yttr · GS05TU2y · 2005-01-01 00:00:00 — Fartyg med katalysatorer släpper ut en femtedel så mycket kväveoxid som de som saknar sådana, framhålls det i motionen (yrkande 19). Inledningsvis vill trafikutskottet erinra om att sjöfarten är internationell och regleras av ett internationellt regelverk. är i hög grad beroende av sjöfarten; av den gränsöverskridande handeln över gränserna går med sjötransporter liksom en betydande del av den inhemska handeln. Det beräknas vidare att ca 30 miljoner personer färdas till eller från med passagerarfartyg och 38 miljoner reser med passagerarfartyg, färjor och vägfärjor i inrikes trafik. Sjötransporter är - relativt andra transportslag - ett säkert och resurseffektivt sätt för färd och frakt. Som framgår av regeringens redovisning ligger fartygsolyckorna på en mycket låg nivå. Infrastrukturen är till stor del given och kräver endast en begränsad utbyggnad, t.ex. i form av hamnar. konstaterar att har varit och alltjämt är drivande i internationella organ med avseende på säkerhets- och miljöåtgärder. Bland de åtgärder som har vidtagits kan nämnas trafiksepareringssystem, rapporteringssystem och utsläppsbegränsningar enligt bilagor om oljeutsläpp, skadliga flytande ämnen, fast avfall och luftföroreningar. Den svenska sjöfartsnäringen ligger också långt framme i sina strävanden att bedriva kvalitetssjöfart. Detta kommer bl.a. till uttryck i den internationella översyn som utförs inom ramen för Memorandum of Understanding (MoU), dvs. samarbetet mellan hamnstatsmyndigheterna i ett stort antal europeiska stater, däribland . rangordnar flaggstaterna efter utfallet av de genomförda hamnstatskontrollerna. återfinns på andra plats på den s.k. vita listan. Trots vidtagna åtgärder finns kvarstående problem med negativ miljöpåverkan från den internationella sjöfarten, såsom utsläpp av olja och andra kemikalier, barlastvatten, luftföroreningar och växthusgaser. ökar sjöfarten i och omkring svenska farvatten kraftigt, bl.a. till följd av ökad tillväxt i , de baltiska länderna och . Därmed ökar riskerna för fartygsolyckor med svåra konsekvenser. Med anledning av de här aktuella motionsyrkandena vill trafikutskottet kommentera följande. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig till förmån för en klassificering av som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) och noterar nu med tillfredsställelse det principbeslut som fattades inom IMO . Utskottet beklagar att samarbetet inom HELCOM inte inkluderat som de ökande oljetransporterna från framför allt ryska hamnar föranleder ytterligare ansträngningar i sjösäkerhetsarbetet. Enligt uppgift har för avsikt att bjuda in att delta i det fortsatta arbetet med de s.k. tilläggsåtgärderna inom PSSA-klassificeringen. anser det högst angeläget att samtliga länder runt deltar i samarbetet och utgår från att regeringen aktivt verkar i denna riktning. I detta sammanhang vill utskottet betona att många av de konkreta åtgärder som föreslagits i motionerna kan genomföras oberoende av en PSSA-klassning. Ökad säkerhet vid navigering I sitt av godkända betänkande Sjösäkerhet (bet. 2002/03:TU5) anförde trafikutskottet bl.a. följande Såvitt avser om miljölotsar erinrades om att denna fråga diskuterades inom HELCOM inför antagandet av den s.k. Köpenhamnsdeklarationen . Det kom emellertid inte att föras vidare, eftersom det inte bedömdes medföra en sådan effektivitetshöjning att det motsvarade de relativt sett höga kostnaderna. Utskottet pekade emellertid på att lotsplikt utgör en av de åtgärdstyper som kan vara aktuella som PSSA-åtgärd. ser inte heller nu någon anledning att ändra uppfattning i denna fråga. Sannolikt kan en för alla kuststater runt gemensam förvaltning, innefattande bl.a. trafikledning och trafikövervakning, ge ett motsvarande resultat till lägre kostnader. Utskottet utgår från att regeringen inom ramen för sin aviserade proposition lägger fram förslag i enlighet med syftet i motion 2003/04:MJ66 (fp) med avseende på miljölotsar. denna motion liksom förslaget i motion 2003/04:MJ65 (m) om gemensam havsövervakning genom samarbete mellan strandstater tillgodosett. Motionsförslagen avstyrks alltså. Vad härefter gäller frågan om bl.a. skärpta regler för fartygsleder hänvisade utskottet till den politiska överenskommelse som träffades i HELCOM i fråga om djupvattenområden. Vidare påpekades att frågan om klassificering av som PSSA bl.a. rör denna fråga. konstaterar nu att har i uppgift att utarbeta förslag till s.k. tilläggsåtgärder inom PSSA-klassningen och utgår från att förslagen i motion 2003/04:MJ66 (fp) i denna del kommer att övervägas. Åtgärder för att motverka systemet med bekvämlighetsflaggade fartyg har behandlat frågan om åtgärder mot systemet med bekvämlighetsflaggade fartyg och främjat att fartyg återregistrerar sig inom gemenskapen , (bet. 2003/04:TU1). Inledningsvis erinrade utskottet om sin behandling av motionsyrkanden då utskottet betonat vikten av att regelsystemet - syftande till bl.a. ökad sjösäkerhet och motverkande av social dumpning - är enhetligt och gällande för all sjöfart inom gemenskapen, oavsett i vilket land som fartyget är registrerat. När det gäller åtgärder för att minska möjligheterna för fartyg under bekvämlighetsflagg att färdas över svenska farvatten och lägga till i svenska hamnar borde i EU samt separat för kraftfullt verka för att bekvämlighetsflaggningen begränsas inom . I det sammanhanget framhöll utskottet att genom en klassificering av som särskilt skyddat havsområde (PSSA) inom ramen för IMO:s riktlinjer skulle erbjuda ökade möjligheter för att vidta angelägna åtgärder för att öka säkerheten för miljö och människor. Utskottet ansåg det angeläget att en gemensam syn utvecklas när det gäller näringspolitiskt stöd till sjöfart inom EU. Som trafikutskottet har redovisat i det föregående har föreslagit målet att inom HELCOM samordna insatser för att borda, visitera och uppehålla handelsfartyg som är misstänkta för brott eller hot om brott mot nationella miljölagar. Det kan medföra ett begränsat tillträde till hamnar och marknader för handelsfartyg och deras last om de seglar under bekvämlighetsflagg. I ett längre perspektiv, säger kommissionen vidare, bör och övriga Östersjöstater arbeta för ett avskaffande av bekvämlighetsflaggningen för att komma till rätta med den obalans i rättigheter som råder mellan flaggstater och kuststater. Vidare sägs att frivilliga överenskommelser - samverkansavtal - mellan parterna kan bidra till att svenska vatten inte trafikeras av undermåliga fartyg. vidhåller sin uppfattning om vikten av en enhetlig tillämpning av det internationella regelverket inom sjöfarten, utvecklande av en gemensam syn inom EU när det gäller näringspolitiskt stöd till sjöfarten och värnandet av konkurrensneutralitet inom näringen. Mot den bakgrunden emotser utskottet förslag i den aviserade propositionen som innebär att dessa syften i hög grad kan uppnås. Genom en sådan åtgärd blir förslaget i motion 2003/04:MJ63 (kd) i huvudsak tillgodosett; motionen avstyrks därför i denna del. Krav på dubbelskrov för oljetankfartyg är ett motionsvägen återkommande önskemål; avsikten är att minska risken för oljeutsläpp. delar uppfattningen som framförs om vikten av säkra transporter av olja och erinrar om de regelsystem, såväl inom IMO som EU, som går ut på att fartyg med enkelskrov skall fasas ut och ersättas med sådana byggda med dubbelskrov. Det finns skäl att se positivt på dessa åtgärder och trafikutskottet ansluter sig därmed till vad som anförs i denna fråga i motion 2003/04:MJ65 (m). I detta sammanhang är det emellertid angeläget att betona att dubbelskrov inte ensamt kan bidra till säkrare oljetransporter. Minst lika viktigt är att inga undermåliga fartyg är i bruk, dvs. att de är väl byggda och väl underhållna samt att fartygen hanteras av besättningar med hög grad av professionell kompetens. Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning om vikten av ett samarbete mellan strandstater för att stärka övervakningen av . Mot den nu angivna bakgrunden förutsätter utskottet att syftet med motionen i nu behandlad del blir väl tillgodosett och inte nu bör föranleda något initiativ från sida. Följaktligen förordar trafikutskottet att motionsyrkandet avstyrks. Utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider Utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider uppkommer vid förbränning av olja och utsläppen leder bl.a. till ökad försurning. tillämpas inom inrikessjöfart ett system med ekonomiska styrmedel i form av miljödifferentierade farledsavgifter, som innebär en rabatt för fartyg med låga utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider. Detta kan åstadkommas genom att fartygen använder lågsvavlig bunkerolja samt katalysatorer eller annan kvävereducerande utrustning. Målet är att minska sjöfartens luftföroreningar . Systemet har visat sig ge goda resultat. torde det vara unikt för , bl.a. på grund av att farledsavgifter över huvud taget inte förekommer i övriga EU-länder. Även flertalet svenska hamnar tillämpar likartade system genom hamnavgifter som är miljödifferentierade med avseende på olika skadliga ämnen från fartyg. Svaveldioxidutsläppen är högre räknat per ton transporterat gods än för andra transportslag. Vissa svenska rederier använder bunkerolja av miljöklass 1 i sina fartyg. Ett stort problem för dessa rederier är att det kan vara mycket svårt att få tag på bunkerolja av tillräckligt god kvalitet i andra europeiska hamnar. Enligt trafikutskottets mening är det viktigt att efterfrågan av en sådan produkt stimuleras för att öka tillgängligheten av bunkerolja av god miljökvalitet. Det kan konstateras att olika metoder för ekonomisk stimulans av miljöförbättrande åtgärder nu diskuteras i flera länder och inom EU. fikutskottet vill starkt understryka vikten av att det är angeläget att - inom ramen för EU-arbetet - verkar för att sådan bunkerolja blir tillgänglig i alla EU-ländernas hamnar. I det föregående har en redovisning lämnats om arbetet med det s.k. svaveldirektivet avseende bränslen. Utskottet har noterat att anser det nödvändigt med ytterligare åtgärder. Positivt från svensk sida är att drev igenom skrivningar om att förslaget nu omfattas av tung eldningsolja samt att direktivet skall ses över . Kväveoxidutsläpp kan, som framgått i det föregående, reduceras avsevärt genom bl.a. katalysatorer. ligger mycket långt framme när det gäller att installera katalytisk avgasrening inom sjöfarten. utgick ett statligt stöd till investeringar av katalysatorer. Frågan om ett återinförande av detta stöd har behandlats av . har bl.a. erinrat (bet. 2002/03:TU5) om att det införda systemet med miljödifferentierade farledsavgifter har samma syfte och att systemet också visat sig ge goda resultat. vill med anledning av förslaget i motion 2003/04:MJ63 (kd) hänvisa till regeringens avsiktsförklaring om ett fortsatt utvecklande av ekonomiska styrmedel för att komma tillrätta med bl.a. sjöfartens utsläpp av luftföroreningar såsom kväveoxider. Som har framgått i det föregående har systemet gett goda effekter. Som har framgått i det föregående har getts i uppdrag att utveckla farledsavgiftssystemet med utgångspunkt i det förslag som presenterades i departementspromemorian Nya farledsavgifter (Ds 2003:41) och på framförda remissynpunkter på denna. För den fartygsrelaterade farledsavgiften föreskriver uppdraget en övergång från s.k. anlöpstak baserade på kalenderår till kalendermånad. som avgiften per anlöp sänks, höjs antalet anlöp som debiteras. Förändringarna är budgetneutrala. Uppdraget kommer också att föranleda vissa andra justeringar med syftet att stärka farledsavgifternas miljöstyrande karaktär. Enligt vad utskottet har inhämtat avses de nya reglerna, som administreras av , att träda i kraft . Ett system med handel för utsläppsrätter avseende svaveldioxid och kväveoxid har genomförts i projektform , delvis finansierat av och . Enligt den utvärdering som har gjorts på uppdrag av DG Miljö inom Europeiska kommissionen är resultatet lovande. Systemet förutsätts omfatta alla fartyg som opererar inom EU:s gränser. Miljöeffekterna bedöms ha potential att på ett radikalt och snabbt sätt kraftigt minska utsläppen av svaveldioxid och kväveoxid från fartygstrafiken inom hela EU-området. Detta system kan ses som en komplettering till det internationella regelverket. Frågan om handel med utsläppsrätter har också tagits upp av Godstransportdelegationen 2002 som i sitt slutbetänkande (SOU 2004:76) anför att förutsättningarna för ett frivilligt handelssystem där sjöfarten ingår bör analyseras vidare. Sammanfattningsvis vill trafikutskottet framhålla sin positiva syn på syftena med här behandlade motionsförslag som går ut på ökad säkerhet och förbättrad miljö inom sjöfarten. Som har framhållits i det föregående drivs arbetet parallellt på flera plan; internationellt inom IMO och EU, regionalt inom bl.a. HELCOM och nationellt inom . Med ett adekvat regelverk och effektiv och enhetlig tillämpning kan sjöfarten aktivt bidra till att lösa godstransporternas miljöproblem och skapa ett effektivt transportsystem. Utskottet förutsätter i likhet med tidigare ställningstagande att regeringen inom EU aktivt verkar för en ordning som säkerställer största möjliga konkurrensneutralitet. konstaterar att berörda företag inom svensk sjöfartsnäring bedriver ett fortlöpande arbete i miljöförbättrande syfte. I likhet med vad utskottet har uttalat är detta ett både framkomligt och föredömligt arbetssätt. Det kan emellertid, menade utskottet, finnas skäl för regeringen att närmare undersöka förutsättningarna för att främja ytterligare initiativ av parterna. Därmed finns det skäl att betona vikten av att utveckla en svenskflaggad handelsflotta. Såsom redovisas i skrivelsen har föreslagit en övergripande marin strategi med syfte att åstadkomma samverkan för ett förbättrat havsmiljöarbete. Såvitt trafikutskottet kan finna ligger detta förslag liksom en rad övriga förslag i kommissionens betänkande väl i linje med de nu behandlade motionsförslagen. Som regeringen påpekar i budgetpropositionen återstår emellertid vissa frågor som måste drivas hårdare medan andra frågor, såsom barlastvattenhantering, tillkommer. utgår från att regeringen i sitt fortsatta arbete tar i beaktande alla relevanta frågor om sjöfarten i nu aktuella motioner. Mot bakgrund av vad här har anförts finner trafikutskottet att syftet med samtliga nu behandlade motionsyrkanden blir helt eller delvis tillgodosett; dessa avstyrks därmed. Enligt det av fattade beslutet om klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) kan regeringen, om behov finns, komma att föreslå ytterligare åtgärder och/eller föreslå en omprövning av målet. Regeringen avser att återkomma till med en uppföljning av det svenska klimatarbetet. Mål för klimatpolitiken m.m. Målet för klimatpolitiken lades fast genom beslut med anledning av propositionen klimatstrategi. En begränsning av klimatpåverkan skall uppnås genom en aktiv klimatpolitik som integreras i hela samhället. Ekonomiska styrmedel som koldioxid- och energibeskattning utgör hörnstenen i svensk klimatpolitik. Internationellt samarbete på klimatområdet FN:s konvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet Genom ramkonventionen om klimatförändringar som antogs vid konferensen i finns det en politisk samsyn om att växthuseffekten är ett reellt problem som måste hanteras. hade 188 stater ratificerat klimatkonventionen. Genom Kyotoprotokollet, som antogs genomförs ett första steg mot konventionens mål att undvika farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet. I protokollet åtar sig industriländerna att minska sina utsläpp av de sex vanligaste växthusgaserna i genomsnitt jämfört med utsläppen . har även ratificerat protokollet, vilket innebär att det kan träda i kraft. har de globala förhandlingarna när det gäller hur Kyotoprotokollet skall genomföras och följas upp slutförts. Beslut har fattats om påföljder, hur kolsänkor skall behandlas, hur rapportering skall ske och vilka regler som skall användas för Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer. Handel med utsläppsrätter är av stor betydelse för att minska de globala utsläppen av koldioxid. IMO har getts i uppdrag att skapa former för att minska utsläppen av växthusgaser från sjöfarten. I det föregående har en redovisning lämnats om utredningen om Nationellt mål för alternativa drivmedel och om det framlagda delbetänkandet. Även uppdrag och slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) liksom skattestrategin för alternativa bränslen har redovisats i det föregående. Regeringen har lagt fram en proposition Kvaliteten på bensin och dieselbränslen (prop. 2004/05:9) till . Bakgrunden till propositionen är det svenska genomförandet av och rådets direktiv 2003/17/EG om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen. Propositionen innebär att det tillåtna gränsvärdet för svavel i motorbensin i miljöklass 1 skärps från . Kraven för alkylatbensin och motorbensin miljöklass 2 samt miljöklass 2 och 3 för dieselbränsle skärps successivt fram till då svavelhalten i samtliga dessa kommer att ligga på en så låg nivå som det är tekniskt möjligt att nå. Propositionen innebär också att mobila maskiner (som till exempel vägmaskiner) och jordbrukstraktorer skall drivas med samma rena diesel som bilar. Enligt direktivet skulle kunna tillåta att de körs på sämre diesel, men regeringen väljer att föreslå att vi skall ha den högsta skyddsnivån för miljön. Vidare har regeringen lagt fram ett förslag till lag om handel med utsläppsrätter II (prop. 2004/05:18). Lagen innebär ett fullständigt regelverk för ett handelssystem för utsläppsrätter avseende koldioxid. Det följer av lagen (2004:656) om utsläpp av koldioxid att en verksamhetsutövare som omfattas av handelssystemet måste inneha ett tillstånd till att släppa ut koldioxid för att ha rätt att bedriva verksamhet vid anläggningar som medför utsläpp av koldioxid. Utsläppsrätterna kommer att utfärdas efter ansökan om tilldelning för de verksamheter som har tillstånd till att släppa ut koldioxid och som därmed ingår i den s.k. handlande sektorn. Verksamhetsutövaren måste kunna redovisa tillräckligt antal utsläppsrätter för de utsläpp av koldioxid som gjorts från en anläggning som omfattas av systemet. Genom förslagen genomförs direktivet 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG (handelsdirektivet). anser att det är angeläget att problemen med de pågående klimatförändringarna tas på stort allvar. Utsläppen av koldioxid, som är den dominerande växthusgasen, kommer företrädesvis från förbränning av fossila bränslen, och transportsektorn är en av flera stora källor till sådana utsläpp. En aktiv klimatpolitik som integreras i hela samhället, vilket också har beslutat om, är nödvändig för att problemen skall kunna bemästras. När det gäller transportområdet har dock koldioxidutsläppen fortsatt att öka vilket innebär att förutsättningarna för att uppnå etappmålet har försämrats. Orsaken är framför allt ett ökat trafikarbete för lätta lastbilar och till viss del även ökat trafikarbete för tunga lastbilar. Som framgår av redovisningen i det föregående är ett antal utredningsförslag med inriktning att begränsa transportsektorns miljöpåverkan under beredning. noterar med tillfredsställelse att regeringen avser återkomma till med en redovisning av det svenska klimatarbetet och utgår från att en särredovisning görs med avseende på transportsektorn. Utskottet förutsätter vidare att regeringen i den aviserade transportpolitiska propositionen kommer att närmare utveckla hur transportsystemet kan anpassas till en hållbar utveckling. Regeringen informerar om att en IT-politisk strategigrupp har tillsatts med uppdrag att bl.a. betrakta IT-politiken ur ett bredare perspektiv utifrån alla politikområden. Ett av gruppens fokusområden är miljö och ekologiskt hållbart samhälle. Organ m.m. inom för utveckling av IT (numera nedlagd) har i betänkandet IT och miljö (SOU 1996:178) redovisat såväl positiva som negativa konsekvenser för miljön som IT-användningen kan medföra. för IT och miljö tillsattes . Målet är att kartlägga hur IT-tillämpningar i högre grad kan utnyttjas för att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utveckling, och hur man kan stimulera olika aktörer för att nå detta. Arbetet bedrivs genom en arbetsgrupp med företrädare för både industri, IT-experter, miljöexperter, forskare, och representanter från miljöorganisationer. Gruppen studerar särskilt de möjligheter som IT-användningen ger åt framväxten av ny infrastruktur, produkter och tjänster som tär mindre på resurser och miljö. En IT-politisk strategigrupp tillsattes, som har framgått i det föregående, med uppdrag att bl.a. betrakta IT-politiken ur ett bredare perspektiv, utifrån alla politikområden. Gruppen skall vara rådgivande till regeringen och en pådrivande kraft för att uppnå det IT-politiska målet om ett informationssamhälle för alla. Ett av gruppens fokusområden är miljö och ett ekologiskt hållbart samhälle. En slutrapport skall lämnas . Utbyggnad av infrastrukturen på IT-området Bredbandsutbyggnaden skall ske i marknadens regi. Det finns dock områden där det inte finns något intresse från marknaden att bygga. Totalt har reserverat för stöd till utbyggnad av IT-infrastruktur. pågår en utbyggnad och uppgradering av såväl stomnätet som regionala och lokala nät. Inom ramen för har IT-ministrarna beslutat om ett närmare samarbete och om att ytterligare stärka regionens ledande position inom IT-sektorn, allt inom ramen för Nordliga dimensionens handlingsplan. särskilt utvalda inriktningar för det fortsatta arbetet är Environment, inom vilket område man önskar skapa en större respekt för miljön, främja miljöaktiviteter och stödja kapacitetsutbyggnaden för utveckling av en sund miljöpolitik i regionen. Målet är att öka användningen av Internet som ett redskap inom miljöledningsområdet och beslutsfattandet genom att skapa en ökad tillgänglighet till miljöinformation, bygga en arena för dialog, skapa ökad insikt och deltagande i beslutsprocessen samt synliggöra olika lokala miljöinitiativ. anser att informationstekniken har stor betydelse för samhällsutvecklingen. Den påverkar vår produktionsförmåga och våra levnadsmönster liksom förutsättningarna för att uppnå målet om ett hållbart samhälle. I samband med att lade fast den gällande IT-politiken betonades också användningen av IT för att främja en ekologiskt hållbar utveckling och bidra till att minska transporternas negativa inverkan på miljön. Vidare framhöll trafikutskottet vikten av att IT-politiken följs upp och utvärderas. Enligt utskottets mening var det nödvändigt att regeringen lämnade information som gjorde det möjligt att bedriva ett effektivt uppföljningsarbete. Mot denna bakgrund välkomnar trafikutskottet regeringens redovisning av vidtagna, pågående och nya åtgärder inom IT-området av särskild betydelse för miljön och målet att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle. Enligt utskottets mening finns det också en rad exempel på hur skilda verksamheter kan bedrivas på ett miljömässigt bättre sätt med hjälp av IT. Genom informationsteknik kan exempelvis intelligenta trafikstyrnings-, vägvisnings-, logistik- och informationssystem införas som bättre möjligheter till distansarbete kan införas. Åtgärder som kan bidra till bl.a. lugnare körsätt, effektivare vägval, förbättrat kapacitetsutnyttjande, effektivare motorer och utvecklad resplanering som leder till minskad miljöbelastning. Genom användning av IT kan också ökade möjligheter tillskapas för att uppnå en helhetssyn på trafiksystemet och därmed underlätta samordning mellan olika trafikgrenar och ett effektivare transportsystem. Utvecklingen visar dock att varken resandet eller transporterna har minskat till följd av IT-utvecklingen, även om miljöbelastningen i relativa termer har minskat. har beslutat om en ny lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228).