bet · GT01FiU26 · 2006-06-01 00:00:00 — Satsningen har inte heller uppfyllt krav på uppföljning och kontroll av tillförda medel till sjukvården (yrkande 7). Inom äldreomsorgen ser man bristen på utbildad personal som ett av de största problemen. Det är därför viktigt att, vid sidan om rekryteringen från gymnasiernas undersköterskeprogram, möjliggöra övergångar från andra yrken med kompletterande utbildningar (yrkande 8). förordar motionärerna att utgångspunkten för utvecklingen inom vården och omsorgen borde vara att se och erkänna familjens och de närståendes roll och funktion. Man föreslår att anhörigvårdare får rätt till praktisk och ekonomisk hjälp samt information och handledning för att frivilligt ta sig an uppgifter som annars skulle utföras av vårdpersonal (yrkande 9). Därutöver anser man att ytterligare medel behöver tillföras för att förstärka bidragen till frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet (yrkande 11). anser i motion Fi16 att offentligt anställda i vårdsektorn ska ges möjlighet att starta eget. Man menar att det är nödvändigt att stimulera fler privata, ideella och kooperativa alternativ i syfte att få en ökad valfrihet och mångfald inom både hälso- och sjukvården och inom äldreomsorgen (yrkande 6). liberalerna konstaterar i motion Fi17 att kommuner med behandlingshem och vårdboenden upplevt problem med lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Då personer från andra kommuner sökt vård eller behandling i dessa kommuner har de av hemkommunen uppmanats att skriva sig i kommunen där behandlingshemmet är beläget, vilket, särskilt för små kommuner, kan leda till omfattande negativa ekonomiska konsekvenser. Motionärerna varnar för att detta på ett negativt sätt kan påverka tillgången på platser på behandlingshem och vårdboenden och anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hur detta ska lösas (yrkande 6). konstaterar i yttrande SoU8y att beträffande de frågeställningar som tas upp i motion Fi15 (kd) yrkandena 4, 9 och 11 samt i motion Fi16 (c) yrkande 6 har likartade motionsyrkanden behandlats av socialutskottet och avstyrkts av under innevarande . Merparten av de yrkanden som görs i motion Fi15 (kd) har avstyrkts av socialutskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen för 2006.3[Betänkande 2005/06:SoU1, riksdagsskrivelserna 2005/06:111 och 2005/06:112.] Beträffande frågan om särskild satsning på psykiatrin och ytterligare medel till frivilligorganisationer verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet tillstyrkte socialutskottet regeringens förslag och avstyrkte motionsförslagen med motiveringen att regeringens förslag till medelsanvisning får anses väl avvägt. Även frågan om anhörigvårdares rätt till praktisk och ekonomisk hjälp m.m. och motioner i frågan väckta med anledning av budgetpropositionen togs upp av socialutskottet. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till satsningar för att förbättra och förstärka anhörigstödet. Frågan om valfrihet i vården och mångfald i utförandet har tagits upp av socialutskottet tidigare under innevarande vid behandling av motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2005.4[Betänkande 2005/06:SoU17, riksdagsskrivelse 2005/06:226.] avstyrkte liknande motionsförslag bl.a. med hänvisning till utskottets tidigare behandling av regeringens proposition 2004/05:405 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus. har inte ändrat inställning i dessa frågor och anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till dessa yrkanden. Beträffande motion Fi15 (kd) yrkande 7 erinrar socialutskottet om styrelses redogörelse angående ökad tillgänglighet i sjukhusvården (redog. 2005/06:RRS4), som behandlades i det av godkända betänkandet 2005/06:SoU1. I betänkandet instämde utskottet i styrelses synpunkt att tillgängligheten inom sjukhusvården bör kunna mätas och följas upp på nationell nivå så att jämförelser kan göras mellan olika sjukvårdshuvudmän. Vidare anfördes att detta bör beaktas i den fortsatta satsningen på nationell vårdgaranti och förbättrad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Utskottet ansåg att redogörelsen inte borde föranleda någon åtgärd från sida. anser med det anförda att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi15 (kd) yrkande 7. behandlar i sitt yttrande UbU2y bl.a. motionsyrkande 5 i motion Fi15 (kd) om maxtaxa i barnomsorgen och satsning på barnomsorg och konstaterar att utskottet behandlat ett liknande motionsyrkande i samband med behandlingen av föregående års skrivelse från regeringen rörande utvecklingen inom den kommunala sektorn.5[Yttrande 2005/06:UbU1y.] Utskottet erinrar ånyo om att maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har som främsta syfte att öka tillgängligheten för flera grupper, förbättra barnfamiljernas ekonomi, minska marginaleffekterna för barnfamiljerna samt underlätta arbetskraftsdeltagandet. Viktiga syften har också varit att begränsa avgifternas koppling till barnens närvarotid samt att minska avgiftsskillnaderna mellan kommunerna. Utskottet konstaterar vidare att reformens genomslag varit stort. anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. kan konstatera att merparten av de i motionerna väckta förslagen har behandlats under innevarande . har från sina utgångspunkter ingen anledning att göra någon annan bedömning än socialutskottet och utbildningsutskottet. Dessutom vidhåller finansutskottet sina tidigare ställningstaganden gentemot budgetalternativ inklusive förslaget om kommunalt vårdnadsbidrag.6[Betänkandena /05:FiU3, 2004/05:FiU20, 2005/06:FiU1 och 2005/06:FiU20.] I motion Fi17 (fp) tas frågan om kommuner med behandlingshem och vårdboenden som upplevt problem med lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade upp (yrkande 6). vill med anledning härav framhålla det omfattande utredningsarbete som just nu pågår på området. Enligt finansutskottets uppfattning bör inte föregripa resultatet av fortsatta arbete med denna fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrker finansutskottet motionerna Fi15 (kd) yrkandena 3-5, 7-9 och 11, Fi16 (c) yrkande 6 och Fi17 (fp) yrkande 6. Ekonomiska förutsättningar för barnomsorg, skola m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande förutsättningar för barnomsorg och skola m.m. med hänvisning till att motsvarande yrkanden behandlats av under innevarande . Jämför reservation 5 (kd). anser i motion Fi15 att den rådande situationen i förskolan understryker behovet att öka valfriheten och föräldrars inflytande i barnomsorgen (yrkande 12). Kvaliteten i och gymnasiet samt nivån på skolresultaten kan enligt motionärerna förbättras genom att mångfalden i skolutbildningen ökas så att den bättre svarar mot elevernas behov och önskemål (yrkande 13). Det handlar bl.a. om att uppgradera yrkesutbildningarna, utveckla en genuin lärlingsutbildning och införa en gymnasieexamen (yrkande 14). Motionärerna finner att fristående skolor svarar för mycket av organisatorisk och pedagogisk förnyelse i skolväsendet. Därför bör deras ställning stärkas (yrkande 15). är man kritisk mot avsaknaden av en långsiktig strategi avseende vuxenutbildningen och efterlyser i stället mer permanenta former av stöd till vuxenstuderande (yrkande 16). behandlar i sitt yttrande UbU2y motion Fi15 (kd) yrkandena 12-16 och konstaterar att utbildningsutskottet behandlat liknande yrkanden i samband med behandlingen av föregående års skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn.7[Yttrande 2005/06:UbU1y.] anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. Angående valfrihet samt föräldrars inflytande över barnomsorgen hänvisar utskottet, liksom i föregående yttrande, till sitt betänkande rörande propositionen Kvalitet i förskolan som behandlades av under förra riksmötet.8[Proposition 2004/05:11, betänkande 2004/05:UbU3, riksdagsskrivelse 2004/05:126.] Utskottet vill även nu framhålla att valfriheten inom förskolan är väl tillgodosedd, samt att den svenska förskolan erbjuder barn en god pedagogisk och stimulerande miljö för utveckling och lärande. Frågan om mångfalden i skolutbildningen och om de fristående skolornas ställning tas upp i utbildningsutskottets yttrande. konstaterar att alla elever är olika och har olika behov. Skolan måste därför möta eleverna på olika sätt och anpassa undervisningen efter varje elevs förutsättningar och behov. Beträffande införande av en gymnasieexamen anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka yrkandet med hänvisning till att gymnasieexamen införts i skollagen.9[Proposition 2003/04:140, betänkande 2003/04:UbU13, riksdagsskrivelse 2004/05:4.] Lagförslaget träder i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Frågan om vuxenutbildningen tas upp i utbildningsutskottets yttrande. anser i motsats till motionärerna att det finns en klar kontinuitet i satsningarna på vuxenutbildning. I likhet med utbildningsutskottet ser finansutskottet ingen anledning att nu göra en annan bedömning i de aktuella frågorna. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motion Fi15 (kd) yrkandena 12-16. Allmänna ekonomiska förutsättningar för verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande generella statsbidrag med hänvisning till arbetet som utförs i . Förslaget om jobb- och utvecklingsgarantin avstyrks med hänvisning till de möjligheter som redan finns inom dagens arbetsmarknadspolitiska program. Jämför reservationerna 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). anser i motion Fi15 att de generella statsbidragen till kommunsektorn bör öka utöver de medel som Socialdemokraterna anslår i vårpropositionen. Motionärerna anser att anslagen netto bör öka med 1,5 respektive under budgetåren 2007 och 2008 (yrkande 1). pekar i motion Fi16 på kommunernas speciella ansvar för arbetslösa ungdomar och på de risker för bidragsberoende och utslagning som ungdomar löper om arbetslösheten inte bryts. Kostnaden för arbetslöshet återspeglas inte bara i statsbudgeten utan också som en utgiftspost i den kommunala ekonomin, bl.a. i form av ökade socialbidragskostnader (yrkande 3). liberalerna framhåller i motion Fi17 att det finns tecken som tyder på att vissa specialdestinerade bidrag styr kommuner och landsting på ett sätt som får negativa konsekvenser för kvaliteten i verksamheten. Motionärerna anser att regeringen förutsättningslöst bör utreda vilka effekter riktade statsbidrag till kommuner och landsting har på verksamheten och på vilka sätt de påverkar planeringsförutsättningar för kommuner och landsting (yrkande 4). liberalerna konstaterar vidare i motionen att kommunerna har stora och växande utgifter för socialbidrag och att socialbidrag i betydande grad går till arbetslösa. Det krävs effektiva metoder för att bryta en lång arbetslöshet och förhindra utslagning. Motionärerna föreslår därför att en jobb- och utvecklingsgaranti införs för att på olika sätt förbereda för arbetslivet (yrkande 7). Frågan om effekterna av riktade specialdestinerade statsbidrag har tagits upp av finansutskottet i samband med behandlingen av regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2003.10[Betänkande 2004/05:FiU3.] Motsvarande motionsyrkande avstyrktes med hänvisning till det pågående arbetet i som har i uppdrag att analysera och regeringens styrning av de kommunala verksamheterna med hjälp av generella respektive specialdestinerade statsbidrag. En utgångspunkt för kommitténs uppdrag är att styrning med hjälp av generella statsbidrag utgör en huvudprincip men att det kan finnas situationer när specialdestinerade statsbidrag är att föredra. ska redovisa resultatet av sitt arbete , och finansutskottet ser ingen anledning att nu föregripa kommitténs arbete. Motionsförslaget om en jobb- och utvecklingsgaranti har tagits upp av arbetsmarknadsutskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen för 2006.11[Betänkande 2005/06:AU1, riksdagsskrivelserna 2005/06:109 och 2005/06:110.] Förslaget skulle enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning inte tillföra de arbetsmarknadspolitiska programmen något av väsentlighet. De möjligheter till olika slag av insatser som dagens ordning erbjuder är enligt utskottets mening tillräckliga. delar denna bedömning. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionerna Fi15 (kd) yrkande 1, Fi16 (c) yrkande 3 och Fi17 (fp) yrkandena 4 och 7. Finansieringsprincipen och kommunalt självstyre Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag om institutionalisering av finansieringsprincipen och stärkande av det kommunala självstyret med hänvisning till det utredningsarbete som pågår inom . Jämför reservation 9 (kd, c). framhåller i motion Fi15 (yrkande 2) att kommunernas självbestämmande över riktade anslag till kommunsektorn bör öka. Genom en friare hantering av kommunernas resurstillskott kan kommunernas verksamheter utvecklas utifrån lokala behov och förutsättningar. understryker i motion Fi16 att underfinansierade reformer är en viktig orsak till instabila planeringsförutsättningar i kommunerna. Överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Landsting måste vara vägledande. Motionärerna anser att ska besluta om att finansieringsprincipen ska gälla mellan staten och kommunsektorn och att regeringen ska överlägga om innehållet och förslag till beslut som påverkar kommuner och landsting innan budgetpropositionen presenteras för (yrkande 1). Vidare menar i motionen att välfärden och servicen till medborgarna utvecklas bäst när det finns möjligheter till lokala och regionala lösningar, och därför anser motionärerna att det ska vara tydligt vad staten och de olika politiska nivåerna bestämmer över och vad medborgarna själv ska ta ansvar för och bestämma över. En förutsättning för detta är att den statliga maktkoncentrationen får stå tillbaka för ett ökat tvärsektoriellt regionalt och lokalt inflytande (yrkande 8). Motsvarande motionsyrkanden om ökat kommunalt självbestämmande och finansieringsprincipens tillämpning har senast avstyrkts av finansutskottet i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn föregående år.12[Betänkande 2005/06:FiU3.] konstaterade då att en väsentlig del av de frågor om den kommunala självstyrelsen, de specialdestinerade statbidragen och finansieringsprincipen som tas upp i de nu aktuella motionerna aktualiseras inom ramen för uppdrag (dir. 2004:93). ser ingen anledning att föregripa kommitténs arbete. Vidare konstaterade finansutskottet att , och kommit överens om gemensamma tillämpningsföreskrifter som är avsedda för användning vid bedömning och beredning av förslag som har ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting. Mot denna bakgrund anser finansutskottet att det inte finns anledning för att göra något uttalande i frågan om finansieringsprincipen. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionerna Fi15 (kd) yrkande 2 samt Fi16 (c) yrkandena 1 och 8. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande kommunalekonomisk utjämning dels mot bakgrund av behandling under föregående av ändringar i utjämningssystemet, dels med hänvisning till det pågående arbetet med uppföljning av systemet som infördes . Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). anför i motion Fi16 att dagens utformning av det kommunala utjämningssystemet har uppenbara brister, är svårt att överblicka och i hög grad motverkar det kommunala självbestämmandet. Man anser att systemet ska baseras på principer som stärker det kommunala självstyret. Det ska ge likartade förutsättningar så att kommunerna kan hålla en skälig grundläggande service till medborgarna oavsett i vilken kommun de bor. Utjämningssystemet ska vidare ge incitament för ekonomisk tillväxt i hela landet (yrkande 4). avstyrkte motionsyrkande med motsvarande innehåll med hänvisning dels till utskottets ställningstagande i samband med att ändringar i utjämningssystemet beslutades, dels till att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning som infördes den 1 januari 2005.13[Betänkande 2005/06:FiU3.] ser ingen anledning att nu göra en ändrad bedömning. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motion Fi16 (c) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag om breddade kommunala skattebaser med hänvisning till att kommunsektorns skattebas är mycket stabil och tillräckligt omfattande för att bekräfta det kommunala självstyret. Jämför reservationerna 11 (fp), 12 (kd) och 13 (c). anser i motion Fi15 att kommunernas självständighet kan stärkas genom att bl.a. bredda de kommunala skattebaserna. Detta sker enligt motionärerna genom partiets förslag att införa en allmän fastighetsavgift som står i relation till de kostnader kommunerna uppbär för att ge service till fastighetsägarna. Statsbudgetens anslag till kommunerna skulle i så fall kunna minskas i motsvarande mån, utan att det hotar kvaliteten i vården, skolan eller omsorgen (yrkande 6). bedömer i motion Fi16 (yrkande 2) att den av partiet förordade inkomstskattereformen bl.a. innebär en kraftig förstärkning av kommunernas skattebas. Reformen leder enligt motionärerna till ökade disponibla inkomster för låg- och medelinkomsttagare. Med den föreslagna utformningen av jobbavdraget får kommunerna behålla en större andel av sina skatteinkomster och kan tillgodoräkna sig skatteintäkter på den ökande lönesumman. Därmed stärks skattebasen i samtliga kommuner, och beroendet av statsbidrag minskas. liberalerna framhåller i motion Fi17 att lösningen på de strukturella problem som den kommunala sektorn kan komma att utsättas för inte kan lösas genom höjda skatter. Det är motionärernas övertygelse att det ytterst är en växande skattebas som långsiktigt garanterar den kommunala sektorn en ekonomi som gör det möjligt att lösa det kommunala uppdraget och att den politik partiet redovisar som innebär förbättrade villkor för företagande och sysselsättning leder till ökad ekonomisk tillväxt (yrkande 1). har behandlat frågan om kommunernas skattebaser, i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn föregående år.14[Betänkande 2005/06:FiU3.] konstaterade att kommunsektorns skatteintäkter är den helt dominerande inkomstkällan för såväl kommuner som landsting. Även vid internationella jämförelser har kommuner och landsting en stor andel av sin finansiering från egna skatteinkomster. Detta förhållande gäller fortfarande. Enligt utskottets mening var kommunsektorns skattebas mycket stabil och tillräckligt omfattande för att bekräfta det kommunala självstyret. har inte ändrat ståndpunkt i frågan. Beträffande motionsyrkandet i motion Fi15 (kd) om en fastighetsavgift anser finansutskottet, i enlighet med sina tidigare ställningstaganden15[Senast i betänkande 2004/05:FiU20. ], att en allmän fastighetsavgift inte bör vara grunden för breddade skattebaser. Förslaget innebär att småhusägare med fastigheter taxerade till får ökade kostnader och innebär också kraftiga omfördelningseffekter av förmögenhetsvärden. Dessutom förutsätter förslag att statsbidragen sänks med ett belopp som motsvarar avgiften, vilket innebär att alla kommuner som väljer att ta ut en lägre avgift skulle förlora ekonomiskt. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionerna Fi15 (kd) yrkande 6, Fi16 (c) yrkande 2 och Fi17 (fp) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande åtgärder om kommunernas oredovisade pensionsskulder med hänvisning till gällande regler för god ekonomisk hushållning och det arbete i frågan som pågår i kommunsektorn. Jämför reservation 14 (fp). liberalerna föreslår i motion Fi17 att regeringen återkommer med förslag om åtgärder om hur kommunernas oredovisade pensionsskulder långsiktigt ska lösas (yrkande 2). Motionärerna varnar för att den kommunala sektorns oredovisade pensionsskuld och åtaganden, som sammanlagt uppgick till , kan riskera att tränga undan förutsättningarna för att bedriva kärnverksamhet. Det är nödvändigt att redan nu se hur den kommunala sektorns oredovisade pensionsåtaganden ska hanteras för att inte hela skulden ska föras över på kommande generationer. Det kan antas att ett antal kommuner och landsting inte fullt ut lyckas finansiera sina oredovisade åtaganden. Motionärerna avvisar att dessa åtaganden övervältras på andra kommuner genom någon form av utjämning. har behandlat frågan om kommunernas pensionsåtaganden [Betänkande 2005/06:FiU3.]. Utskottet avstyrkte motionsförslag om en utredning av regler beträffande kommunernas pensionsavsättningar med hänvisning till de av under föregående beslutade reglerna om redovisning av mål och riktlinjer av betydelse för god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting. Dessutom noterade finansutskottet att det förs en diskussion i kommunsektorn om hur man på bästa sätt ska kunna hantera kostnaderna avseende pensionsskulden. Utskottet finner, mot den bakgrunden, inte anledning att begära att regeringen föreslår ytterligare åtgärder. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motion Fi17 (fp) yrkande 2. Insatser för personer med funktionshinder Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag om översyn av och förändring av det ekonomiska ansvaret för verksamheten med hänvisning till det pågående utredningsarbete som genomförs inom och av den särskilde utredare som genomför en översyn av finansieringssystemet inom LSS. Jämför reservation 15 (m, kd, c). påpekar i motion Fi15 att brister i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har påtalats av både brukare och huvudmän. Deras erfarenheter har visat på otydligheter i definitioner av såväl personkretsen som vissa insatser. Därutöver finns tydliga brister i regelverket som bör ses över. Mot denna bakgrund anser motionärerna att effekterna av LSS bör analyseras och utvärderas. Utgångspunkten för en översyn bör vara att rättighetslagstiftningen bibehålls som sådan och att staten ska ta över kostnadsansvaret för LSS (yrkande 10). understryker i motion Fi16 vikten av reformen av stöd och service till vissa funktionshindrade enligt LSS. Motionärerna konstaterar att kostnaderna för LSS-verksamheten kraftigt skjutit i höjden, som utjämningssystemet uppvisar stora brister. Detta har inneburit en orimlig ekonomisk belastning för vissa kommuner, medan andra fått väsentligt mer resurser än det reella behovet. Vid sidan av ekonomiska svårigheter för många kommuner medför den kommunala hanteringen av LSS även ett hot mot individers integritet. Dessa förhållanden föranleder en översyn av huvudmannaskapet och ett eventuellt statligt finansieringsansvar av LSS-verksamheten. I översynen bör man enligt motionärerna eftersträva att hanteringen av LSS blir acceptabel för de berörda personerna ur såväl ett kvalitets- som ett integritetsperspektiv (yrkande 5). liberalerna anser i motion Fi17 att regeringens särskilda utredare som har i uppgift att följa upp och se över utjämningssystemet avseende LSS-verksamhet även ska ges i uppdrag att föreslå hur ett helstatligt ekonomiskt ansvar för LSS-lagstiftningen bör vara utformat (yrkande 5). Motionärerna betonar vikten av att garantera de ekonomiska villkoren för LSS-lagstiftningen och att en likvärdighet vad gäller de funktionshindrades rättigheter upprätthålls över landet. konstaterar man att det råder ett utbrett missnöje bland landets kommuner med hur finansieringen av LSS är organiserad och hur det nuvarande utjämningssystemet fungerar. Motionsyrkanden med liknande innehåll har tagits upp av finansutskottet . avstyrkte förslagen i motionerna mot bakgrund av det omfattande utredningsarbete som just nu pågår på området.17[Betänkande 2005/06:FiU3.] Utskottet noterar att ska slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2005:66).