yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Utskottet ser slutligen ingen anledning att förändra utgiftsområdesindelningen på det sätt föreslår. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Ul- la (), Per (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 1.Skattefrågor i budgetpropositionen (m) (), () och () anför: Det svenska skattetrycket är högst i världen. Vår långsiktiga vision är att sänka skattetrycket rejält. Denna sänkning måste ske på ett ansvarsfullt sätt och gå hand i hand med starka offentliga finanser som säkerställer ett uthålligt lägre skattetryck. Målet är att den offentliga sektorns bruttoskuld sänks och möjliggör stabila skattesatser på en märkbart lägre nivå i förhållande till . På så sätt skapas de bästa förutsättningarna för en hög och uthållig tillväxt och en rättvis välfärdsutveckling. Ett centralt problem med dagens regler är enligt vad som anförs att den enskildes vinst av att arbeta är liten. Nyttan av att arbeta i stället för att leva på bidrag är låg för många människor. De samlade effekterna av höjda skatter och minskade bidrag äter upp en betydande del av den inkomstökning som en extra arbetsinsats ger. Det är människor med de lägsta inkomsterna som drabbas av de största marginaleffekterna. Den låga nyttan av eget arbete medför flera problem. Det mest allvarliga är att skatte- och bidragssystemen skapar djupa fattigdomsfällor som är i stort sett omöjliga att ta sig ur. När man inte rår över sin egen vardag skapas en ofrihet, självkänslan undergrävs och genuin otrygghet uppstår. Vi genomför nu en betydande omläggning av vår politik i syfte att påverka de marginaleffekter som skatte- och bidragssystemen ger upphov till. Vi har omprövat våra förslag om kraftigt höjda grundavdrag och införande av barnavdrag och föreslår nu att det införs ett arbetsavdrag vid den kommunala beskattningen för arbetsinkomster. Personer som har inkomst av tjänst eller egen näringsverksamhet som överstiger ca får göra ett arbetsavdrag i den kommunala beskattningen. I inkomstskiktet uppgår avdraget till av den inkomst som ligger . På motsvarande sätt erhålls arbetsavdrag i skiktet och i skiktet . Arbetsavdraget bidrar till att minska marginalskatten och de samlade marginaleffekterna betydligt. Förslaget gör att det kommer löna sig avsevärt mycket bättre att leva på arbete än att leva på bidrag och att behållningen av en extra arbetsinsats stiger påtagligt. Därmed bryts dagens fattigdomsfällor, och makt över den egna vardagen blir en realitet. Tillsammans med ändrade bostadsbidrag och förändringar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna kommer vår skattereform att märkbart stimulera sysselsättningen och arbetsutbudet. I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder med höga lönekostnader som att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. För att kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs att kunskapsinnehållet i vår produktion stiger snabbt. Detta kräver en välutbildad arbetskraft. För att människor skall vilja avstå inkomst och i stället satsa på att skaffa sig en högre utbildning måste detta löna sig. Mot denna bakgrund säger vi nej till regeringens förslag till minskad uppräkning av inkomstgränserna för statlig skatt och den s.k. värnskatten. Regeringens förslag minskar incitamenten att utbilda sig. För att förstärka avkastningen av utbildning vill vi moderater också avskaffa värnskatten. Det långsiktiga ideologiska målet att den högsta marginalskatten inte skall överstiga ligger fast, även om det nu är prioriterat att i första hand genomföra de skattesänkningar som har störst effekter på arbetsutbudet och tillväxten. Förvärvsfrekvensen för äldre faller snabbt ju närmare pensionsåldern man kommer. Det finns naturligtvis flera skäl till detta, och det är heller inte rimligt att tro att alla skulle kunna eller vilja jobba mer. finns det många människor som både kan och vill jobba längre upp i åldrarna. Dessa utgör en viktig kunskaps- och arbetskraftsreserv som vi vill ta till vara. tvingas arbetande pensionärer att lägga arbetsinkomster ovanpå pensionen när skatten skall räknas ut. Detta gör att de snabbt kommer upp i höga marginalskatter och minskade incitament att arbeta. För att göra det lönsamt att arbeta efter den normala pensionsåldern, oavsett om man tar ut pension eller ej, föreslår vi att den statliga skatten slopas på arbetsinkomster fr.o.m. . För att stimulera företagen att anställa och behålla äldre arbetskraft föreslår vi också att arbetsgivaravgifterna för sänks. Den obetalda arbetstiden är omfattande, särskilt för kvinnor. Det höga skattetrycket gör att endast ett fåtal välbeställda har råd att anlita hjälp för att sköta vardagsnära sysslor. En förutsättning för att många kvinnor skall kunna arbeta mer är att de arbetar mindre hemma. För att underlätta vardagen och förbättra förutsättningarna för en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens vill vi sänka skatten på hushållsnära tjänster. Vi vill införa en 50- procentig skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . Detta innebär att den maximala skattelättnaden kan uppgå till . Regeringen har infört ett s.k. ROT-avdrag. Detta är otillräckligt och gynnar främst branscher där män är verksamma. Vår generella skattereduktion öppnar möjligheterna även för områden som av tradition är kvinnodominerade. Vårt förslag kommer att underlätta vardagen för fler och göra att den svarta sektorn minskar samt att sysselsättningen stiger. Många människor är beroende av bil för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Detta gäller särskilt i glesbygd där alternativa färdsätt saknas. Resekostnaderna utgör inte sällan en betydande kostnad för intäktens förvärvande. Regeringens och samarbetspartiernas förslag till höjd skatt på drivmedel och höjd fordonsskatt drabbar glesbygden och flitiga människor som av olika skäl inte bor nära sin arbetsplats. Vi motsätter oss regeringens förslag om höjda skatter på drivmedel och fordon och förespråkar i stället en höjning av avdraget för resor mellan arbetsplatsen och hemmet. Reseavdraget höjs till per mil och gränsbeloppet för avdrag för resekostnader från till . På så sätt gynnas arbete, rörlighet och möjligheterna att verka i glesbygd. Fastighetsskatten är djupt orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällan äldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få en tryggare ålderdom straffbeskattas. Låginkomsttagare som ärver föräldrahemmet uppmanas av regeringen att låna till skatten eller flytta. Listan på orättfärdigheter kan göras lång. Vi vill avskaffa fastighetsskatten. Som ett första steg föreslår vi att skatteuttaget begränsas. Därefter vill vi stegvis sänka skattesatsen. behöver fler jobb. Fler arbetsplatser kräver att villkoren för företag och företagare förbättras. Det är välkommet att arvs- och gåvoskatten slopas. Slopandet av skatterna kommer att underlätta arvskiften utan att företagen dräneras på viktigt investeringskapital, och därmed gynnas sysselsättningen. Arvs- och gåvoskatten bör dock avskaffas med verkan från . Förmögenhetsskatten driver kapital ut ur landet . Dessa resurser skulle ha kunnat investeras i och skapat sysselsättning här hemma i stället för utomlands. Regeringens justering av förmögenhetsbeskattningen är ur detta perspektiv verkningslös. Den rättar endast till inslaget av sambeskattning av förmögenheter. Vi föreslår att förmögenhetsskatten slopas helt. På så sätt kan kapitalflykten hejdas och i bästa fall kan ett visst återflöde ske. Investeringarna stimuleras och sysselsättningen blir högre och den höga arbetslösheten kan dämpas genom tillförseln av riktiga jobb, inte genom regeringens förtidspensioneringar och bokföringstrick. Småföretagare är en skattemässigt missgynnad grupp. Avkastningen beskattas betydligt hårdare än för ägare av större företag. Regeringen har föreslagit vissa reformer men de får full effekt först . Vi vill reformera beskattningen av fåmansbolag och avsätter ett betydande belopp för detta ändamål. Ett mer genomarbetat förslag till teknisk utformning kommer att redovisas i vårmotionen 2005. Royaltyinkomster från uppfinningar och patent beskattas i inkomstslaget kapital. Alkoholpolitiken har havererat. I förhandlingarna inför inträdet i EU fick en generöst tilltagen övergångsperiod vad gäller införseln av alkohol och därmed möjlighet att bibehålla de höga skatterna. En klok strategi hade varit en stegvis sänkning av skatterna och en stegvis ökning av införselkvoterna . Detta skedde emellertid inte. har införselkvoterna höjts rejält och i praktiken avskaffats för införsel för personligt bruk. har skatterna justerats ned i vår omvärld men inte i . Resultatet har blivit det väntade. Införseln från utlandet har stigit kraftigt och den svenska skattebasen urholkas snabbt. Trots att frågan om alkoholskatternas storlek utretts (SOU 2004:86), klarade inte regeringen och samarbetspartierna att enas om hur utredningens slutsatser skall tolkas. Regeringen bereder fortfarande frågan. Vi anser att regeringen måste återkomma i frågan. Våra förslag innebär betydande skattesänkningar, främst för låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna finansieras till en stor del genom skärpta regler och sänkta ersättningar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. Företagen får med vår politik ett slopande av förmögenhetsskatten och påtagligt lägre skatt för ägare av fåmansbolag. Egenföretagare får också del av vårt förslag till sänkt inkomstskatt. Därtill motsätter vi oss regeringens förslag till minskade periodiseringsmöjligheter. Mot denna bakgrund är det rimligt att även företagen bär en del av finansieringen av skatteförslagen. Vi föreslår därför att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som sker på lönesummor upp till ca slopas helt. Vi genomför också en rad förändringar på punktskatteområdet. Den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftverk sänks, miljöbonusen för vindkraftsel avskaffas helt och torvens befrielse från koldioxidskatt slopas. Skatten på naturgrus sänks med per ton. Skatten på handelsgödsel och skatten på bekämpningsmedel avskaffas från . Sammantaget innebär skattepolitik en politik för rättvisa, makt över den egna vardagen och ökad sysselsättning. Sänkta marginaleffekter och bättre förutsättningar för företagande och företag kommer att stärka den långsiktiga produktionsförmågan. Därmed skapas förutsättningar att klara välfärden med mindre uppoffringar än i annat fall. Vår politik kommer att ge fler jobb, högre välfärd och trygghet . Vår lågskattepolitik innebär också att vi avskaffar en rad stöd som lämnas via skattekonto som t.ex. skattereduktionen för rederinäringen, anställningsstödet, skattereduktionen för installation av bredband, skattenedsättningen för miljöförbättrande installationer i småhus och investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder. Vi säger också nej till regeringens förslag om nya stödformer för källsortering etc. Regeringen bör redovisa hur reklamskatten skall avskaffas senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2005. Vi avskaffar också trängselskatten. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Moderata samlingspartiets förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi201 av de (), Fi202 av (), Fi203 av och (), Fi204 av och (), Fi206 av och (), Fi207 av och (), Fi213 yrkandena 13 av (), Fi226 av och (), Fi231 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (m), Sk215 av (), Sk252 av (), Sk453 yrkandena 13, 511, 13 17, 1921, 22, 24, 2733, 3539 och 4345 av m.fl. (m), T464 yrkande 26 av m.fl. (m), Kr269 yrkande 15 av m.fl. (m), Ub259 yrkande 6 av m.fl. (m), N305 yrkande 12 av m.fl. (m), N349 yrkande 6 av de m.fl. (m) och Bo301 yrkande 5 av m.fl. (m). Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi231 yrkande 5 av m.fl. (m). Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi föreslår att flera administrativt tunga skatter avskaffas, exempelvis förmögenhetsskatten. Mot den bakgrunden är det rimligt att minska anslaget till . Tullens anslag bör å andra sidan öka. Tullen fyller en viktig funktion i brottsbekämpningen, inte minst när gäller att bekämpa narkotikasmuggling. Tullens verksamhet skall finansieras via anslag och inte delvis genom att offentligrättsliga medel tas i anspråk. Sammantaget föreslår vi i enlighet med Moderata samlingspartiets partimotion Fi231 en ram för utgiftsområdet för 20052007 som är , respektive lägre än regeringen föreslagit. 2.Skattefrågor i budgetpropositionen (fp) () och () anför: behöver en ny stor skattereform. Grundproblemet i den svenska ekonomin är att för få människor arbetar och för få företag startas och växer. Nyckeln till att bryta detta skadliga dödläge ligger till stor del i reformer av skattesystemet som ger människor makten över sina liv tillbaka, och som höjer den svenska ekonomins förmåga till långsiktigt uthållig tillväxt. Skattesystemet måste förändras så att det blir lönsammare att arbeta, spara, investera och driva företag i . Lappandet och lagandet i skattesystemet har för länge sedan nått vägs ände. Människor kan inte längre överblicka vilken skatt de själva betalar. Skattereformen 1990/91 byggde på tanken om breda skattebaser och lägre skattesatser. De allra flesta skulle bara betala kommunalskatt och alla skulle få behålla hälften av en inkomstökning, hälften kvar. Mycket utav grunderna för skattereformen är förfuskat i och med att brytpunkten för statlig skatt realt sjunker så att fler och fler betalar statsskatten på . Värnskatten blev permanent, ett brott mot principen hälften kvar. Båda dessa förändringar är allvarliga i så måtto att de innebär en sämre drivkraft för människor att utbilda sig, anstränga sig och ta risker. Dynamiken och tillväxten blir därmed lidande, liksom vår internationella konkur- har kommunalskatterna höjts och en rad ändringar genomförts av grundavdrag, reduktioner m.m. som gör inkomstbeskattningen svårförståelig och svåröverblickbar. För att göra det mer lönande att arbeta, oavsett inkomst, vill införa ett förvärvsavdrag. Detta utgår redan på de allra lägsta arbetsinkomsterna. Förvärvsavdraget innebär att arbetstagare med inkomster får ett avdrag på kommunalskatten på av inkomsten. På inkomster över detta belopp blir avdraget , vilket betyder eller i skattesänkning. Förvärvsavdraget utgår inte på inkomster från sjukpenning och sjukersättning. Anledningen är att förvärvsavdraget i första hand skall kompensera för de utgifter som är förknippade med arbete, exempelvis resekostnader och lunch borta i stället för hemma. förvärvsavdrag innebär 13 miljarder i skattesänkningar, vilket gör att tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare. Den som tjänar mer skall också betala mer i skatt, inte bara mer i kronor utan även större andel av sin inkomst. Men hälften räcker. vill föra tillbaka inkomstskatten till de principer som bestämdes vid skattereformen 1990/91 att de flesta bara skall betala i skatt, och att de med höga inkomster skall betala på de högre inkomsterna. Därför vill vi sänka den högsta marginalskatten genom att ta bort den s.k. värnskatten som är . I vårt förslag försvinner värnskatten 2006. betalar alltför många medelinkomsttagare statlig skatt, dvs. sammanlagt drygt hälften av en inkomstökning. Eftersom regeringen valt att inte flytta upp brytpunkten för statlig skatt i takt med löneutvecklingen hamnar alltfler medelinkomsttagare ovanför brytpunkten. Vi vill därför att brytpunkten för statlig skatt skall flyttas upp med den förväntade löneökningen . Det måste bli enklare för småföretag att anställa. De företagare som vill utöka sin verksamhet upplever ofta att den verkligt stora tröskeln finns vid steget från ensamföretagare till arbetsgivare, dvs. att gå från noll till en eller ett par anställda. Förutom alla de nya regelsystem som följer med arbetsgivarrollen är ett hinder också arbetsgivaravgifterna som bidrar till att göra personalkostnaden hög. För att slipa ner tröskeln och därmed ge små företag tydliga incitament att bli arbetsgivare vill halvera arbetsgivaravgiften för alla företag för en lönesumma på ca . Detta inkluderar den nuvarande nedsättningen om . tillhör en minoritet i västvärlden som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar. Förmögenhetsskatten finns bara i 8 av 30 medlemsländer. har uppskattat att svenskar undanhåller på utländska konton. Till detta skall läggas de dryga som utlandsboende svenskar äger. Om ett avskaffande av förmögenhetsskatten ledde till att av dessa svenskägda tillgångar flyttades tillbaka till , skulle detta ge skatteintäkter från avkastningen på 1,5 till . kommer intäkterna från de extra investeringar och arbetstillfällen som med all säkerhet också skulle komma till stånd. Vi vill avskaffa också sambeskattningen av förmögenheter och höja fribeloppet till per person. Vi avskaffar sedan förmögenhetsskatten . Svenskt och personligt ägande är missgynnat jämfört med utländskt och institutionellt ägande. Detta är en av de viktiga förklaringarna till utvecklingen i svenskt näringsliv. Vi vill avveckla dubbelskatten på avkastningen av risksparande. Detta måste ske stegvis, i ett första steg sänks den . Fåmansbolag där ägaren själv arbetar i företaget lever under särskilda skatteregler de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att hindra ägarna från att undgå skatt genom att ta ut lön som utdelning i stället för lön. Följden av reglerna har dock blivit att ägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än små ägare i större bolag och att det är mindre lönsamhet för en människa att satsa kapital i en egen nystartad verksamhet än att köpa aktier i ett annat företag. vill lätta fåmansbolagens skattebörda . står, tillsammans med bl.a. näringslivets organisationer, bakom förslaget att ersätta dagens fåmansbolagsregler med den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). Den innebär att ägare kan ta ut en större utdelning i takt med att företaget växer. Förslaget innebär att fåmansbolagens skattebörda kommer att minska betydligt. Det är därför glädjande att regeringen aviserar att arvs- och gåvoskatten skall avskaffas. Det betyder att fler företag kommer att leva vidare för att utvecklas av nya generationer ägare. Vi tycker dock att det är fel att regeringen finansierar denna lättnad på företagen genom andra försämringar. För att företag skall kunna utvecklas även med tillfälligt dålig lönsamhet är det viktigt att de har möjlighet att fondera vinster från goda år. Därför motsätter vi oss regeringens förslag att i budgetpropositionen begränsa företagens möjligheter att göra avsättningar till s.k. periodiseringsfonder. omsätter den vita sektorn för hushållstjänster , detta som den svarta sektorn uppskattas omsätta . Marknaden för hushållstjänster finns, men den måste göras vit. Undersökningar visar att av svenskarna är intresserade av att köpa hushållstjänster om priset hamnar på en nivå som är möjlig för hushållen att betala. består av kostnaderna för en tjänst av skatter och sociala avgifter. vill stimulera den vita marknaden för hushållstjänster på samma sätt som sker i genom en skattereduktion i företaget för halva den totala arbetskostnaden. Vi anser att fastighetsbeskattningen skall avskaffas. Det grundläggande motivet för detta är att fastighetsskatten strider mot principen skatt efter bärkraft. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och, ofta därtill, förmögenhetsskatt gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. ten är dock en viktig intäktskälla för staten och måste därför avvecklas stegvis. föreslår att skattesatserna sänks från dagens på småhus till och från på flerbostadshus till . För att komma till rätta med de globala miljöproblemen och inte snedvrida konkurrensen arbetar för att införa en gemensam koldioxidskatt inom EU, i förlängningen globalt. Vi är i princip för att delvis finansiera sänkta skatter på arbete med höjda skatter på energi och annat som belastar miljön, s.k. grön skatteväxling. Den gröna skatteväxling som regeringen och dess stödpartier genomför är ingen verklig skatteväxling utan bara ett nytt sätt att öka hushållens skattebörda. motsätter sig därför majoritetens förslag till skattehöjningar på detta område och stöder därför inte heller den kompensation som utlovas av regeringen och dess stödpartier. Innan den gröna skatteväxlingen fortsätter måste en noggrann utvärdering genomföras. Eftersom motsätter sig skattehöjningen på diesel avstyrker vi också i konsekvens med detta den föreslagna höjningen av reseavdraget. En avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd införs. Vi anser att beslutsformerna för införande av trängselskatten har varit oacceptabla och avskaffar skatten. Förslaget om ett stöd för investeringar i offentliga lokaler avstyrks av . Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med liberalernas förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi232 yrkandena 14, 1619, 21 och 22 av m.fl. (fp), Fi268 av m.fl. (fp), Fi270 yrkande 7 av m.fl. (fp), Sk449 yrkande 1 av (), Sk454 yrkandena 2, 4, 6, 710 och 15 av m.fl. (fp), N309 yrkande 2 av m.fl. (fp), N346 yrkande 6 av m.fl. (fp) och T260 yrkande 3 av m.fl. (fp). Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi232 yrkande 4 av m.fl. (fp). Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi anser i enlighet med partimotion Fi232 att ramarna för utgiftsområdet bör vara större än vad regeringen föreslagit. Medlen skall användas till arbete mot skattefusk och skatteundandragande samt till . 3.Skattefrågor i budgetpropositionen (kd) Per () anför: Skatter skall fungera som ett medel att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Strävan måste vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till gemensamma kostnader för t.ex. skola, vård och rättsväsen. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna för olika personer skiljer sig mycket åt kan dock inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. Medborgarna skall bära en rättvis del av den gemensamma skattebördan, som alla skall ges bästa möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att utsättas för en så hög inkomstskatt att man måste söka bidrag hos stat och kommun. En sådan rundgång främjar varken ekonomiskt oberoende eller personligt ansvarstagande och måste brytas. Socialdemokraternas politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter under andra delar av året. Denna negativa rundgång måste brytas. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt i låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten är kommunalskatten som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. Vi föreslår att inkomstskatten sänks genom att ett förvärvsavdrag om införs för inkomster upp till 6,3 inkomstbasbelopp. införs ett särskilt förvärvsavdrag på för personer med mycket låga inkomster. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på bör återställas. Den statliga inkomstskatten skall vara högst . Det är enligt vad som anförs en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Avdragsrätten för pensionssparande sänks. De äldre måste få ett större ekonomiskt utrymme. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna är de som först måste få en förbättring.