yttr · GS05NU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Liksom när det gäller satsningen på starka forskningsmiljöer är det viktigt att både de enskilda forskarskolor som får stöd och stödformen som sådan följs upp och utvärderas, sägs det i propositionen. Forskning, innovation och hållbar tillväxt Forskningens roll i innovationssystemet Ett effektivt utbyte av kunskap och teknik mellan den akademiska forskningen och näringslivet är avgörande för svensk industris framtida konkurrenskraft, sägs det i propositionen. Kunskapsöverföringen till näringslivet och kommersialiseringen av forskningsresultat behöver öka. Regeringens bedömning är att idéer och forskningsresultat från den offentligt finansierade forskningen även fortsättningsvis kommer att ha betydelse för framtida framgångsrika företag, på motsvarande sätt som många av de nuvarande vinstgivande produkterna och tjänsterna har sitt ursprung i forskning som finansierats av staten. I propositionen presenteras olika initiativ för att förbättra kommersialisering av forskningsresultat från offentlig forskning och förslag som syftar till förbättrade möjligheter till tekniköverföring mellan offentligt finansierad forskning och näringslivet. De områden som rör näringsutskottets ansvarsområde redovisas i de kommande avsnitten om forskning i små och medelstora företag, FoU-program i samverkan med näringslivet, institutens roll i innovationssystemet och insatser för ökad forskarmobilitet. Följande initiativ och insatser rör främst utbildningsutskottets ansvarsområde (i ett fall lagutskottets ansvarsområde): - Rätten till resultaten av högskoleforskning. Regeringen har tillsatt en särskild utredare, professor , med uppdrag (dir. 2004:106) att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av att avskaffa lärarundantaget, vilket innebär att ett avskaffande av lärarundantaget är ett huvudalternativ för regeringen i frågan om rätten till forskningsresultaten. Utredaren skall även överväga vissa regler i anslutning till ett alternativ med ett bibehållet lärarundantag. Utredningen - som enligt de nämnda direktiven skulle redovisa sitt arbete - kommer, enligt uppgift från , att ges utökad tid till . - Handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring vid universitet och högskolor. Regeringen gör bedömningen att universitet och högskolor bör upprätta handlingsplaner för sitt arbete med att kommersialisera forskningsresultat och med tekniköverföring, varvid främst lärosäten inom medicinska, tekniska och naturvetenskapliga vetenskapsområden bör utarbeta handlingsplaner. - Holdingbolagens roll i innovationssystemet. Regeringen gör bedömningen att lärosätenas holdingbolag bör ses över och stärkas. En förhandlare bör ges i uppdrag att föreslå hur en effektivare struktur av holdingbolag kan bildas. Alla lärosäten bör få tillgång till ett holdingbolags tjänster. Holdingbolagen bör förstärkas genom kapitaltillskott om och . - Immaterialrättsligt skydd (främst lagutskottets ansvarsområde). Regeringen har tillsatt en särskild utredare, professor , med uppdrag att se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt och analysera hur svenska företag hanterar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder (dir. 2004:55). Utredningen syftar till att skapa förståelse främst hos små kunskapsintensiva företag för de ekonomiska vinsterna - och kostnaderna - med patentering samt att föreslå åtgärder för att stimulera dessa företag att i ökande grad skydda sina innovationer. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag (dir. 2005: 09). Vidare har regeringen tillsatt en kommitté (ordförande: justitierådet ) med uppgift att följa upp patentskyddet för biotekniska uppfinningar liksom de effekter på forskningen som detta skydd har givit (dir. 2005:02). Kommittén skall lämna en delredovisning och slutredovisning . Regeringen föreslår att skall bemyndiga regeringen att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i till ny huvudman. Forskning i små och medelstora företag bör, enligt regeringens bedömning, tillföras för att främja små och medelstora företags tillgång till forskning och utveckling, varav och ytterligare . av är små eller medelstora, dvs. har färre än 250 anställda. Dessa företags konkurrenskraft och tillväxt är betydelsefulla för innovationsförmåga och ekonomiska tillväxt. Små och medelstora företag sysselsätter av dem som arbetar i den privata sektorn. som har ett nära samarbete med universitet och högskolor uppvisar en högre tillväxt än andra företag enligt en studie utförd av (). Andra studier visar att svenska små och medelstora företag bedriver relativt lite egen forskning och utveckling i internationell jämförelse. Det är därför angeläget att den innovativa förmågan och FoU-kompetensen i små och medelstora företag stärks. Industriforskningsinstituten är en viktig samarbetspartner för många små och medelstora företag. Regeringen bedömer att den förstärkning av institutens långsiktiga, strategiska finansiering som förordas i propositionen (se vidare i det följande) ytterligare kan förbättra institutens tillgänglighet för dessa företag. Samarbetsprogram med näringslivet är en annan insats som kan bidra till att små och medelstora företag kan bilda varaktiga samarbeten inom FoU med andra företag, institut och lärosäten (se vidare nästföljande avsnitt). Flera statliga myndigheter, stiftelser och andra aktörer driver program som syftar till att stödja forskning och utveckling i små och medelstora företag. och samarbetar t.ex. genom en insats som syftar till att stödja forskning i små, högteknologiska företag. Den koncern för kommersialisering av idéer från akademisk forskning och det kunskapsintensiva näringslivet som bildats, , kommer också att kunna bidra till små och medelstora företags innovationskraft. Regeringen bedömer dock att det behövs ytterligare insatser för att stödja kunskapsutveckling i små och medelstora företag. FoU-program i samverkan med näringslivet Enligt regeringens bedömning bör tillföras för FoU-program i samverkan med näringslivet, varav , ytterligare , ytterligare och ytterligare . Även de medel för allmänna förstärkningar som enligt propositionen bör fördelas till kan tas i anspråk för detta ändamål. Regeringen har i tilläggsbudget ekonomiska vårproposition framlagt förslag om de anslagsmässiga konsekvenserna . Erfarenheterna av de nu löpande samverkansprogrammen mellan staten och näringslivet - fordonsforskningsprogrammet och det nationella flygtekniska forskningsprogrammet - är goda, sägs det. Regeringen bedömer mot bakgrund härav att FoU-program i samarbete med näringslivet är ett väl beprövat instrument som bör kunna erbjudas även andra för viktiga branscher. Programmen skall avse områden där är eller har förutsättningar att bli världsledande forskningsmässigt och industriellt . En förutsättning för att regeringen skall inrätta samarbetsprogram är att näringslivet bidrar med minst halva finansieringen av programmens totala omfattning. Syftet med programmen är i första hand att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft genom att bygga upp strategisk kompetens inom företagen och forskningsinstitutionerna och genom att skapa mötesplatser med förutsättningar för långsiktigt samarbete mellan näringsliv och forskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Programmen skall bidra till att öka tillgången på forskarutbildad personal inom områden som är av vikt för näringslivet. Ytterligare ett syfte med satsningen är att skapa goda förutsättningar för ett fortsatt högt deltagande och ledarskap i projekt inom EU:s sjunde ramprogram för forskning och utveckling. Regeringen har tagit initiativ till ett antal branschvisa samtal med näringslivet med utgångspunkt i de områden som angavs 2004 i syfte att genomlysa förutsättningarna för att utveckla ledande position inom dessa områden. Samtal kommer sålunda att föras med näringsliv och fackliga organisationer inom IT/telekommunikations- och läkemedels/bioteknikbranscherna och med företrädare för bas- och verkstadsindustri inom trä/skogsindustri, metallurgi och fordonsindustri. Härefter kommer att ges i uppdrag att i interaktion med näringslivet och andra aktörer, såsom universitet, högskolor och industriforskningsinstitut, utveckla samarbetsprogram med näringslivet och inkomma till regeringen med förslag på sådana program. Programmen skall bidra till utvecklingen av innovationssystemen inom respektive område, och även små och medelstora företag bör ges utrymme att delta i programmen. Några av de områden som är aktuella för programsatsningar presenteras i propositionen. Det rör sig om forskningsprogram med koppling till fordonsindustrin, program inom flyg- och rymdområdena och program inom miljöteknikområdet. I det följande redovisas vissa uppgifter om dessa forskningsprogram. Beträffande fordonsforskningen under programrådet för fordonsforskning sägs i propositionen att - i syfte att skapa goda förutsättningar för en fortsatt konkurrenskraftig fordonsindustri - staten, berörda regioner och näringslivet gör riktade satsningar på FoU inom ramen för Programrådet för fordonsforskning. Verksamheten är reglerad genom avtal mellan AB , , , , , , , och . Programrådet ansvarar för genomförandet av fyra - av staten och näringslivet samfinansierade - forskningsprogram inom fordonsområdet. Det fordonstekniska forskningsprogrammet är ett forskningsprogram för ökad konkurrenskraft, huvudsakligen inriktat mot miljö, säkerhet och kostnad/kvalitet. Regeringen tecknade ett avtal med fordonsindustrin om en förlängning och utökning av programmet, som därmed löper t.o.m. . Den statliga insatsen i programmet utökas med . Regeringens bedömning är att de nya medel som regeringen beräknat i budgetpropositionen för för FoU-program i samarbete med näringslivet skall täcka den utökade statliga insatsen om i fordonsforskningsprogrammet. Därmed kommer den statliga insatsen att uppgå till totalt ; industrin har utfäst sig att deras insats kommer att uppgå till motsvarande nivå. De övriga fordonsforskningsprogrammen är samverkansprogrammet kring utveckling av mer miljöanpassade fordon ("Gröna bilen"), Emissionsforskningsprogrammet och programmet . När det gäller forskningsprogram inom fordonstelematik och produktionsteknik redovisas i propositionen att regeringen har uppdragit åt att lämna förslag på FoU-program inom fordonstelematik. Planeringsramen är och en förutsättning är att de förslag som lämnas skall utarbetas i samverkan med fordonsindustrin, telekommunikationsindustrin och med berörda regionala och kommunala aktörer och bygga på samfinansiering, där övriga aktörer går in med minst samma belopp som staten. Förslagen skall medverka till en tydlig profilering av områden där har både stark forskningskompetens och en stark industri och syfta till att skapa ett svenskt varumärke för fordonstelematik liknande det för trafiksäkerhet. Regeringen har vidare uppdragit åt att lämna förslag på program inom produktionsteknisk FoU. Denna satsning skall syfta till att utveckla metoder för effektivare och mer resurssnål produktion till lägre kostnader och inriktas mot fordonsindustrin men vara lika relevant för underleverantörer och övrig tillverkande industri. Förslaget skall utarbetas i samverkan med Verket för näringslivsutveckling (), fordonsindustrin samt berörda regionala och kommunala aktörer. Planeringsramen för omfattar i statliga medel och förutsätter samfinansiering med övriga aktörer med minst samma belopp. Regeringen bedömer att av de medel som anvisat för för FoU-program i samarbete med näringslivet bör reserveras för forskningsprogram inom fordonstelematik och produktionsteknik. bör 50, 60 respektive beräknas. Riksdagsbeslut avseende det nationella, flygtekniska forskningsprogrammet omfattar perioden /1994-2004. Det statliga bidraget till finansieringen har uppgått som mest till , och flygindustrin har bidragit med motsvarande summa. Programmets mål är att genom stimulans till forskningsarbete bidra till att utveckla svensk flygindustris kompetens och konkurrenskraft. I en utvärdering (, rapport 2004:9) konstaterades att programverksamheten lyckats väl med måluppfyllelsen och förslag lämnades om framtida utformning av programmet, bl.a. att det bör fortsätta på en väsentligt utökad ekonomisk nivå. Flygindustrin stöder detta förslag. Regeringen bedömer att programmet har bedrivits på ett effektivt sätt, att resultaten är positiva och att samverkansformen har fungerat väl. I enlighet med utvärderingens rekommendationer gjorde regeringen bedömningen i budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1) att programmet bör fortsätta och att det statliga bidraget till finansieringen av programmet bör öka. Programmet beskrevs vidare i den försvarspolitiska propositionen (prop. 2004/05:5). Regeringen beräknar ett totalt statligt bidrag till programmet om , med en finansiering med från utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och med från utgiftsområde 24 Näringsliv (anslag 26:2 : Forskning och utveckling), det sistnämnda fördelat med , och under vardera . En av regeringen tillsatt arbetsgrupp, som har haft i uppdrag att utarbeta en vision och en handlingsplan för flyg- och rymdverksamhetens fortsatta utveckling, har föreslagit att ett motsvarande samarbetsprogram med näringslivet som det nyssnämnda inom flygområdet skall startas inom rymdområdet. Ett nationellt rymdtekniskt forskningsprogram kan bidra till att positionera svensk rymdindustri och rymdteknisk forskning i och övriga världen, menar arbetsgruppen. Ett samarbete mellan industri, universitet, högskolor och forskningsinstitut anses kunna leda till relevanta projekt i den rymdtekniska forskningsfronten och kunna stärka förmågan att delta i och dra nytta av internationellt forsknings- och tekniksamarbete, t.ex. i EU:s ramprogram. I EU:s sjunde ramprogram för forskning och utveckling föreslås särskilda aktiviteter inom rymdforskningsområdet. Regeringen ser positivt på arbetsgruppens förslag och anser att frågan bör utredas närmare. Regeringen avser därför att uppdra åt och Rymdstyrelsen att i samarbete med rymdindustrin analysera möjligheterna att starta ett rymdtekniskt program. Beträffande samarbetsprogram inom miljöteknikområdet noteras i propositionen att , på regeringens uppdrag, har tagit fram en strategi för forskning och innovation för området miljödriven teknikutveckling, enligt vilken har goda förutsättningar att utveckla kunskap och nya produkter inom bl.a. miljörelaterad bioteknik och materialteknik. Regeringen har tidigare tagit initiativ till ett centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport och en särskild utredare, riksdagsledamoten (), har lämnat förslag om organisationen för ett sådant centrum (SOU 2004:84). Centrumet - miljöteknikråd, Swentec () - skall ha som mål att bidra till att blir en ledande nation inom miljödriven näringslivsutveckling, miljöteknikexport och hållbar utveckling. Regeringen, som beslöt att en kommitté övergångsvis skulle handha Swentecs uppgifter, beslöt att inrätta rådet. Swentec får ett årligt anslag på och placeras vid . Många av de företag som verkar inom miljöteknikområdet är små eller medelstora. Regeringen avser att ge och Formas i uppdrag att gemensamt och i dialog med näringslivet och andra berörda aktörer, såsom universitet och högskolor och forskningsinstitut, analysera, bedöma och bereda förslag om ett miljöinriktat samarbetsprogram. Programmet skall finansieras gemensamt och till lika delar av staten och näringslivet. Små och medelstora företags medverkan i programmet bör vara prioriterad och programmet bör utformas på ett sådant sätt att deras medverkan underlättas. Regeringen kommer utifrån detta underlag att besluta om programmets genomförande. bör inom befintlig ram avsätta för ett forskningsprogram inom miljöteknik i samarbete med näringslivet och ytterligare , så att den totala omfattningen från uppgår till . Formas bör avsätta för detta ändamål och ytterligare . Regeringen bedömer det som angeläget att ytterligare stödja kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom miljöteknikområdet och anser att resurser bör fördelas till för forskning till stöd för hållbar utveckling (se vidare avsnittet om det prioriterade området forskning till stöd för hållbar utveckling i det föregående). Institutens roll i innovationssystemet Regeringens bedömning avseende den långsiktiga, strategiska finansieringen av verksamheten vid de statligt delägda industriforskningsinstituten innebär att bör tillföras för detta ändamål, varav och ytterligare . finns 17 industriforskningsinstitut inom , som ägs till av staten och till av och kompetensutveckling (). Instituten hade en omsättning på ca . Sedan industriforskningsinstitutens bolagisering påbörjades har finansieringen av långsiktig kompetensutveckling reglerats genom ett aktieägaravtal mellan staten och . Avtalet innebär att avsätter , medan staten genom avsätter för institutens kompetensutveckling. Genom beslut med anledning av proposition 2001/02:02 om FoU och samverkan i innovationssystemet (bet. 2001/02:NU5) gavs Ireco i uppdrag att verka för en omstrukturering av sina institut i syfte att skapa en sammanhållen struktur med färre, större och mer internationellt konkurrenskraftiga institut med en stark förankring hos näringslivet. För att finansiera omstruktureringen tillskjuter staten och vardera . Regeringen tillför ytterligare , fördelade med och , via anslag Forskning och utveckling (26:2) för att finansiera Irecos omstrukturering. har genom beslut tillskjutit ytterligare för samma ändamål. har de ovan angivna medlen för kompetensutveckling om totalt fördelats utifrån ansökningar från respektive industriforskningsinstitut. Ireco förväntas slutföra den pågående fasen av omstruktureringen . Irecoinstituten kommer då i huvudsak att vara strukturerade i följande fyra grupper: en material- och verkstadsteknisk koncern under holdingbolaget ; ett , tryck och förpackningar (); en grupp inom bio-, miljö- och byggteknik (, tidigare Trätek och och Bioteknik); en gruppering för instituten inom informations- och kommunikationsteknik. Regeringen konstaterar att samarbetet mellan staten och varit framgångsrikt och bl.a. utgjort en förutsättning för ett genomförande av omstruktureringsprocessen. Regeringen avser att verka för att samarbetet mellan staten och skall kunna fortsätta även efter det att innevarande avtalsperiod löpt ut . Det är regeringens bedömning att Ireco-instituten behöver fortsätta att utvecklas mot en mer effektiv struktur av större och mer fokuserade institut med större förutsättningar för förnyelse. kommer utvecklingen av instituten att gå in i en ny fas, sedan den nya strukturen etablerats. Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) resultatet av det arbete som utförts i och förstärkning av industriforskningsinstituten, den s.k. , och angav då särskilt att näringslivsintressenterna vid en bolagisering bör vara majoritetsägare i de av instituten nybildade aktiebolagen. Genom näringslivets internationalisering, bl.a. avseende ägandet, har förutsättningarna för att näringslivet skall vara en betydelsefull och drivande ägare av industriforskningsinstituten dock förändrats. Den fortsatta utvecklingen av industriforskningsinstituten förutsätter därför en mer flexibel syn på ägandet än den som redovisades i . I vissa sektorer där de verksamma företagen i huvudsak är utlandsägda är ett majoritetsägande av näringslivet inte rimligt. Regeringen avser därför att i undantagsfall öppna för ett statligt majoritetsägande om det är avgörande för att åstadkomma en stark institutssektor. En förutsättning för staten att gå in som majoritetsägare i ett institut är ett tydligt engagemang från näringslivet i form av ökad uppdragsvolym eller ökad omfattning på samverkansprojekt. Finansiering av ett statligt majoritetsägande måste ske inom ramen för de medel som Ireco disponerar. De medel om som regeringen bedömer att bör tillföras är avsedda som en förstärkning av de medel om för kompetensutveckling av industriforskningsinstituten som regeringen avsätter . Liksom de sistnämnda medlen bör de nya resurserna disponeras av för vidare fördelning till instituten via Ireco. Som utgångspunkter för och Irecos förslag till kriterier för fördelning av de nya resurserna bör gälla att medlen skall bidra till att stärka institutens samarbete med universitet och högskolor, främja institutens deltagande i internationella samarbetsprogram, t.ex. inom EU, och stärka deras förmåga att stödja kunskapsutvecklingen inom små och medelstora företag. Medlen skall också bidra till en ökad samverkan mellan instituten och ge möjlighet att ta till vara ett ökat engagemang från näringslivet. Vidare måste fördelningen av de nya resurserna främja en hög vetenskaplig kvalitet i institutens forskning och stimulera förnyelsen av forskningen. Ireco bör ansvara för fördelningen av medlen för långsiktig, strategisk finansiering med utgångspunkt i de uppställda kriterierna. har i uppdrag att verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet utvecklas och planerar att göra en utvärdering av hur kompetensmedlen bidragit till industriforskningsinstitutens utveckling. Regeringen avser att ge i uppdrag att före utgången av utvärdera de insatser som genomförts med de medel som aviseras i propositionen. Möjligheten att ta del av de nya resurserna bör stå öppen för nu existerande , institut som före omstruktureringen ingått i Irecogruppen och andra institut som tillkommer i gruppen. Insatser för ökad forskarmobilitet Betydelsen av forskarnas mobilitet har uppmärksammats i samband med diskussioner om ökad samverkan mellan lärosätena och det omgivande samhället. Regeringen angav i proposition 2001/02:02 om FoU och samverkan i innovationssystemet att i den då nybildade myndigheten uppgifter ingår att stimulera starka innovationssystem, bl.a. genom att stimulera forskarnas mobilitet mellan olika FoU-miljöer. I instruktionen för anges bl.a. att verket särskilt skall stimulera till kunskapsöverföring och rörlighet mellan olika grupper av aktörer i innovationssystemet. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla arbetet med att åstadkomma ökad mobilitet, bl.a. med utgångspunkt i de nya verktyg som regeringen presenterar i propositionen, dvs. forskarskolor och meriteringsanställningar (se berörda avsnitt i det föregående). Regeringen planerar att följa upp dessa satsningar så att de får avsedd effekt i form av ökad samverkan mellan lärosätena och det omgivande samhället. Regeringen avser vidare att ge ett uppdrag till lärosätena att redovisa vilka möjligheter och planer som finns för att öka mobiliteten och vilka svårigheter och utmaningar som finns i detta sammanhang. Motioner med anledning av forskningspropositionen I motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) föreslås ett tillkännagivande om behovet att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultat. Regeringens förslag om en ökning av anslag till forskning i små och medelstora företag och till FoU-program i samverkan med näringslivet med sammanlagt 130 miljoner stöds av motionärerna. De anser dock att detta inte räcker. För att stärka forskningens roll för företag och tillväxt krävs en ökad kommersialisering av forskningsresultaten och för att stimulera detta behöver staten gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar för sådan kommersialisering, anför motionärerna. De föreslår att det skall införas ett belöningssystem genom s.k. vinstdelningspaket, i vilka forskaren erbjuds royalty, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Universitet och högskolor som knoppar av framgångsrika företag bör vidare få högre anslag till sin forskningsverksamhet och högskolorna bör även få en s.k. vinstandel, anser motionärerna. bör ges i uppdrag att utreda hur små företag skall kunna delta aktivt i långsiktiga, strategiska satsningar, som t.ex. , anförs det i motion 2004/05:Ub8 (fp). Ett högteknologiskt land som är beroende av att forskning och utveckling genererar tillväxt och nya företag, framhåller motionären.