ytterligare offentliga utredningar om bankkrisen. Också av några propositioner framgår att tillkännagivande inte tillgodosetts. I proposition 2004/05:1 (utg.omr. 9 s. 147 f.) togs upp ett tillkännagivande om stöd till anhöriga och närstående (rskr. 2001/02:178, bet. 2001/02:SoU11 mom. 28). Regeringen bedömde att det inte då borde genomföras en lagändring. Det saknades enligt regeringen även ett ekonomiskt utrymme utan att göra avsevärda omfördelningar inom välfärdssystemet. I proposition 2002/03:1 (utg.omr. 17, s. 51 f.) togs upp frågan om individuell visningsersättning (rskr. 2001/02:210, bet. 2001/02:KrU17 mom. 6). Regeringen ansåg att det inte fanns behov av att ompröva den gällande avgränsningen till konst i statlig, landstingskommunal och ägo. I proposition 2002/03:1 (utg.omr. 2) berördes frågan om den framtida tillsynen m.m. när det gällde offentlig upphandling (rskr. 2001/02:324, bet. 2001/02:FiU12 mom. 1). hade förordat att det i samband med dessa överväganden gjordes en förnyad prövning av NOU:s ställning med inriktning bl.a. på att ta vara på de fördelar som kan finnas med en kontroll- och tillsynsfunktion via en förvaltningsmyndighet och utvecklingsfunktioner i eventuellt andra former. Regeringen anmälde att den inte hade för avsikt att vidta några åtgärder i fråga om myndighetsstrukturen inom konsument- och konkurrensområdet, men avsåg att beröra frågan om i samband med beredningen av frågan om sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingen. Av de 93 slutredovisade tillkännagivandena hänvisades i 57 fall till propositioner eller skrivelser till . I 12 fall hänvisades till utredning, uppdrag, översyn eller överlämnade till myndighet. I övriga fall hänvisades i huvudsak till regleringsbrev, förordningar, EG-direktiv och avtal. tog i ett yttrande (yttr. 2004/05:TU4y) bl.a. upp ett tillkännagivande om en översyn av farledsavgifterna (rskr. 2001/02:125) som redovisats som slutbehandlad i regeringens redogörelse (skr. 2004/05:75). erinrade om att tillkännagivandets syfte varit att skapa ett konkurrensneutralt förhållande medan den förordning regeringen hänvisat till inte behandlade frågan. Flera utskott ansåg att tillkännagivanden felaktigt redovisats som slutbehandlade, och i nästa redogörelse från regeringen togs de aktuella tillkännagivandena åter upp. Som slutbehandlade för eller strax efter det innevarande redovisades 15 tillkännagivanden. Under de påföljande riksmötena slutbehandlades 33, 21, 17 respektive 7 tillkännagivanden. 25 tillkännagivanden återstår att slutredovisa. I flera fall har utskott vänt sig mot tidsutdräkten när det gäller regeringens behandling av tillkännagivandena. tog (bet. 2004/05:KU24) upp ett tillkännagivande i fråga om konsekvenserna av ramlagstiftning (rskr. 2001/02:212, bet. 2001/02:KU29 mom. 2) och framhöll att den tid som gått borde ha räckt för att göra de överväganden som behövdes. framhöll skatteutskottet i yttrande till (yttr. 2002/03SkU3y) att en proposition (prop. 2002/03:15) om de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten inkommit till först drygt efter den tidpunkt som framgått av ett tillkännagivande i frågan (rskr. 2001/02:245, bet. 2001/02:SkU29). Enligt skatteutskottet hade det varit värdefullt om regeringen när en proposition uteblev hade lämnat besked åtminstone i budgetpropositionen om hur regeringen avsåg att hantera frågan. ansåg också i yttrande till (yttr. 2004/05:SkU3y) att behandlingen av ett annat tillkännagivande (rskr. 2001/02:200, bet. 2001/02:SkU19 mom. 20) börjat dra väl långt ut . tog i yttrande till (yttr. 2001/02:SfU6y) upp ett tillkännagivande om samverkan och finansiell samordning (rskr. 2001/02:84, bet. 2001/02:SfU1 mom. 12) och fann det mycket beklagligt att den begärda propositionen inte skulle läggas fram som begärts. vände sig i yttrande 2004 mot tecken på att arbetet med anledning av ett tillkännagivande om instans- och processordning (rskr. 2001/02:270, bet. 2001/02:SfU2 mom. 12) inte bedrivits med den skyndsamhet som var motiverad. ansåg (yttr. 2004/05:SfU3y) i fråga om tillkännagivanden om ensamkommande barn (bl.a. rskr. 2001/02:287, bet. 2001/02:SfU15 mom. 7) att det var otillfredsställande att regleringen av ansvarsfrågan ännu inte var löst. vände sig (yttr. 2004/05:BoU3y) mot att begärda utredningsinsatser när det gäller ett tillkännagivande om rätten att använda allmän plats (rskr. 2001/02:204, bet. 2001/02:BoU8 mom. 19)) ännu inte kommit till stånd och att det inte ens lämnats uppgifter om den fortsatta beredningen. Vid valet fick Socialdemokraterna 144 riksdagsmandat, 55 riksdagsmandat, liberalerna 48, 33, 30, 22 och de gröna 17. Socialdemokraterna fortsatte i regeringsställning med stöd av och de gröna. Tillsammans har dessa partier 191 mandat mot övriga partiers 158. /03 gjordes 56 tillkännagivanden till regeringen. Av dem har 39 hunnit bli slutredovisade, men 6 tycks ha slutredovisats ofullständigt (rskr. 2002/03:24, bet. 2002/03:FiU1 mom. , 5o, 5q, 5r, rskr. 2002/03:48, bet. 2002/03:SfU5 mom. 1 samt rskr. 2002/03:98, bet. 2002/03:MjU5 mom. 5). I fråga om 13 av de 39 slutredovisade ärendena hänvisades till propositioner och skrivelser och i fråga om 3 till att tillkännagivandena skulle beaktas. Beträffande 2 tillkännagivanden om äldrepolitiken (rskr. 2002/03:134, bet. 2002/03:SoU9 mom. 11 och 17) angavs att det saknades skäl att föreslå fortsatta insatser. I ett fall hänvisades till åtgärder som vidtagits på myndighetsnivå (rskr. 2002/03:200, bet. 2002/03:AU8 mom. 14). Beträffande 9 av de 39 slutredovisade tillkännagivandena hänvisades till utredningar eller uppdrag och i övriga fall i huvudsak till regleringsbrev samt till att tillkännagivandet skulle beaktas. 15 ärenden redovisades som slutbehandlade för innevarande eller strax därefter. Under de tre påföljande åren slutbehandlades 19, 4 respektive 1 tillkännagivanden. 17 återstår att slutredovisa. konstaterade i yttrande till (yttr. 2004/05:LU2y) i fråga om ett tillkännagivande om återvinningsförbud avseende skatter och avgifter (rskr. 2002/03:222, bet. 2002/03:17 mom. 5) att det begärda lagförslaget med det av regeringen valda upplägget inte skulle komma att kunna föreläggas , vilket inte stod i överensstämmelse med tillkännagivandets uttryckliga innebörd. Under /04beslutade 60 tillkännagivanden till regeringen inklusive 5 tillkännagivanden från sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. Av dem har 36 slutbehandlats men i fråga om ett fall är slutredovisningen ofullständig (rskr. 2003/04:78, bet. 2003/04:SkU6 mom. 5). Beträffande 8 tillkännagivanden som slutredovisades angavs att tillkännagivandena skulle beaktas. I 16 fall hänvisades till propositioner och skrivelser och i 12 fall till utredningar o.d. I ett tillkännagivande om äktenskap och partnerskap (rskr. 2003/04:200, bet. 2003/04:LU22 mom. 1) hade begärts en parlamentarisk utredning. Enligt slutredovisning i regeringsskrivelsen /05:75 hade en särskild utredare fått i uppdrag att ta ställning till om par av samma kön borde kunna ingå äktenskap, och justitieministern hade bl.a. i en interpellationsdebatt motiverat den valda utredningsformen. Av de 42 slutredovisade ärendena hade 20 slutbehandlats under det innevarande , 17 under /05 och 5 under /06. 18 återstår att slutredovisa. vände sig i yttrande till (rskr. 2003/04:151) mot att de efterfrågade utredningsinsatserna i ett tillkännagivande om ersättningsreglerna i expropriationslagen (rskr. 2003/04:151, bet.2003/04: BoU5 mom. 7) ännu inte kommit till stånd. förutsatte att regeringen vidtog de åtgärder tillkännagivandet föranledde. Under /05 gjordes 50 tillkännagivanden från till regeringen, varav 20 slutredovisats och då i 5 fall med hänvisning till överläggning, utredningar och förordningar. I 2 fall redovisades dock särskilda överväganden. Ett tillkännagivande (rskr. 2004/05:112, bet. 2004/05:SfU1 mom. 1) gällde parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna. Regeringen redovisade i skrivelse 2004/05:75 sina bedömningar i fråga om en annan tidpunkt för tillsättandet av en parlamentarisk utredning. I stället skulle en särskild utredare tillkallas med uppgift att först göra en grundläggande analys av problem och möjligheter och ta fram ett faktaunderlag. Det andra fallet gäller också område. Ett tillkännagivande (rskr. 2004/05:114, bet. 2004/05:SoU1 mom. 10) handlade om stöd till Pion. Regeringen angav i skrivelse 2004/05:75 att den mot bakgrund av annan satsning inte hade för avsikt att tillföra medel till regionala satsningar såsom Pion. Ett tillkännagivande (rskr. 2004/05:200, bet. 2004/05:MJU10 mom. 46) med anledning av att en reservation om salmonella lades till handlingarna utan närmare kommentar. Sammanfattning perioden /02-2004/05 /02-2004/05 gjorde bara 373 tillkännagivanden, varav 10 från sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. Detta innebär en avsevärd minskning i förhållande till de två tidigare undersökta perioderna då summan tillkännagivanden vardera perioden var 2-3 gånger så stor. stod liksom under tidigare perioder för en stor del av tillkännagivandena, nämligen 50, nu tätt följt av med 49 tillkännagivanden. Miljö- och jordbruksutskottet och bostadsutskottet som vartdera i likhet med socialutskottet stått bakom omkring 100 tillkännagivanden under de tidigare perioderna stod nu bara för 32 respektive 11 tillkännagivanden. Allra lägst antal tillkännagivanden hade utrikesutskottet med 6 tillkännagivanden. I övrigt låg antalet tillkännagivanden mellan 11 och 35. Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena Regeringen har i allmänhet efterkommit tillkännagivanden, även om det dragit ut . I stor utsträckning har regeringen hänvisat till att tillkännagivandena tagits upp i propositioner. Det har dock ofta inte framgått om tillkännagivandet därigenom tillgodosetts. Andelen slutredovisningar med hänvisning till propositioner har ökat . var andelen hänvisningar till propositioner för att perioden /89-1992/93 öka till . /01-2003/04 var motsvarande procentsats . Tillkännagivandena har under de två senare perioderna i något mindre utsträckning än slutredovisats med hänvisning till uppdrag, utredningar samt överlämnande till myndigheter och till utredningar; från den första perioden till den andra perioden och den tredje perioden. Det har emellertid inte varit ovanligt att regeringen förklarat sig inte kunna efterkomma tillkännagivanden. I det följande redovisas en rad tillkännagivanden som besvarats med att regeringen gjort en annan bedömning än . Redovisningen gör inte anspråk på fullständighet bl.a. eftersom det i regeringens redogörelser särskilt när det gäller äldre tillkännagivanden i många fall endast hänvisats till propositioner utan uppgift om tillkännagivandet tillgodosetts. Det har inte funnits utrymme att inom ramen för denna studie göra en genomgång av samtliga propositioner. Ett tillkännagivande från /79 (rskr. 99, bet. LU 1978/79:LU9 mom. 12) om avdragsrättens inverkan på umgängesrätten lades till handlingarna med hänvisning till att det vid en hearing framkommit att det inte fanns något behov av någon lagändring. begärde samma (rskr. 1978/79:411, bet. AU39 mom. 13) att frågan om tillfälle för organisationer att yttra sig i bl.a. mål om könsdiskriminering borde övervägas. Riksdagsskrivelsen redovisades i regeringens skrivelse 1979/80:102 som slutbehandlad endast med hänvisning till utfärdande av den lag antagit. I en proposition (prop.1979/80:129) redovisade regeringen emellertid sin uppfattning att den begärda lagstiftningen inte behövdes. /79 gjordes också ett tillkännagivande (rskr. 1978/79:415, bet. NU 1978/79:59 mom. 32) om inrättande av nationella utvecklingsbolag. Regeringen redovisade i proposition 1979/80:100 bil. 17, s. 259 f) sin avsikt att i avvaktan på erfarenheter från verksamhet som bedrevs inom området inte inrätta några nationella utvecklingsbolag. I betänkande NU 1979/80:43 godtog utskottet regeringens hållning. Ett tillkännagivande under /89 gällde ett ersättnings- eller avgiftssystem vid vidareförsäljning av konst (rskr. 1988/89:78, bet. 1988/89:KrU7). I regeringens redogörelser skrivelser 1991/92:15 och 1992/93:15 redovisades att frågan gjorts avhängig av ställningstagande. Utredningen hade redovisat ett förslag om ett upphovsrättsligt grundat system för ersättning vid vidareförsäljning av konst, s.k. droit de suite. Utredningens förslag bereddes då i . I proposition 1992/93:214 om ändringar i upphovsrättslagen togs frågan sedermera upp. I propositionen föreslogs inte några lagstiftningsåtgärder med anledning av förslag med hänvisning till att det inom EG varit en febril aktivitet på upphovsrättens område efter det att utredningen lade fram sitt slutbetänkande. konstaterade (bet. 1992/93:LU44) att frågan om droit de suite var föremål för preliminära studier inom EG. Det framstod visserligen som osäkert om dessa studier skulle komma att leda till initiativ till en harmonisering av ersättningsregler inom EG. Risken för att nya regler kunde behöva underkastas grundläggande förändringar till följd av EG-arbetet borde undvikas. utgick från att frågan om införande av regler om droit de suite i - såsom förutskickats i propositionen - skulle komma att tas upp på nytt om det visade sig att valde att inte ta något initiativ i frågan. I regeringens redogörelse (skr.