yttr · GS05KU3y · 2005-01-01 00:00:00 — En redogörelse har lagts till handlingarna. När utskottet (bet. 2004/05:KU3) behandlade styrelses framställning om kommittéväsendet (2003/04:RRS6) avslogs förslaget till riksdagsbeslut. Motiveringen var att styrelsens förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle redovisa för vad den gjort med anledning av rapporten inte var nödvändigt. Utskottet räknade med att regeringen skulle komma att redovisa utförligt för vad den gjort med anledning av revisionsiakttagelserna. Utskottet tillade att det räknade med att , dvs. , skulle en sådan redovisning kunna vara ett värdefullt underlag för den granskning som enligt 12 kap. 1 § regeringsformen ankommer på utskottet. Även andra utskott har i sina betänkanden funnit att det vore meningslöst att bifalla styrelsens framställningar med tanke på att regeringen kan förväntas beakta de iakttagelser som riksrevisorerna gör och de förslag till åtgärder de lämnar och som riktar sig till regeringen. Utskotten har hänvisat till att regeringen redan har en i lag reglerad skyldighet att redovisa till vad den gör med anledning av rapporter. I finansutskottets betänkande 2003/04:FiU28, där riksrevisionsstyrelsens redogörelse angående den statliga garantimodellen behandlades, anförde det eniga utskottet att mot bakgrund av att inte lämnat några förslag till med anledning av granskningen och att åtgärdsförslagen i granskningsrapporten är riktade till regeringen, överlämnar utskottet till regeringen att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas med anledning av . Vidare överlämnade utskottet till regeringen att bedöma vilken återrapportering som bör göras till i detta avseende. Utskottet föreslog därmed att borde lägga styrelses redogörelse till handlingarna, vilket också blev beslut. Gränsdragningen mellan skatter och avgifter samt mellan tvingande och frivilliga avgifter har varit omdiskuterad . Grundlagberedningen anförde emellertid att den fann det acceptabelt att gränsen mellan skatt och avgift är oskarp eftersom det ankommer på att göra gränsdragningen. I propositionen gick föredragande statsråd på samma linje. I fall då det är tveksamt om regeringen har egen rätt att besluta om avgifter kan den nämligen utverka bemyndigande för sin befogenhet (prop. 1973:90, s. 214 och 219). Inte minst mot denna bakgrund är den granskning som riksrevisorn genomfört enligt utskottets mening värdefull. I granskningsrapporten ställs frågan om regeringen hanterar tvingande avgifter i enlighet med beslut och i enlighet med bestämmelser i regeringsformen och lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Bland annat undersöks om gränsdragningen mellan skatter och avgifter eller typer av avgifter upprätthålls på avsett sätt och om det finns stöd i riksdagsbeslut att ta ut de tvingande avgifter som tas ut. I granskningsrapporten redogörs för iakttagelser som regeringen enligt utskottets mening har skäl att uppmärksamma och, om det visar sig att det finns oklarheter om vad bemyndigat regeringen eller andra oklarheter, återkomma till med förslag om tydligare riksdagsbeslut. Som regeringen redovisat i budgetpropositionen har den för vissa myndigheter redan gjort en analys och också begärt tydliga riksdagsbeslut i de fall det fanns risk för oklarhet. har godtagit regeringens förslag och har inte fattat något beslut med anledning av de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen. En översyn av statliga avgifter förbereds i . Utskottet vill också, i likhet med vad utskottet anförde i betänkande 2004/05:KU3, påminna om att regeringen är skyldig att inför redogöra för vilka åtgärder den vidtar med anledning av granskningsrapporterna. Det vore med andra ord överflödigt att begära en särskild redogörelse så som föreslår. I det aktuella fallet måste också beaktas att granskningsrapporten beslutades . Återrapporteringen gjordes i budgetpropositionen som beslutades . Det får med andra ord förutsättas att regeringen också i senare budgetpropositioner kommer att redogöra för långsiktiga åtgärder som föranletts av granskningsrapporten. Regeringen bör ges en rimlig tid att ta hand om de förslag till åtgärder som riksrevisorn beslutat både för att bedöma relevansen av iakttagelserna och att förbereda väl avvägda initiativ . Utskottet noterar att i framställningen redogör för att den tagit del av regeringens återrapport i budgetpropositionen för och att den har informerat sig om att regeringen förbereder en översyn med anledning av granskningsrapporten. Utskottet förutsätter att styrelsen dessutom gjort sig bekant med behandling av regeringens återrapport i budgetpropositionen fram till när styrelsen behandlade frågan. Styrelsens förslag om att skall begära att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra hanteringen av tvingande avgifter och att regeringen skall lämna en samlad redovisning av åtgärderna har lagts fram under dessa betingelser. Utskottet vill peka på att förfarandet riskerar att kunna uppfattas som att värderar regeringens och agerande. Bestämmelserna i regeringsformen är en uttömmande beskrivning av styrelsens uppgifter. Att utvärdera och kommentera de åtgärder som regeringen gör och redovisar för kan inte sägas vara styrelsens uppgift. Även om dessa kommentarer är positiva (att styrelsen ser positivt på de åtgärder regeringen planerar) kan de riskera att uppfattas som att styrelsen överprövar regeringens åtgärder. Det hör inte heller till styrelsens uppgifter att överpröva beslut eller avsaknad av beslut med anledning av redogörelserna i budgetpropositionen. Detta tillkommer allena. Utskottet vill påpeka att den riksdagsledamot som inte var nöjd med regeringens redogörelse i budgetpropositionen hade kunnat väcka motion om vad regeringen, enligt ledamotens mening, bör göra eller vilket annat beslut som kan tänkas påfordras från i det aktuella fallet. Det fanns också utrymme för utskotten att ta initiativ till riksdagsbeslut om de under beredningen hade funnit att regeringens åtgärder vore ofullgångna. Vidare bör erinras om den årliga granskning som är skyldigt att göra enligt regeringsformen och till vilken varje ledamot har möjlighet att göra en anmälan. Enligt förarbetena till instruktionen för ansågs det vara självklart att inte skulle begagna sin rätt att väcka förslag i med anledning av varje granskningsrapport utan begränsa detta till frågor av större vikt. Utskottet anser att initiativ i första hand bör väckas i saker där det krävs riksdagsbeslut och där det är mindre lämpligt att invänta ett förslag från regeringen. Initiativrätten bör med andra ord i första hand handla om brådskande lagstiftningsåtgärder eller budgetåtgärder. Däremot är åtgärder som berör regeringens styrning av myndigheterna och myndigheternas interna förhållanden normalt sett i första hand en regeringsfråga. I den aktuella granskningsrapporten är förslagen till åtgärder uttryckligen riktade till regeringen. Riksrevisorn ser att det i vissa delar kan finnas behov av riksdagsbeslut men anser att de lämpliga åtgärderna först bör övervägas av regeringen som sedan kan förväntas lämna förslag till tydligare riksdagsbeslut m.m. Utskottet instämmer i den bedömningen. Förslaget i framställningen är dessutom allmänt hållet. Styrelsen föreslår att skall begära att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra hanteringen av offentligrättsliga avgifter. Utskottet utgår från att styrelsen här syftar på de olika åtgärder som presenteras i granskningsrapporten. Utskottet anser emellertid att värdet av förslag till ökar om det presenteras precisa förslag på sådana riksdagsbeslut som tillhör centrala beslutsuppgifter på lagstiftningsmaktens och finansmaktens områden. Förslagsrätten avsågs också i förarbetena vara begränsad till de politiska åtgärder som kunde vara föranledda av granskningsrapporter. Det skulle inte få uppkomma en risk för att förtroendet för riksrevisorernas kompetens och självständiga ställning rubbades och att det i så fall skulle riskera att bli en överprövning av riksrevisorernas granskning. Enligt styrelses framställning saknas det i budgetpropositionen redovisningar om ett samlat grepp för området. I framställningen förhåller sig styrelsen därför i stället till muntliga upplysningar som inhämtats om att det i pågår förberedelser för att göra en samlad översyn över de statliga avgifterna. Styrelsen anför att den ser positivt på detta arbete. Utskottet finner det anmärkningsvärt att styrelsen inte enbart förhåller sig till förslagen i utan i stället till förslag som anges övervägas inom . Utskottet vill avslutningsvis betona det värde det har att uppmärksammar granskningsrapporter. Bildandet av syftade ytterst till att förstärka ekonomiska kontrollmakt. Styrelsens initiativrätt är ett sätt genom vilket kan få anledning att ta del av och debattera iakttagelser och slutsatser som riksrevisorerna drar. Det finns också andra sätt, vilket påpekas i förarbetena. I det aktuella ärendet har redan haft anledning att ta upp flera av åtgärdsförslagen i samband med att behandlade budgetpropositionen för . Utskottet bedömer sammanfattningsvis att den granskning som riksrevisorn har gjort är värdefull och att de förslag till både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder som lämnas förefaller vara värda att arbeta vidare med för regeringen. Utskottet är emellertid inte berett att tillstyrka de förslag som eller motionärerna lämnar. Skälet är att regeringen enligt budgetlagen är skyldig att för redogöra för de åtgärder den vidtagit med anledning av granskningar. Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder vilket den redovisat för . I några fall har regeringen redan återkommit till med förslag, och har också bifallit regeringens förslag. Utskottet har dessutom upplysts om att en översyn av statens avgifter förbereds i . I granskningsrapporten räknas en rad åtgärdsförslag upp som alla riktas mot regeringen. Inte i något fall kan utskottet se att det finns uppenbart behov av riksdagsbeslut innan regeringen haft möjlighet att själv underrätta sig om de förhållanden som riksrevisorn uppmärksammat och bedöma vilka åtgärder dessa föranleder. Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis kommer att för redovisa vad den gör för att förbättra eventuella brister på området. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). och (båda fp) anför: Vi instämmer i den kritik som i motion 2004/05:Fi1 riktas mot regeringen när det gäller bl.a. avgifterna i , och . Vi anser också att motionärerna lämnar konkreta förslag på åtgärder som bör genomföras. Det är synnerligen viktigt att användningen av avgifter blir tydligare och att insyn förstärks. Vi anser därför att de fem yrkandena i motionen bör bifallas.