yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsförslaget om att royalty skall beskattas i inkomstslaget kapital. Jämför avvikande mening 1 (m). Royalty skall enligt huvudregeln beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. Om royaltyn grundar sig på anställning eller på uppdrag eller tillfällig verksamhet som inte ingår i en näringsverksamhet skall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 20 av m.fl. föreslås att beskattningen av royaltyinkomster från uppfinningar och patent beskattas i inkomstslaget kapital . Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skattestimulanser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare lagts fram av (SOU 1993:84) men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Utskottet avstyrker motion Sk453 yrkande 20. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om avveckling m.m. av fastighetsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). är skattesatsen för småhus av fastigheternas taxeringsvärde och för hyreshus (bostadsdelen) av taxeringsvärdet. Nyproducerade bostadshus är fria från fastighetsskatt , och för de därpå följande fem åren betalas halv fastighetsskatt. En begränsningsregel gäller och innebär att fastighetsskatten för ett småhus som utgör den skattskyldiges permanenta bostad begränsas så att den under vissa förutsättningar inte överstiger av hushållsmedlemmarnas sammanlagda inkomster (prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3, rskr. 2001/02:59). Den som tillgodoräknats skattereduktion för fastighetsskatt får även förmögenhetsskatten reducerad. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 24 och 27 av m.fl. anför motionärerna att fastighetsskatten är djupt orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällan äldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få en tryggare ålderdom straffbeskattas. Låginkomsttagare som ärver föräldrahemmet uppmanas av regeringen att låna till skatten eller flytta. Motionärerna vill avskaffa fastighetsskatten. Som ett första steg föreslås att skatteuttaget begränsas. Ett tak införs för fastighetsskatteuttaget för småhus och fritidshus 2005. Taket beräknas som summan av per kvadratmeter värdeyta i huset och per kvadratmeter tomtyta, dock maximalt i skatt för tomten. Motionärerna avskaffar också den s.k. schablonintäkten för bostadsrättsföreningar. I liberalernas motion Sk454 yrkande 15 av m.fl. föreslår motionärerna att fastighetsbeskattningen avskaffas. Det grundläggande motivet för detta är att fastighetsskatten strider mot principen skatt efter bärkraft. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och, ofta därtill, förmögenhetsskatt gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Avskaffandet kan dock inte ske . Skatten beräknas inbringa till statskassan från boende i hyresrätter, bostadsrätter, småhus och villor samt industrifastigheter. Fastighetsskatten måste därför avvecklas stegvis. Motionärerna föreslår att skattesatserna sänks från dagens på småhus till och från på flerbostadshus till . I motion Fi258 yrkande 6 av m.fl. föreslås att kommunen ges rätt att införa en fastighetsavgift som den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhusenheter, bostadshyreshusen (hyres- och bostadsrätter) och industriella och kommersiella lokaler. De minskade skatteintäkterna för staten kompenseras bl.a. genom en minskning av det generella statsbidraget till primärkommuner som dessa ges möjlighet att ta ut en avgift per småhusenhet om högst . Kommunerna får likaledes ta ut en årlig fastighetsavgift på max per bostadslägenhet, högst per kvadratmeter för de kommersiella lokalerna och högst per kvadratmeter och år för industrienheterna. De principiella motiven för den kommunala avgiften är att den kommunala avgiften skall bidra till att täcka fastighetsrelaterade kommunala kostnader för: 1) Gator, vägar och parkering, 2) räddningstjänst samt 3) fysisk och teknisk planering och bostadsförbättring. Detta skulle ge kommunerna en stabil avgiftsbas, som garanterar fastighetsägarna samhällstjänster. Också i motion Sk452 yrkandena 14, 16 och 17 av Per m.fl. föreslås att fastighetsskatten ersätts med en avgift. Motionärerna anför vidare att de höga taxeringsvärdena i många områden har lett till kraftiga höjningar inte bara av fastighetsskatten utan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Motionärerna föreslår därför att taxeringsvärdena återgår till dem som gällde före höjningarna . Kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder höjs till . I motion Sk446 yrkandena 47 av m.fl. anförs att den nuvarande fastighetsbeskattningen är utformad på ett orättvist sätt, främst på grund av taxeringsförfarandet. Även om systemet reformeras är beskattningen för hög. Uttagsprocenten för fastighetsskatten bör därför sänkas från nuvarande till . skall skatten sänkas till . Detta kostar 1 400, 3 600 respektive 3 500 för de tre åren. Motionärerna minskar den löpande beskattningen för att i stället öka den något vid själva försäljningstillfället då avkastningen är monetär och explicit. Därför höjs kapitalvinstbeskattningen från till , och uppskovsavdragen minskar till , vilket innebär att av reavinsten vid försäljning av fastighet skall beskattas även om personen i fråga anskaffar ny bostad enligt det gällande regelverket för uppskovsavdrag. Stämpelskatten höjs dessutom från till . Dessutom föreslår motionärerna ett tak på tomtvärdet på för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Enligt utskottets mening är fastighetsskatten en viktig inkomstkälla vid finansiering av den gemensamma välfärden. Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden eller beslut som innebär att fastighetsskatten helt eller delvis avskaffas. Det är inte heller aktuellt med en höjning av skatten på kapitalvinst vid försäljning av privatbostad. Utskottet avstyrker motionerna Fi258 yrkande 6, Sk446 yrkandena 47, Sk452 yrkandena 14, 16 och 17, Sk453 yrkandena 24 och 27 och Sk454 yrkande 15. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt för sambeskattade par höjs till . Utskottet avstyrker motionsförslagen om avskaffad förmögenhetsskatt m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 35) att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt för sambeskattade par höjs från till års taxering. Regeringen anser att det finns skäl att förändra förmögenhetsbeskattningen i en mildrande riktning. En sådan förändring bör ske genom höjningar av fribeloppen. På så sätt minskar antalet personer som betalar förmögenhetsskatt, och skatten kommer i huvudsak att träffa större förmögenheter. I första hand bör det gemensamma fribeloppet för sambeskattade par höjas. Därigenom uppnås större neutralitet mellan å ena sidan gifta och sambor med gemensamma barn som sambeskattas och å andra sidan sambor utan gemensamma barn som har var sitt fribelopp. Den föreslagna höjningen innebär att det gemensamma fribeloppet för sambeskattade par kommer att motsvara två fribelopp för ensamstående. Regeringen kommer i det fortsatta arbetet med förändringar av förmögenhetsskatten att överväga att slopa undantaget från skatteplikt för huvuddelägares aktier och att införa ett tak för uttag av förmögenhetsskatt. Regeringen anför att det finns anledning att överväga om undantaget för huvuddelägares aktier skall behållas. Ett borttagande av bestämmelsen skulle leda till att vissa huvuddelägare tvingades betala orimligt mycket i förmögenhetsskatt. Det skulle även kunna leda till att intresset för att låta inregistrera aktier på börsens A-lista hämmades. Ett avskaffande av huvuddelägarundantaget bör därför endast ske om det införs någon form av begränsning av skatteuttaget. Ett alternativ till undantaget för huvuddelägares aktier kan vara att införa ett tak för förmögenhetsskatten, dvs. en beloppsgräns som anger hur mycket en skattskyldig maximalt skall behöva betala i förmögenhetsskatt. Ett tak i kombination med ett slopande av huvuddelägarundantaget innebär att vissa huvuddelägare, vars förmögenhet i huvudsak består av aktier som är undantagna från förmögenhetsskatt, kommer att betala mer skatt, medan andra, som har betydande tillgångar utöver aktierna i fråga, kommer att betala mindre. Hur många som kommer att få betala mer respektive mindre beror på hur nivån för ett tak kalibreras. I Moderata samlingspartiets motion N305 yrkande 12 av m.fl. anförs att beskattningen av arv, gåvor och förmögenheter inbringar förhållandevis blygsamma belopp som dessa skatter är mycket skadliga för företagandet. Förmögenhetsskatten missgynnar svenskt ägande av svenska företag och hindrar kapitalackumulation. Motionärerna beklagar att förmögenhetsskatten endast förändras marginellt och avsätter medel för att successivt avskaffa förmögenhetsskatten. I motion Fi202 av (m) anförs att det råder en bred enighet dels om förmögenhetsskattens skadliga effekter för god utveckling och tillväxt i , dels om vikten av att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Motionären föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas. I liberalernas motion Sk454 yrkande 2 av m.fl. anförs att en förutsättning för att det skall bildas nya företag och för att dessa skall kunna växa är tillgång till riskkapital och att upphör att tillhöra den minoritet i västvärlden som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar. Motionärerna vill avskaffa sambeskattningen och höja fribeloppet till per person. De avskaffar förmögenhetsskatten . I motioner Sk450 yrkandena 3 och 17 och Sk452 yrkande 18 anförs att de senaste årens utveckling har visat på svårigheterna i att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen, som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl, får helt andra effekter än de tänkta. Även regeringen överväger i budgetpropositionen att i det fortsatta arbetet utreda om man skall föreslå att slopa befrielsen från förmögenhetsskatt och i stället införa ett tak i förmögenhetsskatten. Motionärerna anser att detta är ytterligare ett bevis för att förmögenhetsskatten är feltänkt i grunden. Mo- tionärerna föreslår att förmögenhetsskatten avvecklas till och ned till för att sedan slopas helt. Enligt uppskattningar som gjorts befinner sig så mycket som utomlands som tillhör svenskar. Detta flyktkapital skulle kunna betyda mycket för den svenska samhällsekonomin om det kunde placeras i . Motionärerna anser att regeringen måste utreda hur en tidsbegränsad amnesti kan införas så att så mycket kapital som möjligt placeras i . I motion Fi259 yrkandena 46 av m.fl. anför motionärerna att är ett av de få länder i västvärlden som fortfarande har en förmögenhetsbeskattning. Därtill är skattesatsen en av de högsta bland de länder som tillämpar systemet. Det är dessutom oroande att det hörs signaler om att bredda skatten till att även gälla exempelvis aktier noterade på O-listan. Detta tangerar retroaktiv lagstiftning eftersom de som har valt att notera sina företag här har gjort det under premisserna att aktierna inte skulle bli föremål för förmögenhetsbeskattning. Företag på O- listan är mindre och tillväxtorienterade företag som har blivit noterade i syfte att underlätta för riskkapitalförsörjning. Att i efterhand ens diskutera att låta dessa aktier omfattas av förmögenhetsskatt är upprörande. Motionärerna föreslår att förmögenhetsskatten i ett första steg sänks till 2005 och att värdet av egna hem inte skall tas upp i förmögenhetsbeskattningen. bör besluta att sänka förmögenhetsskatten till och undanta värdet av egna hem från förmögenhetsbeskattningen. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt för sambeskattade par höjs från till års taxering och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottet delar regeringens bedömning att det bör övervägas att slopa undantaget för huvuddelägares aktier och att införa ett tak för uttag av förmögenhetsskatt. Utskottet är således inte berett att tillstyrka förslagen om slopad eller avvecklad förmögenhetsskatt och avstyrker därför motionerna Fi259 yrkandena 46, Sk450 yrkandena 3 och 17, Sk452 yrkande 18, Sk454 yrkande 2 och N305 yrkande 12. Slopad arvs- och gåvoskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på arv och gåva bör slopas fr.o.m. årsskiftet och avstyrker motionsförslaget om att ett sådant beslut bör gälla fr.o.m. . Jämför avvikande mening 1 (m). Regeringen anför (avsnitt 8.3.2) att arvs- och gåvoskatten är kostsam att administrera, vilket måste sättas i relation till de intäkter som skatten ger. På grund av värderingsreglerna och konstruktionen i övrigt av arvs- och gåvoskattereglerna är det lätt att nedbringa skatten genom olika skatteplaneringsåtgärder som är helt lagliga. Mot bakgrund av detta och med syfte att underlätta generationsskiften i företag avser regeringen att föreslå att arvs- och gåvoskatten tas bort. Inriktningen är att arvs- och gåvoskatten skall slopas fr.o.m. . I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 19 av m.fl. föreslår motionärerna att arvs- och gåvoskatten avskaffas med verkan från . Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på arv och gåva bör slopas men är inte berett att frångå den inkomstberäkning som regeringen redovisar och som grundar sig på att arvs- och gåvoskatten skall slopas med verkan fr.o.m. . Utskottet avstyrker följaktligen motion Sk453 yrkande 19. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om höjd moms på tidskrifter. Jämför avvikande mening 3 (kd). har beslutat att sänka mervärdesskatten på böcker och tidskrifter från till fr.o.m. (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12). I motion Sk452 yrkande 29 av Per m.fl. återställs mervärdesskatten på tidskrifter till . Motionärerna anför att de står bakom beslutet att sänka bokmomsen till men att de inte anser att det är lika angeläget med sänkt moms på tidskrifter. Enligt utskottets mening talar såväl det kulturpolitiska syftet som administrativa och praktiska skäl för att både böcker och tidskrifter bör ingå i området med reducerad mervärdesskatt. Området har utformats i nära anslutning till det utrymme som finns i punkt 6 i bilaga H till sjätte mervärdesskattedirektivet. Utskottet ser inte någon anledning att ändra denna gränsdragning. Utskottet avstyrker motion Sk452 yrkande 29. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om sänkta kvoter för privatinförsel av alkohol. Jämför avvikande mening 3 (kd). Enligt de regler som allmänt gäller inom EU skall privata inköp av alkohol och tobak beskattas i inköpslandet. Kommersiell handel med dessa varor skall beskattas i den medlemsstat där varorna slutligen konsumeras. En privatperson har således rätt att ta med sig alkoholdrycker och tobaksvaror, avsedda för eget bruk inköpta i en annan medlemsstat utan att någon ytterligare punktskatt tas ut i hemlandet. Om varorna tas in för kommersiella ändamål i hemlandet skall däremot punktskatt alltid betalas där. För att avgöra om det är fråga om införsel för kommersiella ändamål skall enligt bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av indikativa nivåer uteslutande till ledning för bedömning av om varorna är avsedda för kommersiella ändamål. De indikativa nivåerna får då inte sättas lägre än sprit, starkvin, vin, öl samt 800 cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer och röktobak. Regeringen anför att har överlämnat sitt betänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86). För att bryta mönstret med den kraftigt ökade resandeinförseln av sprit och för att stärka den svenska alkoholpolitikens legitimitet föreslås i betänkandet att skatten på sprit sänks från . En sådan sänkning av skatten skulle leda till i medeltal lägre spritpriser på Systembolaget. Betänkandet är ute på remiss och remissinstanserna skall lämna sina synpunkter på betänkandet . Regeringen fortsätter beredningen av frågan om alkoholskatten. I motion Sk452 yrkande 47 av Per m.fl. anför motionärerna att införselkvoterna för privatpersoners import av alkohol gör det svårt att föra en effektiv alkoholpolitik. Införselkvoterna bör sänkas för att stoppa den alkoholflod som rinner in i . måste verka för att alkoholfrågan skall bli en folkhälsofråga i stället för som enbart en jordbruksfråga och en handelsfråga. Motionärerna yrkar att införselkvoterna sänks till starksprit, vin och starköl. arbetar genom regeringen för att stärka folkhälsopolitikens ställning inom EU. Detta innebär bl.a. att verkar för att man inom EU, i större utsträckning än tidigare, skall ta hänsyn till olika åtgärders effekter på folkhälsan även inom andra politikområden än t.ex. inre marknads- och jordbrukspolitik. har fört diskussioner med medlemsländerna och med kommissionen om kopplingen mellan alkohol, alkoholpolitik och folkhälsa. Utgångspunkten har varit att alkoholfrågan i många delar är en nationell angelägenhet, men att det finns frågor och områden som bäst kan lösas på gemenskapsnivå, som t.ex. den rådsrekommendation om unga och alkohol som antogs 2001 i . Syftet med initiativ har primärt varit att hitta områden där EU:s medlemsländer och kommissionen har nytta av att samarbeta, utbyta information och enas om någon form av gemensamma rekommendationer. Den har pekat på vissa områden som anses vara viktiga att diskutera på gemenskapsnivå inom EU och som kan ingå i en gemenskapsstrategi rörande alkohol. Till dessa hör rekommendationer eller direktiv om höjda minimiskatter på alkohol inom EU, begränsningar av alkoholreklam, alkoholfria arbetsplatser, alkoholfria graviditetsperioder, alkoholfri trafik och åldersgränser vid försäljning av alkohol. En gemensam europeisk kunskapsuppbyggnad om alkoholproblemets omfattning och effekter är viktig som underlag för framtida gemensamma åtgärder inom EU. Mot denna bakgrund tog , tillsammans med , initiativet till en länderjämförande undersökning om alkoholproblemets omfattning och hur alkoholpolitiken ser ut i samtliga EU-länder, det s.k. (European Comparative Alcohol Study). Resultaten från projektet publicerades och visar tydligt att alkoholrelaterade skador är ett mycket allvarligt folkhälsoproblem i samtliga EU-länder (, 2002; Leifman, m.fl., 2002). När det gäller alkoholskatter har den den uppfattningen att EU:s miniminivåer för skatt på spritdrycker, vin och öl bör höjas av folkhälsoskäl. Minimiskatterna har inte höjts sedan alkoholskattedirektivet trädde i kraft , vilket i praktiken inneburit att alkoholskatterna i reella termer sjunkit med ungefär en fjärdedel . har i EU-arbetet hävdat att det inte bör vara möjligt att ha nollskattesats på vin. Vidare har hävdat att en höjning av minimiskattesatserna för alla alkoholdrycker bör ske och att s.k. alkoläsk bör beskattas högre än . Vid de nordiska finansministrarnas möte på beslutades om en gemensam nordisk hållning i alkoholskattefrågorna. De nordiska länderna skall driva frågan om att EU avskaffar nollskattesatsen på vin och att minimiskatten på alkohol respektive alkoläsk höjs. De skall verka för att kommissionen tar fram en alkoholstrategi. har överlämnat sitt betänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86) till regeringen. För att bryta mönstret med den kraftigt ökade resandeinförseln av sprit och för att stärka den svenska alkoholpolitikens legitimitet föreslås i betänkandet att skatten på sprit sänks från . En sådan sänkning av skatten skulle leda till i medeltal lägre spritpriser på Systembolaget. Utredningen föreslår också att intensifierar arbetet med att få till stånd den gemenskapsstrategi för att minska alkoholens skadeverkningar som initierades under det svenska ordförandeskapet, verkar aktivt för att inom ramen för EU införa varningstexter på förpackningar som innehåller alkohol och ökar ansträngningarna i arbetet med att ge de folkhälsomässiga konsekvenserna av olika förslag och beslut större betydelse inom EU. bör också arbeta för att bilda allianser med de nordiska och baltiska länderna samt med övriga nya medlemsländer inom EU när det gäller alkoholpolitik. Betänkandet är ute på remiss och remissinstanserna skall lämna sina synpunkter på betänkandet . har de nordiska hälso- och socialministrarna i beslutat om en gemensam strategi i det alkoholpolitiska arbetet inom EU. Bland annat vill det nordiska ministerrådet se en halvering av införselnivåerna och kraftigt höjda minimiskatter på alkohol. Av det anförda framgår att regeringen bereder frågan om alkoholskatten vidare. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionärernas förslag om att ensidigt och i strid med de regler som gäller på området skall besluta om skärpta införselregler. Utskottet avstyrker motion Sk452 yrkande 47. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en höjning av minimipunktskatten på cigaretter m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (c). infördes en minimipunktskatt på cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Ett antal s.k. lågpriscigaretter hade lanserats på den svenska marknaden till ett pris som per paket låg ca under priset på ett cigarettpaket i den mest efterfrågade priskategorin. Skatten bestämdes till av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Även om medger en minimipunktskatt på gjorde smugglingsrisken att en skatt på bedömdes som lämplig (prop. 2002/03:1 avsnitt 8.5.2, bet. 2002/03:FiU1). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk453 yrkandena 44 och 45 av m.fl. att minimiskatten på cigaretter höjs till och att skatten på rulltobak höjs till per kg. I motion Fi259 yrkande 26 av m.fl. anförs att den svenska utformningen av skatt på tobak medför en asymmetrisk beskattning till lågpriscigaretters fördel. Genom att införa full minimiskatt på lågpriscigaretterna blir beskattningen symmetrisk och förhoppningsvis minskar även användningen av cigaretter. Motionärerna höjer skatten på lågpriscigaretter med , vilket motsvarar per paket. Enligt utskottets mening bör minimipunktskatten på lågpriscigaretter bestämmas till en nivå som tar hänsyn både till behovet av att dämpa efterfrågan och till risken för smuggling om skattesatsen skulle sättas för högt. Utskottet har härvid ansett att en skatt som uppgår till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade kategorin är lämplig. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna del och avstyrker därför förslaget om en höjning av minimiskatten på cigaretter. Utskottet ser inte heller någon anledning att höja skatten på rulltobak. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi259 yrkande 26 och Sk453 yrkandena 44 och 45. Höjda energiskatter på drivmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjda skatter på bensin och diesel och om en återställning av avgifterna vid överträdelse av användningsförbudet. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att energiskatten på bensin höjs med per liter och på dieselolja med per liter. Höjningarna utgör ytterligare ett steg i den gröna skatteväxling som genomförs för att öka miljörelatering av skattesystemet. Eftersom skatteskillnaden mellan märkt och omärkt olja ökar är det rimligt att höja nivåerna för de särskilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt olja. Nivåerna återställs till de nivåer som gällde . Ändringarna träder i kraft . I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 9 av m.fl. avslås regeringens förslag.