yttr · GS05AU1y · 2005-01-01 00:00:00 — yttrande 2004/05:AU1y Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv har berett övriga utskott tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen för bl.a. om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna och om förslag till utgiftstak för staten med eventuella motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Ar- betsmarknad och 14 Arbetsliv. Utskottet kommenterar oppositionens förslag till ramar i respektive partimotion 2004/05:Fi231 (m), 2004/05:Fi232 (fp), 2004/05:Fi233 (kd) och 2004/05:Fi234 (c). fördelning på anslagen inom ramarna finns angiven i kommittémotionerna 2004/05:A365 (c) och 2004/05:A366 (c). Yttrandets struktur följer ordningen Budgetproposition, Motioner, kommentarer och synpunkter och Avvikande meningar. Avsnittet Den ekonomiska politiken behandlar övergripande frågor med bäring på både arbetsmarknad och arbetsliv. Avsnitten Arbetsmarknad och Arbetsliv behandlar frågor som kan avgränsas. Regeringen framhåller att svensk ekonomi har utvecklats starkt . Statistik visar att BNP var högre än . som den svenska ekonomin utvecklas gynnsamt förväntas det även vid utgången av 2005 betydande lediga resurser i ekonomin, särskilt på arbetsmarknaden. Förutsättningarna för en fortsatt hög BNP-tillväxt även efter 2005 anses därmed goda. Regeringens prognoser bygger på information från och . Information fram till har beaktats. I tabellen nedan sammanställs några nyckeltal. Nyckeltal inom det arbetsmarknadspolitiska området (antaganden från den ekonomiska vårpropositionen 2004 inom parentes) Öppen arbetslöshet, andel av arbetskraften % (5,3) Arbetsmarknadspolitiska program, andel av arbetskraften % (2,1) Antal sysselsatta, årlig förändring (0,5) Timlön, årlig förändring (3,2) Regeringen påpekar att en sund ekonomi i den kommunala sektorn är avgörande för välfärdens kärna: vården, skolan och omsorgen. Trots kommunala skattehöjningar motsvarande och en blygsam konsumtionsutveckling väntas kommunsektorn uppvisa ett negativt resultat 2004. Kommande år prognostiseras den kommunala sektorn uppvisa överskott, bland annat till följd av en god inkomstutveckling. Skatter och statsbidrag förväntas öka med 2005, varav utgörs av ökade statsbidrag. Med nära anknytning till arbetsmarknadspolitiken finns ett tillfälligt sysselsättningsstöd som lämnas genom en skattekreditering till kommuner och landsting . I den tilläggsbudget som regeringen lämnar till i samband med budgetpropositionen föreslår regeringen att detta stöd ökas med till . Efterfrågan på arbetskraft är fortsatt svag. Det tar tid innan en förbättrad konjunktur slår igenom på arbetsmarknaden. Dessutom har produktiviteten och medelarbetstiden per sysselsatt ökat som sjukfrånvaron minskat. Denna positiva utveckling leder till att förbättringen på arbetsmarknaden fördröjs eftersom behovet att nyanställa minskar. Den internationella lågkonjunkturen har medverkat till att målet om reguljär sysselsättning i åldrarna inte nås 2004. Den reguljära sysselsättningsgraden väntas uppgå till 2005. Sysselsättningsmålet ligger dock fast och skjuts . Sysselsättningsgraden beräknas stiga och uppgå till 2007 enligt regeringens basscenario. Ett ökat utbud av arbetskraft tillsammans med den svaga sysselsättningstillväxten har medfört att den öppna arbetslösheten har fortsatt att stiga . väntas antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program öka, vilket medför lägre öppen arbetslöshet. Regeringen betonar att den öppna arbetslösheten ska pressas tillbaka ned mot . En fortsatt hög ambitionsnivå för arbetsmarknadspolitiken som sysselsättningen ökar innebär enligt regeringen att arbetslösheten fortsätter att minska . Målet för den ekonomiska politiken är uthållig tillväxt och full sysselsättning. sysselsättning och öppen arbetslöshet är etappmål på vägen mot full sysselsättning. I budgetpropositionen under utgiftsområde 13 anger regeringen att målet för arbetsmarknadspolitiken är att den ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Detta mål ska nås genom tre verksamhetsområden. Verksamhetstillsyn och uppföljning. I budgetpropositionens finansplan anges politikens inriktning i sex punkter. Minskad arbetslöshet genom kortare arbetslöshetstider och genom arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Aktivering och rehabilitering av personer med nedsatt arbetsförmåga. Bättre integration på arbetsmarknaden. Effektivare utbildning genom att genomströmningen i högskolan ska öka. Fler äldre i jobb. Minskat behov av socialbidrag. I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle tilldela utgiftsområde 13 en ram på . I tilläggsbudget 1 i samband med den ekonomiska vårpropositionen föreslog regeringen att ramen skulle ökas med . beslutade i enlighet med regeringens förslag och därmed har utgiftsområdet tilldelats 2004. Ramen föreslås nu minska med 2005 till . Förändringen förklaras i huvudsak med att utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program ökar medan utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen minskar. För att finansiera höjningen av ramen i förhållande till budgetpropositionen 2004 föreslår regeringen en omfördelning inom socialförsäkringsavgifterna. Arbetsmarknadsavgiften höjs från till . Sjukförsäkringsavgiften sänks från till . Den allmänna löneavgiften sänks från till . Därmed blir det totala uttaget av socialförsäkringsavgifter oförändrat. Arbetslivspolitiken har en central roll för att så många som möjligt ska kunna och vilja delta i arbetslivet. Den svenska välfärdsmodellen är mycket känslig för hur många i befolkningen som arbetar, hur mycket de arbetar samt hur många som behöver stöd från välfärdssystemen. Mot denna bakgrund framhåller regeringen att det är oroande att den förvärvsaktiva tiden i livet minskar. Allt fler äldre lämnar arbetsmarknaden som ungdomar studerar allt längre. var av ungdomarna i åldern 20 sysselsatta. är motsvarande siffra . Åldersgruppen 60 växer fort. Sysselsättningen i denna åldersgrupp är , lägre än genomsnittet för alla i förvärvsaktiv ålder. Sammantaget innebär detta att den årliga arbetstiden per person och livsarbetstiden sjunker påtagligt. har arbetstiden minskat från i genomsnitt 855 per person och år, det vill säga . Den del av livet som i genomsnitt används till förvärvsarbete har sjunkit från , dvs. med , trots en ökning av kvinnornas förvärvsarbete. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en god samhällsekonomisk utveckling. De senaste årens utveckling visar att ett ökat ansvarstagande av arbetsmarknadens parter leder till rimliga nominella löneökningar som i sin tur skapar gynnsamma förutsättningar för en god reallöneutveckling. Den nominella löneökningstakten har varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen varit betydligt bättre enligt regeringens bedömning. menar att svensk ekonomi är tudelad. Bruttonationalprodukten växer på grund av förbättrad produktivitet, men den inhemska efterfrågan är inte nog stark för att bidra till ökad sysselsättning. framhåller att en miljon människor i åldersgruppen 20 inte går till ett arbete på grund av att de är sjukskrivna, förtidspensionerade eller arbetslösa. anser att det ska införas ett nytt mål för den ekonomiska politiken och för arbetsmarknadspolitiken: antal arbetade timmar. påtalar betydelsen av den demografiska utvecklingen för framtidens mjöligheter till välstånd. Oppositionen föreslår besparingar på utgiftsområde 13 på mellan och av det belopp regeringen föreslår. föreslår den minsta besparingen, den största. Största besparingarna görs genomgående på anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Regeringens och oppositionens förslag till ram för utgiftsområde 13 de kommande tre åren framgår av nedanstående tabell. Utgiftsområde 13, regeringens förslag och förändringar föreslagna av oppositionen föreslår att besparingar genomförs genom att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks till med ett tak på per dag . Därefter blir ersättningen med ett tak på per dag . Ingen förlängning utöver blir möjlig. Den bortre gränsen anges dock inte innebära någon ytterligare besparing eftersom alla arbetslösa ska omfattas av en ny typ av aktivitetsgaranti med en ersättningsnivå något . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste vara effektiva. En ny beräkningsgrund för inkomsten och en högre egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen införs. Ett tak ska säkerställa att kategorier med hög arbetslöshet inte drabbas orimligt hårt. Satsningar görs på handikappade. föreslår att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks till efter 300 dagars arbetslöshet. Ytterligare en sänkning till en ej inkomstrelaterad nivå görs . Största besparingen på utgiftsområdet åstadkoms genom en växling mellan lägre inkomstskatt och högre egenfinansiering. Den enskilde ska betala av kostnaden och kompenseras genom inkomstskattesänkningar. Antalet platser i arbetsmarknadspolitiska program minskar med 26 000. Nya typer av subventionerade anställningar, instegsjobb och jobbgaranti införs. Satsningar på handikappade görs genom fler lönebidrag. () avvecklas . föreslår en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring där egenfinansieringsgraden är . Den enskilde ska kompenseras genom sänkt inkomstskatt. Ersättningsnivån blir inkomstrelaterad, . Beräkningen av ersättningsgrundande inkomst ska göras på ett nytt sätt i enlighet med det som föreslås av för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Detta anger man skall leda till en besparing. AMS vill man avveckla . Man avvisar nya medel till friåret. Det föreslås genomföras inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och riktas uteslutande mot långtidsarbetslösa. föreslår en sänkning av ersättningsnivån till för dem utan försörjningsbörda. Egenfinansieringen ökas till av arbetslöshetsförsäkringens kostnad. Beräkningen av ersättningsgrundande inkomst görs om för att spegla det man kallar historisk inkomst. Man föreslår en handikappsatsning genom fler lönebidragsplatser och höjning av lönebidragens tak. Antalet platser i arbetsmarknadspolitiska program vill man minska. , och föreslår besparingar på på den av regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 14. föreslagna besparing är . Gemensamt för oppositionen är att besparingarna främst görs genom minskning av förvaltningsanslag på utgiftsområdets myndigheter. Flera partier föreslår avveckling av . Regeringens och oppositionens förslag för ramen för utgiftsområde 14 de kommande tre åren framgår av nedanstående tabell. Utgiftsområde 14, regeringens förslag och förändringar föreslagna av oppositionen föreslår en annan myndighetsstruktur än regeringen. , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och vill man slå samman till en myndighet. föreslår att ett sparbeting läggs på . Anslaget för särskilda utbildningsinsatser tas bort. Ett sparbeting läggs på . vill man att myndigheten läggs ned. Medel för motsvarande forskning vill man föra över till universitet, forskningsråd och stiftelser. Försöksverksamheten med arbetstidsförkortning avvecklas. anser att det finns rationaliseringspotential att ta ut efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionerna. Man menar att forskningen kan bedrivas på , universitet och högskolor. Bidraget till särskilda utbildningsinsatser slopas. vill se en mer decentraliserad forskningsstruktur. En del av det forskningsarbete som görs vid bör flyttas ut till universitet och högskolor. Utskottet konstaterar att bred enighet råder beträffande den stora betydelsen för tillväxten av ökad sysselsättning och fler arbetade timmar. Frågan lyfts fram som en av de mest centrala i regeringens budgetproposition såväl som i alla partiers ekonomiska motioner. Utskottet vill påpeka att det inte räcker bara med BNP-tillväxt för att den gemensamma välfärdens finansiering ska säkerställas. Bilden är inte entydig men det finns tecken på att delar av ekonomins utveckling går mot något som kan kallas jobblös tillväxt. Inom exempelvis processindustrin innebär en investering nu regelmässigt ökad produktion men färre arbetstillfällen. Förbättrad finansiering av den gemensamma välfärden fordrar en ökad sys- selsättning som också motsvaras av ett ökande antal arbetade timmar. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att regeringen betonar att målet sysselsättning står fast. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att sysselsättningsmålet inte har nåtts. Regeringens analyser tyder också på att målet inte heller ligger inom räckhåll. I regeringens framskrivningar av ekonomin nås målet endast i högtillväxtscenariot och då först . Utskottet vill betona att detta är mycket oroande. Det är utskottets mening att det är angeläget att sysselsättningsmålet nås. Konjunkturen har förbättrats men arbetsgivare väntar ännu med att anställa. Enligt AMS siffror för september syns ännu ingen tydlig ökning av efterfrågan på arbetskraft. anmäldes 25 000 nya platser till landets arbetsförmedlingar. Detta är 2 000 färre än . Enligt AMS beror detta delvis på osäkerheten om hur ekonomin i kommuner och landsting utvecklas. Även om man ser ett stort personalbehov så har kommuner och landsting inte möjlighet att nyanställa . Detta sammantaget gör att regeringen räknar med att antalet programplatser måste hållas på i stort sett samma nivå som . tvingades regeringen i tilläggsbudget begära utöver de medel som föreslogs i budgetpropositionen . Ef- tersom nivån på programplatser bedöms behöva ligga på ungefär samma nivå 2005 föreslår regeringen en ökning av arbetsmarknadsavgiften finansierad med en motsvarande sänkning av främst sjukförsäkringsavgiften. Utskottet noterar att denna finansiering förutsätter att kostnaderna för sjukfrånvaro fortsätter minska enligt de bedömningar regeringen gör i budgetpropositionen. Arbetsmarknadspolitiken står på en etablerad grund som en del av den ekonomiska politiken. Detta gör det viktigt att dess roll som en del i ett större system är preciserad. Utskottet vill påpeka att även om förbättringar gjorts så återstår arbete med att tydligare presentera mål och resultat. Politikens inriktning som den är beskriven i finansplanen och den målhierarki som beskrivs under utgiftsområde 13 är olika. Detta försvårar avgränsning av ansvar, uppdelning mellan mål och medel samt uppföljning. De stora besparingarna görs i oppositionens förslag genom förändringar i finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. I stora drag är de bärande idéerna sänkta ersättningsnivåer, ökad egenfinansiering och nya modeller för att räkna fram den inkomst som ersättningen skall baseras på. Graden av precisering varierar mellan förslagen, men de måste betraktas som skisser snarare än färdiga alternativ till dagens system. att oppositionens förslag har många gemensamma drag, exempelvis egenfinansieringsgraden, varierar uppgiven besparingseffekt mellan förslagen med eller av anslagets storlek. Denna stora skillnad kan bara delvis förklaras med information som ges i motionerna. Några partier preciserar inte om det avser en egenfinansieringsgrad i varje arbetslöshetskassa för sig eller om det avser en egenfinansieringsgrad i hela systemet. Skillnaden mellan alternativen är dramatisk på individnivå. Vidare är de olika modellerna för att beräkna ersättningsgrundande inkomst vagt beskrivna. Gemensamt för modellerna är dock att de ger en lägre ersättningsgrundande inkomst än dagens system. Utskottet har tidigare i samband med yttranden till finansutskottet diskuterat olika alternativ till finansiering av arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd. Utskottet ställer sig lika kritiskt till de nu framförda förslagen som till tidigare förslag. Förslagen utgör inte praktiskt tillämpbara alternativ till dagens system. Om den enskilde kompenseras genom sänkt inkomstskatt kommer statsbudgetens minskade utgifter att bytas ut mot minskade intäkter. Därmed kommer ett möjligt utrymme för reformer att begränsas. Grupper med liten risk för arbetslöshet kommer att avstå från försäkring för att de anser sig inte behöva den. Ekonomiskt svaga grupper kommer att avstå från försäkringen för att de inte anser sig har råd. Om försäkringen är obligatorisk kan den mycket väl komma att ses som en skatt och ingen skillnad kommer att upplevas mot dagens system. , och föreslår stora minskningar av antalet platser i arbetsmarknadspolitiska program. Utskottet vill påpeka att det finns forskning från exempelvis () som tyder på att program har betydelsefulla effekter på arbetsmarknaden. En av dessa är att på lång sikt öka arbetskraftsutbudet. Människor stannar kvar i arbetskraften även av arbetslöshet. Arbetskraft finns då att tillgå när konjunkturen vänder. På så sätt klarades högkonjunkturen 1997 och kommande år av utan lönedriven inflation. Detta är ett av de viktigaste motiven att bedriva aktiv arbetsmarknadspolitik. I nuvarande läge i konjunkturcykeln vore det enligt utskottets mening oklokt att minska antalet programplatser. Förslag med denna inriktning avvisas av utskottet. Enligt AMS statistik har den öppna arbetslösheten sjunkit , i huvudsak beroende på att fler beretts plats i arbetsmarknadspolitiska program. av arbetskraften eller 224 000 personer var öppet av arbetskraften eller 121 000 personer deltog i program. Detta är 39 000 fler än och den högsta septembersiffran . Utskottet noterar att regeringens insatser gentemot svaga grupper har givit resultat. Antalet långtidsarbetslösa var enligt AMS 51 000 personer , 3 000 färre än . Utskottet ser med tillfredsställelse på att () har lyckats väl med att uppnå målet om halvering av långtidsarbetslösheten bland ungdomar. 2 500 ungdomar var långtidsarbetslösa jämfört med 8 000 . Regeringen har i enlighet med beslut genomfört en kraftfull satsning på arbetsmarknadspolitiken . tillfördes utgiftsområde 13 i tilläggsbudget 1 . Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen föreslår att satsningen på arbetsmarknadspolitiken skall fortsätta . Satsningen ligger också i linje med utskottets ställningstagande i fjolårets betänkande med anledning av budgetpropositionen. Regeringens förslag innebär att man planerar att på ett konsekvent sätt driva en aktiv arbetsmarknadspolitik även . De som blivit arbetslösa kommer att ges möjligheter att utveckla sin kompetens. De som varit arbetslösa länge kommer att ha tillgång till motivationshöjande insatser för att inte lämna arbetskraften. Ut- skottet anser att detta är en riktig politik. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag om ramen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ska godtas. , och har föreslagit stora nedskärningar av myndigheternas förvaltningsanslag på arbetslivsområdet. Ut- skottet anser att de myndigheter som skulle beröras av nedskärningar och nedläggningar utgör en del av förklaringen till att vid internationella jämförelser har låga siffror för de klassiska kroppsliga arbetsskadorna. Omställning pågår för att hantera de ökande psykosociala arbetsmiljöproblemen. Det finns all anledning att tro att myndigheterna kommer att spela en stor roll även i detta arbete. Utskottet avvisar därför förslag till drastiska besparingar och nedläggningar. föreslår att fyra ombudsmän mot diskriminering slås ihop till en myndighet. Som utskottet tidigare framhållit arbetar en parlamentarisk kommitté (dir. 2002:11) som ska utreda hur den svenska diskrimineringslagstiftningen ska se ut i fråga om diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Resultat kommer att presenteras . Utskottet vill inte föregripa utredningens resultat och avvisar därför förslaget. Inom arbetslivsområdet har arbetsmarknadens parter huvudrollerna. Politiken sätter upp ett ramverk. Detta gör att det är svårt att göra omedelbara kopplingar mellan förd politik och utfall. Inom arbetslivspolitikens tre verksamhetsområden är det förhållandevis oproblematiskt att redovisa resultatindikatorer för två; arbetsmiljö och lönebildning. För det tredje verksamhetsområdet arbetsrätt har en undersökning initierad av regeringen visat att det är svårt att på ett meningsfullt sätt redovisa en heltäckande uppsättning resultatindikatorer. Mot denna bakrund anser utskottet att den redovisning i form av resultatindikatorer som regeringen presenterar är tillräcklig. Utskottet delar regeringens slutsats att lönebildningen sedan slutet av 1990- talet fungerar relativt väl. Löneökningarna ligger fortfarande något över, men närmar sig nivåerna inom euroområdet och . De i något högre löneökningarna har kunnat kompenseras genom en produktivitetsutveckling som legat över konkurrentländernas. Utskottet menar dock att det är orealistiskt att svensk produktivitet ständigt ska utvecklas bättre än den gör i jämförbara länder. Därför är det viktigt att arbetsmarknadens parter tar ett fortsatt stort ansvar för att löneökningarna ligger på en nivå som inte urholkar svensk konkurrenskraft på lång sikt. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag om ramen för utgiftsområde 14 Arbetsliv ska godtas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utvecklingen på arbetsmarknaden m.m. (m, fp, kd, c) av (), (m), (), (), (), () och () som anför följande. En central punkt i svensk politik sedan demokratin infördes har varit frågor kring sysselsättningen, arbetslösheten och arbetsmarknadspolitiken. Trots en hygglig allmänekonomisk utveckling i har vänsterkartellen s, v och mp misslyckats på detta centrala politikområde. Efter det att Socialdemokraterna nu suttit vid makten är det arbetstid motsvarande mer än en miljon personer i arbetsför ålder som under en normal arbetsdag inte utförs på grund av sjukskrivning, förtidspensioneringar eller arbetslöshet. Något trendbrott, eller trovärdiga motåtgärder, syns inte till. Ett lands välstånd kan som bekant bara ökas genom mer arbete och ett effektivare arbete. bryter Socialdemokraterna och dess samarbetspartier mot denna grundläggande regel; arbetslinjen. Ju mer arbete som utförs i , desto mer resurser skapas för både privat konsumtion och offentligt finansierad välfärd. När arbetsmarknadsfrågor diskuteras ska man lägga märke till att är, jämfört med många länder, just nu gynnat av demografin. av vår befolkning befinner sig i arbetsför ålder . Men det är bara av befolkningen som arbetar. I början av 1990- talet arbetade befolkningen i arbetsför ålder mellan 24 och i genomsnitt. hade den genomsnittliga arbetsveckan minskat . Figuren visar utvecklingen av antalet arbetade timmar . med Socialdemokraterna vid makten kan vi konstatera att inga av de mål som sattes upp har uppnåtts. Regeringen har erkänt att man misslyckats med att nå sitt mål att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatt 2004. Enligt SCB:s officiella statistik är den reguljära sysselsättningsgraden i åldersgruppen 2004, vilket betyder att regeringens mål underskrids med cirka 158 000 personer. Enligt KI:s beräkningar väntas sysselsättningen minska ytterligare . Målet om öppen arbetslöshet har också i praktiken övergetts. var antalet öppet arbetslösa 248 000 personer eller av arbetskraften. Ohälsomålet (halverat antal dagar med sjukpenning som antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar i snitt åren 2003 2007 ska vara lägre än 2002) kommer inte heller att nås. De totala kostnaderna för sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter att öka. Målet om halverat antal socialbidragstagare uppfylls inte heller. För att uppnå målet krävs en ytterligare minskning med minst 20 000 bidragsmottagare, i form av helårsekvivalenter. Den vikande sysselsättningen kommer inte att underlätta att målet nås. Runt om i vårt land undrar många vad som har hänt med . som regeringen säger att det går bra, är bristerna i det svenska välfärdssamhället uppenbara för många.