yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — yttrande 2004/05:SkU1y Utskottet tillstyrker regeringens förslag om åtgärder på skatteområdet och har inte någon invändning mot de bedömningar som regeringen redovisar. Skatten på förvärvsinkomster sänks genom att kompensationen för den allmänna pensionsavgiften ökar och genom att grundavdraget höjs med i de vanligaste inkomstskikten. Uppräkningen av den statliga inkomstskattens skiktgränser begränsas för att skapa utrymme för ytterligare skatteåtgärder. Avdraget för resor med egen bil höjs . De fasta beloppet om tas bort. Skattefriheten för nordiska sjömän i viss trafik förlängs och ett förslag om ändrade skatteregler för utomlands bosatta aviseras. Frågan om en regional stimulans på skatteområdet kommer att utredas. Förmögenhetsskatten sänks genom att fribeloppet för sambeskattade par höjs till års taxering. I det fortsatta arbetet med förmögenhetsskatten kommer det att övervägas om inte undantaget för huvuddelägare bör ersättas med ett tak. Ett förslag om slopad arvs- och gåvoskatt aviseras och avses gälla fr.o.m. . Inom företagsbeskattningen aviseras en räntebeläggning av juridiska personers periodiseringsfonder fr.o.m. . Åtgärden finansierar lättnaderna inom kapitalbeskattningsområdet. Arbetet med småföretagens 3:12-regler fortsätter och innebär att de skall bli mer gynnsamma. En grön skatteväxling genomförs och gäller transportområdet. Skatten på bensin höjs med per liter och skatten på diesel med per liter. Koldioxidskatten på dieselolja som används i arbetsmaskiner i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk sätts ner . Fordonsskatten höjs för bensindrivna personbilar, för dieseldrivna personbilar och för lätta bussar och lätta lastbilar. Den gröna skatteväxlingen omfattar vidare en höjning av skatten på el i hushålls- och servicesektorerna med per kWh. Nedsättningen av koldioxidskatt enligt 0,8-procentsregeln justeras med hänsyn till det nya energiskattedirektivets minimikrav och kalk- och cementbranschens begränsningsregel förlängs . Avtrappningen av vindkraftens miljöbonus fortsätter. De avgifter som tas ut vid otillåten användning av märkt olja höjs. Samtliga energi- och koldioxidskattesatser räknas upp med konsumentprisindex. Miljöanpassade bilar undantas från den nya trängselskatten. Ett förslag om en skatt vid passage av Svinesundsbroarna aviseras. Ett stöd för investering i källsorteringsutrymmen och en investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler införs och kommer att krediteras på skattekonto sedan kommissionen lämnat sitt medgivande till stöden. När det gäller statsbudgetens utgifter behandlar utskottet utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Utskottet biträder regeringens förslag till utgiftsram , preliminär utgiftsram och beräkning av utgifter . Vid yttrandet fogas avvikande meningar från m, fp, kd och c. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . I det följande behandlar utskottet förslagen på skatteområdet under rubriken och förslagen om utgiftsramar för Skatt, tull och exekution under rubriken . Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker Moderata samlingspartiets, liberalernas, och förslag om inriktning av skattepolitiken. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I propositionen (avsnitt 1.7) redovisar regeringen riktlinjer för politiken på skatteområdet. Skatterna finansierar den gemensamma välfärden. De skall också stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala orättvisor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. Globaliseringen ställer inför nya utmaningar. Ett skatteuttag på dagens nivå är möjligt men kräver enligt vad som anförs att skattesystemet värnas genom breda skattebaser och begränsning av särregler. Marginalskatterna på olika områden är av strategisk betydelse för en god ekonomisk tillväxt. Fortsatt goda villkor skall gälla för investeringar i . För att värna arbetslinjen skall den påbörjade skatteomläggningen med kompensation för allmän pensionsavgift fullföljas. föreslås att kompensationen för allmän pensionsavgift höjs från till . Även den gröna skatteväxlingen fortsätter med förslag om höjda drivmedelsskatter. För att balansera dessa förslag inom ramen för den gröna skatteväxlingen föreslås en höjning av grundavdraget i inkomstbeskattningen. Kilometeravdraget för resor till och från arbetet och i tjänsten föreslås höjas. En översyn av det nuvarande reseavdragssystemet pågår i syfte att mer relatera avdragen till avstånd än färdsätt. Regeringen har tillkallat en utredning som har i uppgift att se över skattereglerna för tjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar. Dessa regler skall anpassas och förenklas så att arbetslinjen stärks. För att ge fortsatt goda villkor för investeringar i är såväl de allmänna företagsskattereglerna som ägarbeskattningen av småföretag av central betydelse. Den svenska bolagsbeskattningen har varit internationellt konkurrenskraftig. har, bland annat genom , bolagsskatten utsatts för ett allmänt tryck nedåt genom sänkningar i vår omvärld. Skattereglerna för småföretag och deras ägare skall vara likformiga och enkla. De skall ge goda villkor för riskfyllda investeringar som den progressiva beskattningen av förvärvsinkomster upprätthålls. Genom förslag i förra årets budgetproposition inleddes en reformering av de så kallade 3:12-reglerna som styr beskattningen av avkastningen på andelar för aktiva ägare i fåmansföretag. tillkallades en särskild arbetsgrupp som har i uppgift att lämna förslag till hur den inledda reformeringen skall fullföljas. Ett förslag från gruppen presenteras senare denna höst och regeringen återkommer därefter med förslag som skall träda i kraft . De nuvarande förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna har en utformning som alltmer kommit att kännetecknas av betydande olikformigheter och orättvisor. Dessa uppmuntrar till skatteplanering och bidrar till att begränsa näringslivets kapitalförsörjning. Regeringen kommer därför att föreslå att arvs- och gåvoskatten slopas och att fribeloppet i förmögenhetsskatten för sambeskattade höjs till . Ett borttagande av den så kallade huvuddelägarregeln och ett införande av tak för förmögenhetsskatten övervägs också. Regeringen anför att de olika kapitalskattelättnaderna bör finansieras genom förändringar i skattereglerna för privatpersoner och för företagen och deras ägare på ett sätt som är fördelningspolitiskt rättvist. Regeringen kommer därför föreslå en viss uppstramning av de regler som styr avsättningen till periodiseringsfond för aktiebolag och andra juridiska personer. Vidare föreslås att den nedsättning av socialavgifterna som gäller för lönesummor begränsas. Vid beskattningen av förvärvsinkomster föreslås vidare en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna för uttag av statlig skatt. Slutligen föreslås, som en resterande finansiering, ett återförande av resterande IKU-medel från den gröna skatteväxlingen 2000. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är enligt vad som anförs i förlängningen ett hot mot välfärden. Det ekonomiska behovet av att alla gör rätt för sig har ökat i och med att en växande del av befolkningen skall försörjas av en minskande andel yrkesaktiva. Regeringen har för presenterat en handlingsplan med ett omfattande åtgärdspaket mot den ekonomiska brottsligheten. Regeringen kommer att ge fortsatt hög prioritet åt kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Som ett led i bekämpningen av skattefusk pågår ett arbete med ett system för schablonbeskattning av småföretagare, krav på typgodkända kassaregister inom kontantbranscherna, byggentreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranscherna, förbättrat administrativt samarbete på skatteområdet och ändrade regler för F-skatt. Den omorganisation av skatteförvaltningen som verkställts genom bildandet av den rikstäckande myndigheten medför att befintliga resurser kan användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. I samband med ekonomiska vårproposition har tillförts för utökad F-skat- tekontroll. Därmed har det skapats bättre förutsättningar för en effektiv skattekontroll. På uppdrag av regeringen ser också över möjligheten att kontrollera egenföretagare och har som en första del av regeringsuppdraget föreslagit att F-skattsedlar skall tidsbegränsas i vissa fall. Förslaget är under remissbehandling och frågan bereds vidare inom . skall slutredovisa sitt uppdrag . föreslog i betänkandet Skärpning gubbar (SOU 2002:115) ett inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för uppdragsgivare för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Som ett led i beredningen av detta ärende har inom färdigställts en departementspromemoria, vari förslag vidareutvecklas (Ds 2004:43). Promemorian är på remiss till . Skattekontrollen i de s.k. kontantbranscherna försvåras genom brister i underliggande handlingar. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa obligatoriskt krav på typgodkända kassaregister. Utredaren skall även överväga och lämna förslag till kontrollbefogenheter och sanktioner för att säkerställa att det föreslagna systemet uppfyller sina syften samt att lämna förslag om hur skattebrottsenheternas verksamhet kan effektiviseras. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Genom en internationell överenskommelse kommer möjligheterna att undanhålla information om tillgodohavanden i utlandet att minska. Förhoppningen är att förändringen kommer att träda i kraft som en följd av att EU:s s.k. sparandedirektiv införlivas i medlemsländerna samt i ett antal s.k. tredjeländer och oberoende territorier. Regeringen verkar också, såväl inom EU som inom , för att informationsutbytet mellan länder utvecklas ytterligare. För internationella företags prissättning av interntransaktioner har lämnat vissa förslag om utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet. Förslagen har remissbehandlats och frågan bereds vidare inom med inriktning på en proposition . Såväl som har i tidigare betänkanden och rapporter relativt ingående belyst olika möjligheter till schablonbeskattning. Betänkandena och rapporterna liksom även efterföljande remissbehandlingar visar emellertid på ett stort antal problem som inte fått någon slutlig lösning. Bärande tankar bakom förslagen till schablonbeskattning är att försöka åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och att minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se över möjligheterna för vissa branscher att använda schabloniserade inslag som komplement till nuvarande skatteregler och att utforma förslag till lagtext. Arbetsgruppen skall redovisa resultatet av sitt arbete . ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . har en skatteväxling om genomförts. föreslår regeringen en grön skatteväxling med netto . planeras en skatteväxling med . Regeringen anför att de energi- och miljöskattehöjningar som genomförts tidigare inom ramen för den gröna skatteväxlingen har haft tyngdpunkten på höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen. Det övergripande syftet med skatteväxlingen är att bidra till att de av fastställda miljömålen nås. Detta förutsätter att åtgärder riktas mot flera sektorer. Transportsektorn står nu för den största ökningen av koldioxidutsläppen. Tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen bör därför enligt regeringens mening läggas på höjda skatter för transportsektorn. Regeringen föreslår därför följande åtgärder: En höjning av fordonsskatten för bensindrivna personbilar och för dieseldrivna personbilar . En höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar . En höjning av bensinskatten med /liter. En höjning av dieselskatten med /liter. Sänkt dieselskatt för skogs- och jordbrukets arbetsmaskiner med /liter. En höjning av elskatten med /kWh för hushåll och servicesektorn. För att ytterligare öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör en omläggning av fordonsskatten för personbilar och andra lätta fordon genomföras enligt det förslag som presenterats av . Förslaget innebär att fordonsskatten relateras till fordonets koldioxidutsläpp. Regeringen avser att återkomma med förslag till en sådan skatteomläggning så att nya regler skall kunna träda i kraft . De redovisade skattehöjningarna, med avdrag för sänkt dieselskatt till jord- och skogsbruket, växlas mot skattesänkningar i form av höjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare med . införs ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från energiomvandlingssektorn och energiintensiv industri. Utsläppshandel är ett klimatpolitiskt instrument som skall styra mot minskade utsläpp av koldioxid från dessa sektorer. Den sammantagna mängden utsläppsrätter som tilldelas anläggningar inom EU avgör hur stora utsläppen i EU kan bli. De svenska anläggningar som ingår i handelssystemet, med undantag för kondenskraftverk och oljeraffinaderier, betalar koldioxidskatt för sin bränsleförbrukning. Införandet av utsläppshandel innebär därför att två medel används för att styra mot samma mål. En samordning av dessa medel är nödvändig för att uppnå en effektiv miljöstyrning som svenska företags internationella konkurrenskraft värnas. För att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion är det viktigt att skapa förutsättningar för framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion. Eftersom systemet för handel med utsläppsrätter ännu inte har börjat tillämpas, är det dock osäkert hur priset på utsläppsrätter kommer att utvecklas. Det är därför för tidigt att ta ställning till hur samordningen av de två styrmedlen bör utformas. Regeringen avser dock att följa utvecklingen av handelssystemet och återkomma med ett samlat ställningstagande till koldioxidskattens framtida utformning i den handlande sektorn ekonomiska vårproposition. I Moderata samlingspartiets motion Fi231 yrkandena 8 och 9 av m.fl. anför motionärerna att det svenska skattetrycket är högst i världen och att motionärernas långsiktiga vision är att sänka skattetrycket rejält. Sänkningen skall ske på ett ansvarsfullt sätt och gå hand i hand med starka offentliga finanser som säkerställer ett uthålligt lägre skattetryck. Må- let är att den offentliga sektorns bruttoskuld sänks och möjliggör stabila skattesatser på en märkbart lägre nivå. På så sätt skapas de bästa förutsättningarna för en hög och uthållig tillväxt och en rättvis välfärdsutveckling. Ett centralt problem med dagens regler är enligt vad som anförs att den enskildes vinst av att arbeta är liten. Nyttan av att arbeta i stället för att leva på bidrag är låg för många människor. De samlade effekterna av höjda skatter och minskade bidrag äter upp en betydande del av den inkomstökning som en extra arbetsinsats ger. Det är människor med de lägsta inkomsterna som drabbas av de största marginaleffekterna. Den låga nyttan av eget arbete medför flera problem. Det mest allvarliga är att skatte- och bidragssystemen skapar djupa fattigdomsfällor som är i stort sett omöjliga att ta sig ur. När man inte rår över sin egen vardag skapas en ofrihet, självkänslan undergrävs och genuin otrygghet uppstår. Motionärerna föreslår en inkomstskattereform vars huvudinriktning är att minska marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare. Personer som har inkomst av tjänst eller egen näringsverksamhet som överstiger ca får göra ett arbetsavdrag i den kommunala beskattningen. I inkomstskiktet uppgår avdraget till av den inkomst som ligger På motsvarande sätt erhålls arbetsavdrag i skiktet och i skiktet . Marginaleffekterna minskas också genom ändrade bostadsbidrag och förändringar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. När det gäller den statliga inkomstskatten avslår motionärerna regeringens förslag om en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna och vill avskaffa det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan. Det långsiktiga ideologiska målet är att den högsta marginalskatten inte skall överstiga . I motionen anförs att förvärvsfrekvensen för äldre faller snabbt ju närmare pensionsåldern man kommer. Även om det inte är rimligt att tro att alla skulle kunna eller vilja jobba mer finns det många människor som både kan och vill jobba längre upp i åldrarna. För att göra det lönsamt att arbeta efter den normala pensionsåldern föreslår motionärerna att den statliga skatten slopas på arbetsinkomster fr.o.m. . För att underlätta vardagen och förbättra förutsättningarna för en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens föreslås vidare en sänkning av skatten på hushållsnära tjänster. Regeringens förslag om höjda skatter på drivmedel och fordon avstyrks och motionärerna förespråkar i stället att avdraget för resor mellan arbetsplatsen och hemmet höjs. På så sätt gynnas enligt vad som anförs arbete, rörlighet och möjligheterna att verka i glesbygd. Fastighetsskatten är enligt vad som anförs orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Som ett första steg föreslås att skatteuttaget begränsas. Härefter genomförs en stegvis sänkning av skattesatsen. Förmögenhetsskatten slopas helt i syfte att stimulera investeringar, höja sysselsättningen och minska arbetslösheten. Småföretagare är enligt motionärernas uppfattning en skattemässigt missgynnad grupp. Motionärerna planerar att reformera beskattningen av fåmansbolag och avsätter medel för detta ändamål. Ett mer genomarbetat förslag till teknisk utformning kommer att redovisas i vårmotionen 2005. Motionärernas förslag om slopad förmögenhetsskatt, sänkt skatt för fåmansföretagare, bibehållna periodiseringsmöjligheter m.m. finansieras bl.a. genom att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som sker på lönesummor upp till ca slopas helt. I liberalernas motion Fi232 yrkandena 14 och 16 av m.fl. anförs att grundproblemet i den svenska ekonomin är att för få människor arbetar och för få företag startas och växer. Nyckeln till att bryta detta skadliga dödläge ligger till stor del i reformer av skattesystemet som ger människor makten över sina liv tillbaka, och som höjer den svenska ekonomins förmåga till långsiktigt uthållig tillväxt. Skattesystemet måste förändras så att det blir lönsammare att arbeta, spara, investera och driva företag i . För att göra det mer lönande att arbeta vill motionärerna införa ett förvärvsavdrag. Arbetstagare med inkomster skall få ett avdrag på kommunalskatten som är av inkomsten. På inkomster över detta belopp blir avdraget . Förvärvsavdraget utgår inte på inkomster från sjukpenning och sjukersättning utan skall ses som en kompensation för de utgifter som är förknippade med arbete. Den som tjänar mer skall enligt vad som anförs också betala mer i skatt. De flesta skall bara betala i skatt och de med höga inkomster skall betala på de högre inkomsterna. Därför vill motionärerna sänka den högsta marginalskatten genom att ta bort det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan . De vill också att skiktgränsen för statlig skatt skall flyttas upp med den förväntade löneökningen . Fåmansbolagens skatter sänks genom övergång till en ny modell för beräkningen av det kapitalbeskattade utrymmet. Motionärerna delar regeringens bedömning att arvs- och gåvoskatten bör avskaffas, men motsätter sig regeringens förslag om en finansiering genom förändringar i företagens möjligheter att göra avsättningar till s.k. periodiseringsfonder. För att ge små företag tydliga incitament att bli arbetsgivare halveras arbetsgivaravgiften för alla företag för en lönesumma på ca . Den nuvarande nedsättningen om slopas. Förmögenhetsskatten sänks 2005 och avskaffas . Skatten på aktieutdelning och kapitalvinster sänks stegvis. I ett första steg sänks den . Marknaden för hushållstjänster stimuleras genom en skattereduktion i företaget för halva totala arbetskostnaden. Fastighetsbeskattningen skall avskaffas eftersom den strider mot principen om skatt efter bärkraft. Fastighetsskatt och ofta därtill förmögenhetsskatt gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Motionärerna föreslår att skattesatserna sänks från dagens på småhus till och från på flerbostadshus till . Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om höjda energi- och fordonsskatter och stöder därför inte heller den kompensation som utlovas. En avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd införs. I motion Sk452 yrkandena 26 och 42 av Per m.fl. anför motionärerna att skatter skall fungera som ett medel att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Strävan måste vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till gemensamma kostnader för t.ex. skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna för olika personer skiljer sig mycket åt kan dock inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. Medborgarna skall bära en rättvis del av den gemensamma skattebördan, som alla skall ges bästa möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att utsättas för en så hög inkomstskatt att man måste söka bidrag hos stat och kommun. En sådan rundgång främjar varken ekonomiskt oberoende eller personligt ansvarstagande och måste brytas. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten är kommunalskatten som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. Motionärerna föreslår att inkomstskatten sänks genom att ett förvärvsavdrag om införs för inkomster upp till 6,3 inkomstbasbelopp. införs ett särskilt förvärvsavdrag på för personer med mycket låga inkomster. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på bör återställas. Den statliga inkomstskatten skall vara högst . Det är enligt vad som anförs en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Avdragsrätten för pensionssparande sänks. Energibeskattningen skall utformas så att miljöbelastande energislag beskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktion och användning av miljövänliga och förnybara energislag underlättas och premieras. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser hålls på en högre nivå. Samarbetet inom EU är ett nödvändigt instrument för att skapa förutsättningar för en skatteväxling som inte snedvrider konkurrensförhållandena mellan de länder som har ett stort handelsutbyte. Ett högt skattetryck i kombination med krångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet och urholkar därmed också skattemoralen. Undersökningar visar att alltfler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att alltfärre ärliga skattebetalare får betala alltmer i skatt. Skattenivåer och skatteregler måste vara utformade så att incitamenten till svartarbete minskas. Vidare måste kontrollen öka bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. I motioner Fi234 yrkande 6 och Fi259 yrkande 1 av m.fl. anförs att skattesystemet skall utformas så att individers och familjers självbestämmande sätts i centrum. Människor skall komma bort från bidragsberoende. Skatter är en indragning av pengar från vanliga människor och företag. Varje politisk beslutsförsamling har därför ett moraliskt oinskränkt ansvar att se till att varje skattekrona används på ett effektivt sätt.