yttr · GS05UbU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Enbart hälften av eleverna på de yrkesförberedande programmen klarar de uppsatta målen, vilket är helt oacceptabelt. vill återinföra de tvååriga yrkeslinjerna i stället för att satsa på en utbyggnad av de individuella programmen som är ett misslyckat projekt. Att satsa på yrkesexamen och riktiga lärlingsutbildningar skapar goda förutsättningar för en gedigen yrkes utbildning samt minskar avhoppen från gymnasiet eftersom det blir en kortare utbildning som kan attrahera skoltrötta och praktiskt intresserade ungdomar. Alla vill inte - och bör inte - bli akademiker. av (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). I regeringens proposition finns många fagra ord men på listan över konkreta åtgärder är det mycket magert. En av de större satsningarna som föreslås är på det individuella programmet. Detta program var då det infördes avsett för ett ytterst fåtal elever som inte når upp till mål och som på gymnasiet behöver få lite extra stöd. Det individuella programmet är nu det näst största programmet och av dem som börjar där slutar med ett fullständigt gymnasiebetyg. Att sätta in stödet för svaga elever på gymnasiet är feltänkt från början. Stöd skall sättas in tidigt på innan problemen blir för stora. Det individuella programmet skall avskaffas. av (), (), () och (). Den svenska skolan tar inte i tillräcklig utsträckning hänsyn till varje enskild elevs behov och intressen. Skolan brister också i värdegrundsarbetet vilket skapar en otrygg arbetsmiljö utan arbetsro. Bristen på flexibilitet och arbetsro är två av orsakerna till att andelen elever som lämnar utan behörighet till gymnasiet ökat den senaste tioårsperioden. Flexibilitet och arbetsro krävs för att skolan skall kunna förmedla kunskap och erbjuda eleverna trygghet och arbetsro. Dessutom behövs en insikt om att varje elev är unik med specifika behov och förutsättningar. Tar inte skolan hänsyn till detta utan i stället stöper alla elever i samma form i en felriktad strävan efter rättvisa och jämlikhet slås elever ut och otrygghet och sociala problem kommer ofrånkomligen att uppstå. Skolpolitiken bör utformas så att större hänsyn tas till elever som är mer praktiska och yrkesorienterat lagda. För dessa elever har den alltmer teoretiserade skolan blivit en belastning och tyvärr tvingas många att hoppa av utbildningen eller lämna skolan med underkända betyg. av (), () och Axel Darvik (fp). bör satsa på en modern form av lärlingsutbildning på gymnasiet samt inrätta en yrkeshögskola. På så sätt skulle de yrkesförberedande programmens status höjas rejält och fler elever skulle förmodligen fullfölja gymnasiet. av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Vi anser att uppläggningen av lärlingsutbildningen måste vara flexibel och anpassas efter rådande förhållanden. Kraven måste utformas så att många lärlingsplatser kan skapas i småföretag. Vi vill särskilt understryka vikten av att en stor del av utbildningen förläggs ute på en arbetsplats och inte sker inom skolans väggar. Stöd till elever i av (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Det är angeläget att alla elever som går ut har tillgodosetts med goda kunskaper för att klara fortsatta studier. Men det allra viktigaste är att alla fått baskunskaperna - att skriva, läsa och räkna - och når målen i kärnämnena svenska, engelska och matematik. Elever med inlärningssvårigheter och annan problematik bör få extra stöd tidigt i . Det bör satsas betydligt mer på speciallärare. Det är av stor vikt att det finns en bra arbetsmiljö, tidigare och bättre utvärdering samt hårda krav på hög kvalitet på utbildningen. Betyg och nationella prov behövs tidigare för att uppmärksamma stödbehov vid ett tidigt stadium. Strategiska utvecklingsinsatser i syfte att stärka skolor i segregerade områden av (), () och (). Myndigheten för skolutveckling, som varit samordnare av tidigare motsvarande projekt, har angett att man främst avser att arbeta med "utvecklingsdialoger, nätverksskapande och andra former för spridande av kunskap". anser att det är orimligt att närma sig med en begäran på utan att kunna precisera vad dessa medel skall användas till. Stärkt elevinflytande i skolan av (), () och (). Eleven skall delta i utformningen av den individuella kunskapsplanen och faktiskt se till att målen nås. Eleven skall i största möjliga mån få välja skola, lärare och kurser tillsammans med sina föräldrar. Elevernas potential som resurs när det gäller att förbättra kvaliteten via uppföljning och utvärdering skall tas till vara. Elevinflytandet skall i första hand vara direkt och person ligt, men i sammanhang där så är påkallat också vara del av en större elevdemokrati. Stärkt elevinflytande i skolan av (). Det är en rättighet för varje elev att i takt med stigande ålder vara delaktig i det som berör henne eller honom själv. Att eleverna ges reella möjligheter till inflytande över det egna lärandet genom att tillsammans med läraren planera undervisningens uppläggning är därför av stor betydelse. är positiva till de förslag för ökat elevinflytande som regeringen presenterar i propositionen. Det bör dock påpekas att regeringen på detta område liksom många andra inte kommer med några konkreta förslag. Jag menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Elevernas formella inflytande gäller också skolan som organisation där elevråden och elevskyddsombuden spelar en mycket viktig roll. Att möjliggöra inflytande och ansvar för eleverna är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och skapa förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. Insatser för ökat entreprenörskap och företagande bland ungdomar av (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp). Entreprenörskap i skolan är ett sätt att tidigt väcka intresset för att bli företagare. I startas i internationell jämförelse alldeles för få nya företag. Erfarenheterna från dem som har en utbildning där kunskaper om entreprenörskap ingår är mycket positiva. Sannolikheten att eleverna som ingått i utbildningsprojektet själva blir företagare är fyra gånger större än för genomsnittet. av dessa elever är själva företagare efter utbildningen och i snitt har de sex anställda per företag. Insatser mot ungdomars bruk av alkohol och narkotika av (). Att skjuta upp alkoholdebuten måste vara ett av de viktigaste alkoholpolitiska målen. alkoholdebut innebär mindre risk för alkoholskador och alkoholism. Skolans ANT-undervisning är också viktig för att visa ungdomar vad en för tidig alkoholdebut kan få för effekter. Nationell skolpeng och fristående skolor av (), (), (), () och Axel Darvik (fp). De fristående skolornas villkor bör förbättras och en nationell skolpeng införas. Genom skolpengen ökar likvärdigheten mellan olika kommuner. av (). menar att sexualundervisningen behövs på skolorna med tanke på att tonåringars verklighetsbild i hög grad hämtas från pornografi och sexspalter. Enligt en undersökning från får tonårspojkar framför allt sin "sexualundervisning" genom pornografiskt material medan tonårstjejer får sin genom sexspalter i tidningar.