yttr · GS05NU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Inom området bör sådan forskning prioriteras som belyser kopplingar mellan entreprenörskap och innovationer eller mellan småföretag och tillväxtperspektiv. Forskning om regional utveckling, sektorssamordning och sektorssamverkan Regeringen avser att uppdra åt ett antal myndigheter med särskilt ansvar inom regional utvecklingspolitik att ta fram en samlad och systematiserad kunskapsbild kring utvärderingsmodeller, grundade på systemtänkande. En forskningsprioritering kan stödja utveckling och spridning av kunskap om turism och bidra till utveckling av den svenska turistnäringen som tillväxtfaktor, nationellt, regionalt och lokalt. En bra turismforskning med disputerade och kvalificerade forskare har en central roll för utvecklingen av turistnäringen. En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten. Denna är i sin tur en förutsättning för att arbetstillfällen, välfärd och jämställdhet skall kunna värnas och utvecklas. Det är viktigt att understryka att tillväxten skall vara ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Ökat företagande är alltså av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetar, i samarbete med och , med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. Ett långsiktigt tillväxtarbete kräver ökad samverkan mellan många aktörer. förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya jobb behöver förbättras och för detta krävs det insatser på olika områden. Kunskapsbasen i akademi och näringsliv behöver vidgas för att bl.a. utveckla svenska profilområden. Innovationsförmågan i näringslivet behöver stärkas, både i befintliga företag och genom att det skapas goda villkor för kunskapsintensivt entreprenörskap bl.a. genom snabbare flöden från idé till marknad. Den inriktning av forskningspolitiken som presenteras i den forskningspolitiska propositionen och som bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, ligger helt i linje med de bedömningar som näringsutskottet gör. Forskningspolitiken har blivit en allt viktigare del i en politik för ökad välfärd, hållbar ekonomisk tillväxt och teknisk utveckling. Såväl nya kunskapsintensiva branscher som traditionella industribranscher och offentlig sektor behöver tillgång till ny kunskap för att utveckla och förnya sin verksamhet. Den svenska industrins konkurrenskraft avgörs i ökande utsträckning av dess höga kunskapsinnehåll. Företagen söker sig till de länder som har de bästa förutsättningarna, och tillgång till högklassig forskning och högutbildad arbetskraft kan vara en avgörande faktor vid företagens val av lokalisering. skall vara en ledande kunskaps- och forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. skall vara ett av världens mest FoU-intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. vill här lyfta fram en rapport från (), Produktion för konkurrenskraft, som presenterats och där synsättet i flera delar sammanfaller med propositionens. Bakom projektet står IVA, Teknikföretagen, , , och . Bland åtgärder som föreslås kan följande nämnas: forskningsfinansiärerna och staten bör utöka det långsiktiga stödet till industrinära forskning inom produktframtagning; universitetens/högskolornas och institutens forskningsresurser inom produktionsområdet bör samlas i ett nätverk och samordnas av en grupp bestående av företrädare för näringsliv, staten, universitet/högskolor och finansiärer; staten bör stödja små och medelstora företag att utveckla sin kunskap och sitt ledarskap inom FoU och produktion, så att de därigenom stärker sin konkurrenskraft. I rapporten poängteras att insatser för att utveckla konkurrenskraft på produktionsområdet bör ske i samverkan mellan staten, näringslivet samt universiteten och högskolorna. Enligt näringsutskottets mening är det viktigt att krav ställs på alla de tre kategorierna och att de tar ett gemensamt ansvar. står således bakom det som sägs i propositionen om den allmänna inriktningen av forskningspolitiken. Den kritik som i detta avseende riktas mot propositionen i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) finner näringsutskottet missriktad. I motionen sägs felaktigt att propositionen inte innehåller någon systematisk genomgång av principer och mål vad avser statens roll i fråga om forskning och utvecklingsarbete; propositionen innehåller bl.a. just detta. Inte heller kan näringsutskottet finna att beslutsunderlaget i propositionen skulle vara otillräckligt. I det följande kommenterar näringsutskottet vissa områden som behandlas i propositionen och som rör näringsutskottets ansvarsområde. Ett av de prioriterade områdena är, som tidigare nämnts, teknisk forskning. På detta område förordas i propositionen ytterligare , varav till och till Rymdstyrelsen. Den tekniska forskningen är av avgörande betydelse för den högteknologiska delen av det svenska näringslivet. Detta framkommer t.ex. i den nyssnämnda rapporten från om produktion för konkurrenskraft. stöder till fullo de satsningar som aviseras i propositionen. Det är också tillfredsställande att Rymdstyrelsen skall tillföras ökade medel. Detta är av stor betydelse för utvecklingen av den svenska rymdindustrin. När det gäller området starka forskningsmiljöer, där det i propositionen förordas ytterligare medel om , varav till , delar näringsutskottet den bedömning som görs i propositionen. Ur ett näringspolitiskt perspektiv är tillgången till starka forskningsmiljöer inom näringslivsrelevanta forskningsfält av stor vikt för att öka konkurrenskraften hos kunskapsintensiva företag och för att öka attraktionskraft för internationella FoU-investeringar. Regeringen gör bedömningen att tillgången till större forskningsanslag som ger långsiktigt stöd till starka forskningsmiljöer av världsklass bör öka. När det gäller sägs att myndigheten bör stödja starka forsknings- och innovationsmiljöer som bedriver långsiktig, behovsmotiverad forskning av stort värde för svensk konkurrenskraft och en hållbar tillväxt. För de starka forsknings- och innovationsmiljöer som finansieras av ställs, utöver krav på att de skall vara vetenskapligt framstående, också höga krav på miljöernas relevans för svenskt näringsliv och på deras förmåga att bidra till innovationer och hållbar tillväxt. Viktiga kriterier för dessa miljöer bör därför vara förmåga till samspel med , förekomst av effektiva stödfunktioner för kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring samt fungerande samfinansiering med deltagande företag. De bedömningar som görs i propositionen rörande meriteringsanställningar och forskarskolor, där skall tillföras 50 respektive , har näringsutskottet inget att erinra mot. Den del av propositionen som har rubriken , innovation och hållbar tillväxt, där det presenteras olika initiativ för att öka kommersialisering av forskningsresultat och åtgärder för tekniköverföring, är av särskild betydelse utifrån det synsätt som näringsutskottet har att anlägga. Ett effektivt utbyte av kunskap och teknik mellan den akademiska forskningen och näringslivet är avgörande för svensk industris framtida konkurrenskraft. Investeringarna i forskning ger dock inte tillräcklig utväxling i form av hög ekonomisk tillväxt - det finns en outnyttjad potential avseende kommersialisering av forskningsresultat. Kunskapsöverföring till näringslivet och kommersialisering av forskningsresultat behöver alltså öka. välkomnar med hänvisning härtill de insatser och initiativ som presenteras i propositionen. Genom en studie som ITPS utfört på uppdrag av näringsutskottet, och som redogjorts för, gjordes en uppföljning av det statliga forsknings- och utvecklingsstödet till små och medelstora företag. Uppföljningens huvudfråga var om de statliga insatserna kommer de små och medelstora företagen till del och tillgodoser deras behov av FoU-stöd. Genomgången visade bl.a. att de små företagen inte automatiskt får del av statens FoU-investeringar. Av undersökningen framgick också att ingen av de stora FoU-finansierande aktörerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot de små företagen. Små företag får del av resurserna inom ramen för satsningar med andra fokus än just företagsstorlek. En viktig slutsats var att det inte finns en samlad bild vare sig av de små företagens behov av FoU eller av deras uppfattning av hur väl nuvarande statlig FoU uppfyller dessa behov. En annan generell slutsats var att politiken ur de små företagens perspektiv framstår som alltför segmenterad och sektoriserad. noterar med särskild tillfredsställelse, mot bakgrund av det anförda, att skall tillföras för att främja små och medelstora företags tillgång till forskning och utveckling. Det är enligt näringsutskottets mening ytterst angeläget att kunskapsnivån och den innovativa förmågan hos dessa företag höjs. För att den nödvändiga sysselsättningsökningen skall kunna uppnås framöver är små och medelstora företag av central betydelse. Självklart skall dessa företag även vara delaktiga i de andra aktuella insatserna - samverkansprogrammen med näringslivet och industriforskningsinstitutens verksamhet - men det krävs därutöver särskilda insatser för de små och medelstora företagen. När det gäller de samverkansprogram med näringslivet som presenteras i propositionen och som gäller fordonstelematik och produktionsteknik, flygteknik, rymdteknik och miljöteknik anser näringsutskottet att det är centrala och väsentliga områden för den svenska ekonomin. Den modell som regeringen har valt och som innebär att urval av programmen sker efter branschvisa samtal med näringslivet och att därefter svarar för utformningen av programmen i interaktion med näringslivet bör, enligt näringsutskottets mening, kunna leda till goda resultat. Industriforskningsinstituten skall, som tidigare redovisats, via tillföras för kompetensutveckling. Den verksamhet som instituten bedriver är av stor betydelse för näringslivet och därmed för den ekonomiska tillväxten i . anser att den omstrukturering av instituten som pågått sedan riksdagsbeslutet och som syftar till att skapa en sammanhållen struktur med färre, större och mer internationellt konkurrenskraftiga institut med en stark förankring hos näringslivet har varit nödvändig. Som näringsutskottet framhöll (bet. 2001/02:NU5) är omstruktureringen av instituten ett steg i riktning för att skapa kraftfulla aktörer när det gäller finansiering av behovsmotiverad forskning. I motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) uttalas stöd för att skall tillföras för samverkan med näringslivet, men det anses inte räcka utan motionärerna vill införa bl.a. s.k. vinstdelningspaket för att öka kommersialiseringen av forskningsresultat. Likartade synpunkter framförs i motion 2004/05:N413 (fp), och även i motionerna 2004/05:N241 (fp) och 2004/05:N393 (kd) förordas ytterligare åtgärder för att öka kommersialiseringen. delar motionärernas önskan om att kommersialiseringen skall öka. Insatserna och initiativen i propositionen har just denna inriktning. Utöver det som tidigare nämnts rörande samverkan med näringslivet och industriforskningsinstituten kan nämnas att universitet och högskolor, enligt regeringen, bör upprätta handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring och att lärosätenas holdingbolag skall ses över och stärkas. Det pågår också utredningsarbete beträffande avskaffande av lärarundantaget och på patentområdet. Vidare bör den tidigare nämnda, nyinrättade koncernen , som disponerar ett kapital på , kunna spela en betydelsefull roll när det gäller kommersialisering. Sammantaget vill näringsutskottet framhålla att frågan om behovet av åtgärder för att främja kommersialisering självfallet inte kan anses avförd med de insatser och initiativ som är aktuella. Detta arbete bör snarare ses som en fortgående process. När det gäller förslagen i motionerna 2004/05:N284 (kd) och 2004/05: N285 (kd) om ökade verksamhetsmöjligheter och resurser till noterar näringsutskottet att anslagen till kommer att öka med . Detta innebär att anslagen, som uppgår till för , kommer att öka med . Beträffande förslaget i motion 2004/05:Ub8 (fp) om att småföretag bör ges möjlighet att delta indirekt i via t.ex. inkubatorer eller forskningsparker kan noteras att en tredjedel av de deltagande företagen i kompetenscentrumprogrammet är små och medelstora (dvs. under 250 anställda). Huvudinriktningen har varit att företagen skall delta direkt och inte via mellanhänder. Utformningen av framtida program pågår inom . I motion 2004/05:N300 (v) framförs, som tidigare redovisats, sex yrkanden rörande olika åtgärder för att stärka den behovsmotiverade forskningen och speciellt industriforskningsinstituten. delar motionärernas syn på behovet av att stärka den behovsmotiverade forskningen. Forskningspropositionen präglas också av en positiv syn på den behovsmotiverade forskningen, och ett flertal olika insatser och initiativ presenteras för att stärka den. Till stora delar kan således den nyssnämnda motionen anses tillgodosedd, även om motionärerna i vissa avseenden hade velat gå längre. När det gäller den årliga avrapportering av det innovationspolitiska arbetet som föreslås i motionen menar näringsutskottet att det är viktigt att regeringen på lämpligt sätt och i lämpligt sammanhang håller informerad om utvecklingen av arbetet. Däremot anser näringsutskottet inte att det finns behov av att föreskriva att detta skall ske genom en årlig, innovationspolitisk skrivelse. Sammantaget innebär propositionen ökade satsningar på teknisk forskning och på samverkan med näringslivet, vilka näringsutskottet till fullo stöder. Samtliga här aktuella motioner bör avstyrkas av utbildningsutskottet i berörda delar. Branschfrågor och vissa övriga frågor I detta avsnitt behandlas yrkanden om särskilda branscher eller områden, som - med ett undantag - härrör från motioner från allmänna motionstiden. ställningstaganden redovisas under respektive rubrik. I tre motioner från allmänna motionstiden - 2004/05:N419 (s), 2004/05: Ub439 (s) och 2004/05:N418 (fp, m, v, kd, c) - begärs tillkännagivanden om stöd till projektet i Väst. Motiveringarna bakom de tre motionsyrkandena är likartade. i Väst, som är en forsknings-, utvecklings- och utbildningsplattform för industriell produktion, skapades och är ett samarbete mellan , Ingenjörshögskolan i , , och /. Motionärernas vision är att Produktion i Väst skall stärka konkurrenskraft, tillväxt och kunskapsutveckling i västra genom samarbete mellan industri och akademi. Produktion i Väst skall, sägs det i motionerna, samordna kraftfulla, gemensamma insatser, bl.a. följande: effektiv samverkan mellan industri och högskolor genom industribaserade forskningsprojekt; omfattande forskningssamverkan mellan högskolorna genom högskolegemensamma forskargrupper; breda satsningar på högskolegemensam fort- och vidareutbildning, anpassade till företags behov och förutsättningar; långtgående samordning av utbildningsprogram till civilingenjörer och högskoleingenjörer för att säkerställa ett industriellt kompetensbehov på bredden och på djupet; yrkeshögskolor med inriktning mot svensk industri, bl.a. fordonsindustrin; gemensam forskarutbildning inom produktionsområdet, baserad på industriella behov och med ett stort inslag av industrianknutna doktorander; insatser för effektivt utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan akademi och företag; konkurrensneutral samverkan mellan regionerna i västra där produktionsfrågan och den industriella utvecklingen står i fokus. Produktion i Väst har en organisation med en styrgrupp, en operativ ledningsgrupp och fem forskargrupper, där varje grupp består av lärare och forskare från flera högskolor i västra . Områden som omfattas av projektet är följande: processutveckling och processimulering, utformning av produktionssystem, virtuell produktion, människan i produktion och automatisering samt produktivitet och effektivitet. i Väst är den starkaste samlingen och koordineringen av forsknings- och utbildningsresurser inom produktionsområdet som genomförts i , och det har skett på högskolornas eget initiativ och inom ramen för befintliga resurser, säger motionärerna. De menar dock att det nu krävs en medverkan och ett stöd från olika industriforskningsinstitut och regeringen. Ett tillkännagivande om att det bör tillskapas ett nytt forskning och att detta bör förläggas till , föreslås i motion 2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c) från allmänna motionstiden. De nuvarande industriforskningsinstituten är mycket kompetenta, men en samordning krävs för att möta morgondagens behov, säger motionärerna. De erinrar om att det pågår en omstruktureringsprocess av forskningsinstituten och att en programkommitté har presenterat en framtida struktur med följande fyra områden: Bio-, miljö- och byggteknik; Fiber- och förpackningsteknik; Informationsteknik; Material- och verkstadsteknik. Förslaget om ett brett verkstadstekniskt forskningsinstitut är mycket positivt, och Ireco bör genomföra detta förslag, anser motionärerna. Detta institut måste kunna möta industrins behov av tillämpad forskning och utveckling, och institutets uppdrag och verksamhet måste tydliggöras både utifrån övergripande behov och utifrån efterfrågan i industrin, anför motionärerna. De menar att det är viktigt att institutet får en strategisk, geografisk placering och att en placering i är att förorda av olika skäl - förekomsten av många små och medelstora företag, Ingenjörshögskolan vid och , forskningssamarbete med ett tyskt , m.m. I motion 2004/05:N241 (fp) från allmänna motionstiden föreslås ett tillkännagivande om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum för fordonsmässig produktion, forskning och utveckling. måste ligga i framkant vad gäller forskning, utveckling, produktion och marknadsföring för att säkerställa att inte viktiga delar av verksamheten flyttas till andra länder där förhållandena anses ge bättre företagsekonomiska förutsättningar, anför motionärerna. De menar att forskningsintensiva företag behöver en kringliggande miljö som stimulerar utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan skilda men till sin akademiska inriktning likartade verksamheter, vilket i kommer till uttryck främst på fordonsområdet. I propositionen (s. 153) finns, som tidigare redovisats i avsnittet om FoU-program i samverkan med näringslivet, ett särskilt avsnitt om forskningsprogram med koppling till fordonsindustrin. Där redogörs för det arbete rörande fordonsforskningen under programrådet för fordonsforskning som bedrivits och vilka medel som skall anvisas arbetet framöver. Vidare informeras om uppdrag att lämna förslag på FoU-program inom områdena produktionsteknik och fordonstelematik (fordons-IT) och de medel som regeringen vill avsätta för dessa ändamål. redovisade uppdraget i en rapport (dnr 2004-02841). I förslaget ingår två FoU-program - dels ett inom produktionsteknik med fokus på tillverkningsprocesser, produktionssystem och produktionsutveckling, dels ett inom fordons-IT med fokus på fordonstelematik och fordonselektronik. Inom produktionsteknik föreslås gemensamma satsningar på och inom fordons-IT på . Programmen skall bl.a. möjliggöra en fortsatt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri, effektivisera nyttiggörandet av forskningsresultat, skapa varaktiga arbetstillfällen i tillverknings- och fordonsindustrierna samt få internationella koncerner att satsa på FoU i . Inom produktionsteknik ingår t.ex. satsningar på integrerad produktionsutveckling, simulering av tillverkningsprocesser och virtuell produktionsutveckling. Inom fordons-IT ingår t.ex. satsningar på datorarkitektur - hur datorer, sensorer och styrenheter kommunicerar och fungerar tillsammans - samt hur tekniker från fordons- och telekommunikationsindustrierna kan användas i kommunikationen mellan fordon och infrastruktur. Programförslagen skall ta till vara det regionala behovet av kraftsamling kring västsvensk fordonsindustri och det nationella intresset av internationellt konkurrenskraftiga FoU-miljöer som kan gynna hela den svenska fordonsindustrin och tillverkningsindustrin. De båda FoU-programmens övergripande målsättning är att bidra till den svenska fordonsindustrins internationella konkurrenskraft. Programmen syftar till att främja detta genom sådan forskning och utveckling som stärker fordonsföretagens svenska etableringar och bidrar till att är attraktivt för framtida nyetableringar. I förslagen ingår en ökad samverkan av regionala och nationella resurser, och därför föreslås en sammanhållen finansiering där statens och regionens medel tillsammans utgör offentliga medel som medfinansieras av övriga aktörer med minst samma belopp. Fordonsindustrins behov har varit styrande för programutformningen, varför de fyra fordonstillverkarna - , , och - är naturliga avtalsparter i programmen. förslag till FoU-program inom områdena produktionsteknik och fordonstelematik bereds inom . Huruvida projektet i Väst, som aktualiserats i några motioner, kan komma att få stöd från detta program eller från andra av program är ett beslut som det tillkommer myndigheten att fatta. Ett sådant beslut kan också fattas av myndigheten tillsammans med övriga avtalsparter inom ramen för ett samverkansprogram. avslog - på förslag av näringsutskottet - tidigare två motionsyrkanden rörande insatser för fordonsindustrin (bet. 2004/05:NU9). Utskottet hänvisade till de satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning för att stärka och som produktionsplats för fordonsindustrin som regeringen, och enats om. I en reservation (m, fp, kd, c) förordades att regeringen bör utarbeta en offensiv strategi när det gäller fordonsindustrin. Reservanterna ansåg att statsmakterna tydligt måste ta ansvar för de övergripande nationella strukturerna, såsom t.ex. forskning, skatter, utbildning och infrastruktur, med syfte att tillse såväl att nuvarande industrijobb behålls som att nya skapas. Verkstadsteknisk forskning, som är föremål för yrkande i de fem här aktuella motionerna 2004/05:N419 (s), 2004/05:Ub439 (s), 2004/05:N418 (fp, m, v, kd, c), 2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c) och 2004/05:N241 (fp), är ett mycket viktigt område och av stor betydelse för det svenska näringslivet och dess utveckling. Som redovisats pågår det FoU-program med denna inriktning. Vidare planeras ytterligare programinsatser på området, vilket redovisas i propositionen. har avrapporterat uppdrag rörande FoU-program inom produktionsteknik och fordonstelematik, och myndighetens förslag bereds nu inom . Inom kretsen av industriforskningsinstitut finns, som tidigare redovisats, en gruppering på de material- och verkstadstekniska områdena. Med hänvisning till de insatser som redan görs och de som planeras anser näringsutskottet att det inte finns anledning för att agera i frågan om verkstadsteknisk forskning. När det gäller frågan om stöd till enskilda projekt som det här aktuella Produktion i Väst, är det dessutom en typ av beslut som det tillkommer myndigheten eller finansiären att fatta. bör således avstyrka de fem här aktuella motionerna i berörda delar. I motion 2004/05:N278 (s) från allmänna motionstiden föreslås ett tillkännagivande om att neutronforskningsanläggningen bör lokaliseras till och . European Spallation Source (ESS) är en forskningsanläggning som enligt planerna skall byggas i och tas i drift om ett tiotal år. Forskningen vid ESS kommer att innebära att neutroner utnyttjas för att studera hur ett material är uppbyggt och fungerar. Anläggningen kommer att få central betydelse för flera strategiska forskningsområden, såsom bio- och nanoteknik, utveckling av läkemedel och biokompatibla implantat, materialteknik, energiteknik och många andra potentiella applikationsområden, anför motionärerna. är dels en förening (bildad av de svenska, danska och norska neutronspridningssällskapen), dels ett konsortium som driver frågan om att ESS skall byggas i . Beslut kan väntas som resultat av förhandlingar på hög nivå mellan inblandade länder.