yttr · GS05NU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Det måste finnas utrymme för fri, långsiktig forskning - annars kommer även den mer behovsinriktade forskningen att utarmas. Eftersom vi ser forskningspolitiken som en helhet kommer vi i det följande - när det gäller de mål som vi anser bör gälla för forskningspolitiken och de åtgärder som bör vidtas för att uppnå dessa mål - in på områden som ligger utanför näringsutskottets beredningsområde. Vi vill främja den fria forskningen och forskningsutförarnas självbestämmanderätt och anser att följande mål bör gälla för forskningspolitiken: - att garantera förutsättningarna för forskningsmiljö i världsklass, - att garantera forskningens frihet, - att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka och självständiga forskningsinstitutioner, - att fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdoktoral verksamhet, - att satsa extra på de allra mest framstående forskarna och forskarlagen, - att staten tar ansvar för forskning och utveckling av omedelbar betydelse för den egna verksamheten, - att ge goda förutsättningar för internationellt forskningssamarbete. Vi vill uppnå dessa mål genom följande åtgärder : - förstärkning av den högre utbildningen och forskningen, både genom reformer som främjar frihet och mångfald och genom resurser som gör det möjligt att utveckla utbildningens och forskningens kvalitet, - ökning av forskningsanslagen med , utöver regeringens förslag, , i syfte att förstärka den fria forskningen, finansieringen av doktorander och insatserna på för framgångsrika och vitala områden, - utveckling av ett nationellt och medicin för att kraftsamla kring strategiska områden, såsom t.ex. bioteknik med medicinsk inriktning, bioinformatik, klinisk forskning och IT inom hälso- och sjukvården, - avpolitisering av universitetsstyrelserna och minskning av det icke-akademiska beslutsfattandet för att öka forskarnas och lärarnas frihet att själva råda över verksamheten, - fördelning av de direkta anslagen till lärosätena, de s.k. fakultetsanslagen, enligt ett transparent och förutsägbart system som premierar kvalitet och utveckling av forskningsmiljöerna, - ökning av de direkta anslagen till lärosätena för att möjliggöra fler doktorandtjänster och postdoktorala tjänster och förbättrade villkor för forskarna, - inrättande av fler doktorandtjänster och postdoktorala tjänster för att skapa bättre villkor för unga forskare, - tillsättande av en oberoende utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering för att utreda i vilken grad denna typ av organisation bidrar till att stärka svensk forskning och utveckling, - långsiktiga satsningar som ger utrymme och ökade drivkrafter för kommersialisering av forskningsresultat, eftersom den tillämpade forskningen utgör en viktig länk mellan vetenskaplig grundforskning och utvecklingen av kommersiella produkter, - tillskapande av lämpliga nätverk för utveckling av forskarskolor och kunskapskluster, vilka bör handhas av universiteten och högskolorna själva. När forsknings- och utvecklingsinsatser mäts som andel av BNP ligger i topp. Det bör dock noteras att detta huvudsakligen beror på stora insatser inom näringslivet och försvaret. Den svenska industrin står för en betydande del av FoU-investeringarna; i förhållande till folkmängden är den svenska industrins satsningar i nivå med den amerikanska och den schweiziska. FoU-insatserna är emellertid koncentrerade till ett fåtal stora företag och utgörs till övervägande del av utvecklingsarbete. De tio största företagen i landet svarar för omkring hälften av företagssektorns totala FoU-utgifter. Företagens insatser har lett till stora framgångar, inte minst inom tillämpad forskning på strategiskt viktiga områden. Företagen är dock känsliga för flera faktorer utanför ramen för utbildningspolitiken och forskningspolitiken - det ekonomiska klimatet, de allmänna villkoren för företagande och tillgången på utbildad arbetskraft. Om dessa villkor inte är attraktiva är det risk att företag flyttar utomlands. Också det förhållandet att huvudkontor flyttar utomlands utgör en risk, eftersom forsknings- och utvecklingsarbete ofta följer huvudkontorens placering. Vad behöver är inte en engångsinsats för att klara ett generationsskifte, som antyds i forskningspropositionen, utan en nationell strategi för att skapa en attraktiv miljö för högre utbildning och forskning. behöver en forskningspolitik som medverkar till att ge landet en reell möjlighet att bli en framstående aktör på den globala kunskapsarenan. Forskningspropositionen liknar mer ett utvidgat pressmeddelande och innehåller främst en beskrivning av hur regeringen avser att fördela tillgängliga resurser. Den är därmed inte en forskningspolitisk proposition i vanlig mening. Den innehåller ingen systematisk genomgång av principer och mål vad avser statens roll i fråga om forskning och utvecklingsarbete. I stället upprepas de olika, ofta otydliga målen och prioriteringarna som tidigare angivits. Det finns inte heller någon tydlig forskningspolitisk inriktning. Propositionen innehåller inga förslag om nya forskningsresurser utöver de som redan aviserats. Regeringen redovisar inte heller någon utvärdering av vad som uppnåtts som ett resultat av den föregående forskningspolitiska propositionen. Vi anser att det krävs ett bättre beslutsunderlag för svensk forskningspolitik. Vi menar att behöver återgå till den princip som var självfallen, nämligen att de politiska organen endast skall göra övergripande, värderingsgrundade bedömningar, medan universitet, högskolor och forskningsfinansierande myndigheter skall svara för vetenskapliga och professionella bedömningar och den närmare uppläggningen av verksamheten. Det behövs också ett bättre beslutsunderlag för hur de statliga resurserna till forskning skall fördelas för att uppnå balans mellan fasta och rörliga resurser, dvs. mellan direkta anslag till universitet och högskolor å ena sidan och resurserna via forskningsråden och å den andra. Om man skall kunna tala om en reell satsning på forskning för utveckling, tillväxt och "ett bättre liv", måste anslagen till forskningen höjas betydligt mer än vad regeringen föreslår. Utöver regeringens totala ökning av fakultetsanslagen med bör därför till dessa anslag avsättas ytterligare , , , och . Totalt innebär detta ytterligare till forskning, utöver regeringens satsning. När det gäller de områden som i propositionen föreslås vara prioriterade områden vill vi framhålla att framstående forskning inom medicin och teknik är en viktig grund för framtidsmöjligheter. Vi stöder därför, i likhet med vad som görs i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c), att dessa områden skall vara prioriterade. I den nyssnämnda motionen berörs också vad som sägs i propositionen om att sammanlagt skall anvisas , , och , varav till för att öka antalet meriteringsanställningar. Detta är en åtgärd i rätt riktning men otillräcklig. Vi anser att det behöver skapas fler möjligheter för nydisputerade forskare - s.k. postdoktorala tjänster - förutom de nuvarande forskarassistenttjänsterna och biträdande lektorstjänsterna. För dem som har disputerat är genomsnittstiden innan en fast anställning blir aktuell. Enligt tillgänglig statistik drabbas särskilt kvinnliga forskare av de otrygga anställningsvillkoren. I propositionen förordas vidare en ökning av anslagen till forskning i små och medelstora företag och till FoU-program i samverkan med näringslivet, med sammanlagt 130 miljoner , medel som skall fördelas av . Vi stöder denna satsning - men det är inte tillräckligt. För att stärka forskningens roll för företag och tillväxt krävs ytterligare insatser för att åstadkomma en ökad kommersialisering av forskningsresultat. En åtgärd som föreslås i bl.a. motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) och som vi tillstyrker är att staten skall gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar för sådan kommersialisering. Vi föreslår att det skall införas ett belöningssystem genom s.k. vinstdelningspaket, i vilka forskaren erbjuds royalty, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Universitet och högskolor som knoppar av framgångsrika företag bör vidare få högre anslag till sin forskningsverksamhet. Universiteten och högskolorna bör också få en s.k. vinstandel. I några motioner från allmänna motionstiden - motionerna 2004/05:N413 (fp), 2004/05:N241 (fp) och 2004/05:N393 (kd) - förordas likartade åtgärder för att öka kommersialiseringen av forskningsresultat. Sammantaget bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att återkomma till med förslag till åtgärder i enlighet med vad som förordas i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) på de områden som rör näringsutskottets beredningsområde och som tagits upp här. Med hänvisning härtill anser vi att utbildningsutskottet bör tillstyrka den nyssnämnda motionen i aktuella delar. Motionerna 2004/05:N413 (fp), 2004/05:N241 (fp) och 2004/05:N393 (kd) blir därmed också tillgodosedda och bör tillstyrkas av utbildningsutskottet i berörda delar. Övriga motionsyrkanden som är aktuella i detta sammanhang - i motionerna 2004/05:Ub8 (fp), 2004/05:N284 (kd), 2004/05:N285 (kd) och 2004/05:N300 (v) - bör avstyrkas av utbildningsutskottet. Allmänt om forskning och behovsmotiverad forskning av (). Jag vill något beröra en fråga som tas upp i motion 2004/05:N300 (v) och som rör industriforskningen i allmänhet och avrapporteringen av det innovationspolitiska arbetet i synnerhet. Motionen har - som framgår av näringsutskottets ställningstagande - i hög grad tillgodosetts. Jag anser dock att det skulle vara värdefullt om regeringen vid återkommande tillfällen, t.ex. en gång , på lämpligt sätt och i lämpligt sammanhang till återkom med en redovisning över det innovationspolitiska arbetet. En sådan redovisning skulle öka insikten om och sätta fokus på arbetets vikt för framtida välstånd. Detta är nödvändigt om de ansatser som görs på industriforskningens område skall bli bestående. Förteckning över motionsyrkanden som överlämnas till utbildningsutskottet 2004/05:Ub286 av m.fl. (kd, m, fp, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillskapa ett nytt forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga det nya till . 2004/05:Ub439 av m.fl. (s) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt stödja forskning och utveckling för industriell produktion i . 2004/05:MJ504 av von der Esch m.fl. (kd) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att prioritera forskningen kring trä och träanvändning. 2004/05:N234 av () tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriforskningsinstitut och energetiska material. 2004/05:N241 av m.fl. (fp) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum för svensk medicinteknisk forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum för fordonsmässig produktion, forskning och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningen. 2004/05:N278 av m.fl. (s) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av ESS-anläggningen till och . 2004/05:N282 av () tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell satsning på nanoteknologisk forskning och utveckling med målet att skall vara ledande inom området. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att starta ett nordiskt nanocentrum i . 2004/05:N284 av och () tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge möjligheter att bättre stödja goda idéer, vilket bör ge resultat i form av ökad industriell tillväxt. 2004/05:N285 av och () tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verksamhet och resursbehov bör beaktas. 2004/05:N300 av m.fl. (v) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till finansiering av Ireco. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljningar och rapporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktiga strategiska forskningsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgifterna för forskning och utveckling (FoU) och offentliga uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktig uppbyggnad i likhet med de övriga nordiska länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en årlig avrapportering av det innovationspolitiska arbetet. 2004/05:N318 av () tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning inom området inköp. 2004/05:N393 av m.fl. (kd) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning, utveckling och innovationer. 2004/05:N403 av m.fl. (fp, kd, m, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen på ett tydligt sätt engagerar sig i arbetet för att få ESS till . 2004/05:N413 av m.fl. (fp) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en offensiv forskningspolitik för fler företag. 2004/05:N418 av m.fl. (fp, m, v, kd, c) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på projektet i Väst. 2004/05:N419 av m.fl. (s) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att aktivt stödja en fortsatt utveckling av "Produktion i Väst". Medel till Rymdstyrelsen för rymdforskning. Detta anslag är för . Tillfällig förstärkning med och . Förstärkning av anslaget till Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) med och en tillfällig förstärkning med för vardera . Nuvarande anslag är . Förstärkning av anslaget till Sekretariatet för genusforskning vid . Nuvarande anslag är . Dessutom ges tillfälliga anslag till holdingbolag och SLBA. Exklusive tillfälliga förstärkningar.