yttr · GS05NU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Många svenska idéer exporteras och kommersialiseras i stället utomlands - av orsaker som i stor utsträckning ligger utanför forskarvärlden, säger motionären. Hon anser att huvudproblemen är brist på riskkapital, synen på företagande och dåliga förhållanden för småföretag. Det finns en mycket splittrad struktur för hur staten stöder kommersialisering av nya idéer via riskkapital och såddkapital, påstår motionären. Hon föreslår att regeringen skall lämna förslag till om utformningen av de statligt finansierade kommersialiseringsstöden, vilka aktörer som skall delta och vilken roll respektive aktör skall ha. bör vidare tydliggöra att roll skall vara att stödja samverkan mellan företag, akademi och institut, t.ex. via , anför motionären. Hon påpekar att det dock finns svårigheter för små företag att åta sig ett så långvarigt ansvar som denna typ av projekt innebär. bör därför ges i uppdrag att utreda hur dessa problem skall kunna undvikas, varvid ett förslag kan vara att låta inkubatorer, forskningsparker m.m. ingå och låta småföretagen delta indirekt via dessa. Motioner från allmänna motionstiden I motion 2004/05:N413 (fp) föreslås ett tillkännagivande om en offensiv forskningspolitik för fler företag. Kunskapens roll som motor i den ekonomiska utvecklingen blir allt större - det är nya idéer, kreativt entreprenörskap och innovationer som skapar förutsättningar för tillväxt och välstånd, säger motionärerna. De framhåller att en kvalitativt högtstående forskning därvid är central. Det gäller, på , den fria grundforskning som bedrivs vid universitet och högskolor. På kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda och mer industrinära forskning som ofta bedrivs utanför universitetssfären av avgörande betydelse för att skapa ett dynamiskt näringslivsklimat, anför motionärerna. De menar att institutens verksamhet bör understödjas och att formerna för samverkan med företag, organisationer och offentliga myndigheter bör utvecklas. Kontakterna mellan forskningsinstituten och de institutioner där forskningsresultaten skall omsättas i praktiken måste förbättras och mötesplatser där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kan mötas måste skapas, föreslår motionärerna. De framför likartade synpunkter som i nyssnämnda motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) om att staten - för att stimulera kommersialiseringen - bör gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar. Motionärerna förordar också ett belöningssystem genom s.k. vinstdelningspaket, i vilka forskaren erbjuds royalty, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. På motsvarande sätt som anslagen till grundutbildningen bör styras av hur många studenter som lärosätena lockar till sig, bör också de universitet som knoppar av flest framgångsrika företag kunna få högre anslag till sin forskningsverksamhet, sägs det avslutningsvis. Resurserna till forskningen behöver öka ordentligt , anförs det i motion 2004/05:N241 (fp). Innovationer och nyföretagande i samverkan med högskolor och samhället behöver också stimuleras, säger motionärerna. De anser därför att det är viktigt att tillgången på riskkapital i startskedet för nya företag med goda idéer säkerställs. Det är också viktigt att universitet och högskolor ges bättre förutsättningar att kunna kommersialisera sina forskningsresultat, säger motionärerna. I motion 2004/05:N393 (kd) föreslås ett tillkännagivande om forskning, utveckling och innovationer. Det är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft att tillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling och det är nödvändigt att staten bistår de små företagen för att de skall kunna ta del i FoU-arbetet, anför motionärerna. De anser att det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att de små företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas, i kombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag. Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand, menar motionärerna och hänvisar till att i flera konkurrentländer stöder staten aktivt utvecklingen av nya idéer. Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas, varvid avtal om delad vinst skulle kunna vara en form för samverkan, säger motionärerna. Förutom ett allmänt gott investerings- och företagsklimat anser de att ytterligare åtgärder måste vidtas för att främja kommersialisering av innovationer. Det krävs en analys av varför antalet registrerade patent minskar, anför motionärerna. De föreslår att det skall sättas upp ett mål, med innebörd att antalet registrerade patent skall öka . Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri , föreslås det vidare. Satsningen på innovativ teknikupphandling till små företag och uppfinnare bör utökas, anser motionärerna och hänvisar till framgångar med sådan riktad upphandling från , och . I kanaliseras minst en procent av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag. Nya rön inom FoU bör göras mer lättillgängliga för småföretagen, anför motionärerna avslutningsvis. bör ges möjligheter att bättre stödja goda idéer, i syfte att uppnå ökad industriell tillväxt, anförs det i motion 2004/05:N284 (kd). Den satsning på högre teknisk utbildning som gjorts har bidragit till det stora antal goda idéer som har visat upp , säger motionärerna. De anser att det kan krävas såväl rejält med kapital som samordningsansvar för satsningar för att skapa en bro mellan goda idéer hos forskare och industrins produktion. har ungefär hälften av de medel som dess finska motsvarighet har, uppger motionärerna. De förordar att ytterligare medel skall tillföras . Samma motionärer som i nyssnämnda motion 2004/05:N284 (kd) tar i ytterligare en motion - 2004/05:N285 (kd) - upp frågan om verksamhet och resursbehov. Akademisk forskning är inte en garanti för tillväxt och en konkurrenskraftig exploatering av forskningsresultat, utan det behövs kompletterande insatser, t.ex. skapande av miljöer där entreprenörskap och forskning möts, tillhandahållande av riskvilligt såddkapital samt stöd till forsknings- och innovationsmiljöer där offentlig verksamhet, akademi och näringsliv samspelar, anför motionärerna. Innovationspolitiska åtgärder måste därför komplettera forskningspolitiken. arbetar inte på samma sätt som forskningsråden, vilka står i fokus för de forskningspolitiska propositionerna, konstaterar motionärerna. De anser att det är olämpligt att budget hanteras uteslutande i forskningspolitiska propositioner. Möjlighet till budgettilldelning även från andra departement än är önskvärd, anför motionärerna. I motion 2004/05:N300 (v) begärs sex tillkännagivanden - om möjligheten till finansiering av Ireco; om uppföljningar och rapporter; om långsiktiga, strategiska forskningsprogram; om utgifterna för forskning och utveckling och offentliga uppdrag; om långsiktig uppbyggnad i likhet med de övriga nordiska länderna; om en årlig avrapportering av det innovationspolitiska arbetet. Den paradox som svensk behovsmotiverad forskning lever i är välkänd, säger motionärerna och redovisar följande. har de högsta utgifterna för forskning och utveckling inom - av BNP går till FoU. Det svenska näringslivet svarade för av de totala FoU-utgifterna, motsvarande av BNP, varvid 5-6 stora företag svarade för av denna forskning. Små och medelstora företag har en mycket liten del av den FoU som utförs. av den totala FoU-verksamheten inom företagssektorn eller av BNP utförs av företag med färre än 50 anställda. ligger långt ned på listan över när det gäller överföring av kunskap via teknik till nya företag. har FoU-cykeln kortats från 18 , säger motionärerna. De menar att i ett sådant läge måste det offentliga hjälpa till med att skapa de bryggor som behövs och delta i forskningscykeln. De små och medelstora företagens möjlighet ligger i att skapa sig FoU-utrymme genom industriforskningsinstitutens verksamhet, anser motionärerna. De konstaterar att det statliga engagemanget av historiska skäl är lågt inom den tillämpade forskningen. De erhåller av forskningsresurserna, medan motsvarande andel inom EU i snitt är - ett förhållande som måste ändras om de små och medelstora företagen skall ha en chans att hävda sig , anför motionärerna. Ireco har, som tidigare nämnts, huvudansvaret för att omorganisera industriforskningsinstituten. För detta och för program som kan sätta små och medelstora företag i arbete mot ökad FoU behöver Ireco en medelsförstärkning på i storleksordningen , varvid finansiering kan ske genom överföring av medel från andra statliga bolag, anser motionärerna. Motionärerna erinrar om vad näringsutskottet anförde i betänkande 2001/02:NU5 om omstrukturering av industriforskningsinstituten vid behandlingen av proposition 2001/02:2. Där sades att näringsutskottet delade regeringens bedömning att ingen detaljstyrning skall ske av FoU-områden, utan riktlinjer i propositioner, utskottsbetänkanden och regleringsbrev skall vara vägledande för myndigheterna. Däremot bör kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar ske för att statsmakterna skall kunna se att verksamheten bedrivits som det var tänkt, sades det. Utskottet underströk att det är angeläget att regeringen utför sådana uppföljningar och utvärderingar och på lämpligt sätt rapporterar resultaten av dessa till . Motionärerna kan dock inte se att detta har skett och föreslår därför att genom ett tillkännagivande begär en sådan redovisning av regeringen. Globaliseringen har förändrat företagens villkor dramatiskt, framhåller motionärerna vidare. De anser att när de nordiska grannländerna i allt högre grad styr om sina resurser mot strategiskt långsiktiga forskningsprogram men ändå med flexibilitet kan inte förhålla sig passivt utan staten måste delta i skapandet av strategiska, långsiktiga forskningsprogram. I de finska programmen deltar över 1 000 små och medelstora företag. I de av motionärerna förordade forskningsprogrammen måste företagen tillåtas delta med egen personal i forskning, ledning och utformning av forskningssamarbetet, sägs det. Interaktionen mellan högskolor, institut och företag måste stärkas och kunskap som snabbt kan utvecklas till produkter, tjänster och processer måste spridas, anför motionärerna. De föreslår att offentliga uppdrag skall villkoras så att viss del av FoU alltid tillfaller små och medelstora företag. De övriga nordiska ländernas lösningar för den behovsmotiverade forskningen anses således mer utvecklade och har kommit längre i mångfald än den modell som tillämpas i och utifrån detta dras i motionen följande tre slutsatser: det offentliga har en viktig roll att spela i en satsning på behovsmotiverad forskning, det regionala perspektivet går att vidmakthålla och resurserna till den behovsmotiverade forskningen måste stärkas väsentligt. Regeringen har i skriften Innovativa (Ds 2004:36) gjort en utmärkt genomgång av det innovativa olika beståndsdelar - vikten av FoU, kraftsamling, de små och medelstora företagen, kommersialiseringen av forskning samt det offentligas och den enskilda människans betydelse, anser motionärerna. De föreslår - för att det som sagts i denna skrift inte skall tappas bort - att regeringen till skall lämna en innovationspolitisk skrivelse, med redogörelse för hur de ansatser som tagits upp i skriften har uppfyllts. Studie om statens insatser för att stödja FoU i små företag Inom ramen för näringsutskottets arbete med uppföljning och utvärdering gavs () av utskottet i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga forsknings- och utvecklingsstödet (FoU-stödet) till små och medelstora företag. Uppföljningens huvudfråga var om de statliga insatserna kommer de små och medelstora företagen till del och tillgodoser deras behov av FoU-stöd. Studien inriktades på fyra områden, nämligen bioteknik, energi, trä och turism. Syftet med uppföljningen var att den skulle ge utskottet ett underlag inför behandlingen av den forskningspolitiska propositionen. Rapporten avlämnades av ITPS och kommer att publiceras i rapportserie (2004/05:RFR2). Uppföljningen tog sin utgångspunkt i de små företagens situation och inriktades på att utifrån deras perspektiv följa upp de stöd som företagen får. Fokus lades därmed inte på de stödgivande myndigheterna och organen utan på de enskilda företagens behov. I undersökningen studerades 100 småföretag (2-15 anställda) inom fyra områden - bio- och medicinteknik, träsektorn, energiområdet och turism. Genomgången visade bl.a. att de små företagen inte automatiskt får del av statens FoU-investeringar. Undersökningen visade också att ingen av de stora FoU-finansierande aktörerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot de små företagen. Små företag får del av resurserna inom ramen för satsningar med andra fokus än just företagsstorlek. En viktig slutsats var att det inte finns en samlad bild vare sig av de små företagens behov av FoU eller av deras uppfattning av hur väl nuvarande statlig FoU uppfyller dessa behov. En annan generell slutsats var att politiken ur de små företagens perspektiv framstår som alltför segmenterad och sektoriserad. Företagen har inte behov av forskningsinsatser ena dagen, allmän affärsrådgivning och kompetensutveckling för personalen en tredje dag. Slutsatsen är att det behövs ett mer samlat statligt grepp på företagssektorn och på de små företagens behov. Ansvarsfördelningen mellan myndigheter skulle i högre grad kunna utgå från företagens samlade behov, sades det i rapporten. Likaså borde statens insatser utgå från frågan huruvida det finns behov som inte kan fyllas med hjälp av marknadens aktörer och om den statliga insatsen kan förväntas ge en samhällsekonomisk vinst. Detta är inte detsamma som att statens insatser koncentreras till exempelvis högteknologisk forskning och utveckling. För att bättre svara mot de små företagens behov borde statens innovationspolitik därför i större utsträckning än samordnas i kluster av branscher, där en samlad behandling av regler och ramvillkor, grundforskning, tillämpad forskning och utveckling, övriga kapitalförsörjningsfrågor, affärsutveckling samt andra insatser kan ske, sades det vidare i rapporten. Med en sådan klusterbaserad innovationspolitik skulle också skapas möjlighet att koncentrera insatserna ytterligare. En genomgående slutsats från företagsintervjuerna var bristen på koncentration. Bio- och medicinteknik skilde sig från de övriga områdena framför allt genom att det för denna sektor finns en privat och aktiv riskkapitalmarknad, där staten har koncentrerat sina satsningar till de tidigaste skedena i en kommersialiseringsprocess. Företagen tycktes dock vara eniga om att de investerade resurserna är alltför små och att gapet mellan det tidiga, statliga såddkapitalet och de privata riskkapitalisterna är alltför stort. Företagen i energibranschen upplevde sig ha två huvudsakliga problem, nämligen bristen på kapital i form av stöd till FoU och avsaknad av långsiktiga, tydliga regler och villkor för branschen och för kommersialiseringen av dess produkter. Inom träbranschen har företagen behov av en typ av FoU som de i många avseenden själva inte identifierar. Forskningen inom träområdet är splittrad och utgår i stor utsträckning från ett materialperspektiv. Ett alternativt synsätt, som också kan ligga till grund för en mer integrerad syn på branschen och dess behov, vore att utgå från marknaden och marknadspotentialen. Från detta perspektiv bör forskningen koncentreras till några framtida utvecklingsmarknader. Forskningen bör kopplas samman med ett produktionsnära utvecklingsarbete i samband med viktiga företag inom branschen. Beträffande turistområdet noterades att utvecklingen av nya och bättre s.k. turistprodukter framför allt sker genom samverkan och genom en samlad marknadsföring. Vidare finns behov av en samlad kvalitetsutveckling, där standarder och normer kan vara betydelsefulla, sades det i rapporten. anslag till forskning och utveckling (26:2), som uppgår till för skall, enligt forskningspropositionen, tillföras totalt , fördelade med 20, 131, 120 och (se tabellerna 1 och 2 i det föregående). I de här aktuella motionerna görs jämförelser med de satsningar som motsvarighet i gör. I propositionen (s. 143) redovisas hur har organiserat sina insatser för forskning och utveckling. I en motion sägs att budgettilldelning till från andra departement än vore önskvärda. Här kan noteras att anslag tillhör utgiftsområde 24 Näringsliv, men verksamheten ingår som en del av politikområdet Forskningspolitik. Beträffande förslaget i en motion om att småföretag bör ges möjlighet att delta indirekt i via t.ex. inkubatorer eller forskningsparker kan nämnas att en tredjedel av de deltagande företagen i kompetenscentrumprogrammet är små och medelstora (dvs. under 250 anställda). Huvudinriktningen har varit att företagen skall delta direkt och inte via mellanhänder. Utformningen av framtida program pågår inom . Efter beslut (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1) har staten gemensamt med de sju teknikbrostiftelserna och Stiftelsen Industrifonden bildat en ny koncern för finansiering av kommersialisering av idéer från både den akademiska forskningen och det kunskapsintensiva näringslivet - . Koncernen skall kunna finansiera såddlån m.m. med ca . Forskning till stöd för andra politikområden I propositionens avsnitt 9, med rubrik Forskning till stöd för andra politikområden, redogörs för insatser på olika områden. I det följande redovisas de delar som har koppling till näringsutskottets beredningsområde och som återfinns i propositionens avsnitt 9.12 om forskning kring IT, transport, arbetsliv, energi, jämställdhet, turism, m.m. FoU inom informations- och kommunikationsteknik finansierar tillämpad forskning inom området. fördelade till FoU inom informations- och kommunikationsteknik och till FoU inom tjänster och IT-användning. tillfördes verket för stöd till tillämpad industriforskning inom IT/telekommunikationsområdet. Satsningen är inriktad mot nano- och mikroelektronik samt för stöd till utvecklings- och testmiljöer av IT-baserade tjänster och för utveckling av plattformar kopplade till teknik med hög överföringskapacitet. finansierar grundläggande IT-forskning och beviljade nästan till ämnesområdet datavetenskap. Dessutom bedriver ett antal industriforskningsinstitut forskning. I den tidigare nämnda propositionen 2001/02:2 om FoU och samverkan i innovationssystemet gjorde regeringen bedömningen att bör ta fram en strategi för området IT-användning och tillämpning för att stärka svenskt näringsliv och i regleringsbrevet för gavs ett sådant uppdrag. inlämnade förslag till en nationell strategi för FoU inom området tillämpning av informationsteknik, enligt vilket visionen är att sammanhållna och effektiva FoU-insatser inom tillämpning och användning av IT skall bidra till hållbar tillväxt genom att öka den internationella konkurrenskraften inom näringslivet och inom forskningsinstitut och högskolor samt den offentliga verksamhetens effektivitet. I strategin har prioriterats tre tillväxtområden, nämligen industriell IT, IT för privata och offentliga tjänster samt möjliggörande tekniker. Dessa stämmer väl överens med den IT-forskning som lyfts fram inom EU:s ramprogram. FoU inom experimentell teknik och mätteknik styr inriktningen av de statliga insatserna på FoU-området experimentell teknik. Det övergripande målet för denna verksamhet inriktas mot områden som stärker teknisk utveckling, konkurrenskraft/kvalitet, utveckling av små och medelstora företag, säkerhet, hälsa, energi och hållbar utveckling. Med experimentell teknik menas kunskapen om att systematiskt undersöka och beskriva egenskaper hos material, processer och produkter genom påverkan och genom att studera resultaten av påverkan. ansvarar för huvuddelen av den fysikaliska mättekniken, viss kemisk mätteknik och relaterad FoU. Det övergripande målet för verksamheten är att upprätthålla en hög standard med normaler av tillräcklig omfattning och relevans. Skogsforskning och skogsindustriell forskning Grundläggande skogsindustriell forskning bedrivs huvudsakligen vid tekniska universitet och högskolor. Skogsnäringen har dessutom egen forskning och finansierar tillsammans med staten forskning vid branschforskningsinstituten med inriktning mot skogsbruk - (SkogForsk), institut med inriktning mot träbearbetningsindustri - SP-Trätek, bildat efter sammanslagning av (Trätek) och (), samt institut med inriktning mot pappers- och massaindustrin - STFI-Packforsk, bildat efter sammanslagning av Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut (STFI) och distribution (Packforsk). Geovetenskaplig forskning och utveckling geologiska undersökning (SGU) är sektorsorgan för stöd till tillämpad geovetenskaplig forskning och riktad grundforskning. Enligt en genomförd internationell utvärdering av detta stöd skulle utan ett sådant stöd flera, för samhället viktiga, forskningsområden ha svårt att finna finansiering. För att verksamheten inom gruv- och mineralsektorerna fortsättningsvis skall ha en god position i den globala konkurrensen och bidra till hållbar utveckling krävs satsningar på dessa basindustrier genom stöd till långsiktiga utvecklingsinsatser för forskning, utveckling och utbildning. Forskning på malm och mineraler För att kunna använda ändliga naturresurser såsom malm och i ett hållbart samhällsperspektiv krävs omfattande forsknings- och utvecklingsarbete. Finansiering av mineralrelaterad forskning sker genom bl.a. Formas, och . Medel tillförs även från EU. Genom energipolitiska beslut tillskapades ett långsiktigt program för utveckling av teknik för framtidens energisystem, i vilket ingick en satsning på forskning, utveckling och demonstration. I betänkandet EFUD - en del i omställningen i energisystemet (SOU 2003:80) utvärderades verksamheten inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och förslag till riktlinjer för fortsatta insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet presenterades. Sådana insatser är, enligt regeringens bedömning, en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att möjliggöra en långsiktig omställning av energisystemet. har, på regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3), beslutat om ett nytt långsiktigt program, inriktat mot forskning, utveckling och demonstration för utveckling av teknik och processer för omställningen till ett hållbart energisystem. Regeringen har i budgetpropositionen för beräknat resursbehovet till , eller totalt för en sjuårsperiod med början , vilket innebär en väsentlig minskning av resurserna jämfört med innevarande programperiod. Regeringen avser återkomma om den närmare utformningen av de fortsatta, långsiktiga insatserna . har i regleringsbreven getts i uppdrag att lämna förslag om hur insatserna för forskning, utveckling, demonstrationsverksamhet och kommersialisering av teknik för framtidens energisystem kan fokuseras. I tilläggsbudget för i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2004/05:100), som avlämnats, föreslås att tidigare lämnade bemyndiganden avseende anslaget Energiforskning (35:5) skall ökas med - - respektive . Under rubriken teknikutveckling redovisas en del av den text som tidigare i propositionen redovisats i avsnittet (8.3.3) om FoU-program i samverkan med näringslivet under rubriken inom miljöteknikområdet (prop. s. 158-160). Denna del av propositionen har återgetts i avsnittet om FoU-program i samverkan med näringslivet i det föregående. Konkurrensforskning avser insatser inom främst de ekonomiska och juridiska vetenskaperna och har som syfte att bl.a. ge kunskap om olika marknaders funktionssätt av betydelse från ett konsumentperspektiv samt om hur offentliga regleringar påverkar olika marknader. Forskningen kring entreprenörskap i har utvecklats snabbt och inneburit att det finns svenska forskningsmiljöer av internationell betydelse. Till områden som bör utvecklas hör forskning om entreprenörskap, småföretag, innovationer och tillväxt.