yttr · GS05SfU1y · 2005-01-01 00:00:00 — I utgiftsområde 12 ingår barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. I propositionen föreslås en utgiftsram på 56 . Jämfört med anvisade medel ökar utgifterna med . Ökningen förklaras i huvudsak av ett beräknat ökat barnafödande, en prognostiserad ökning av medelantalet utbetalda föräldrapenningdagar per barn och höjda timlöneantaganden inom föräldraförsäkringen. Därutöver beräknas utgiften öka med till följd av regeringens förslag om utökad rätt till tillfällig föräldrapenning för föräldrar med svårt sjuka barn. I propositionen föreslår regeringen höjning av barnbidraget och förbättringar av flerbarnstilläggen , en höjning av lägstanivå inom föräldrapenningen från per dag till per dag fr.o.m. för barn födda fr.o.m. samt en höjning av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Utgifterna beräknas till och till . I motion Fi231 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och en minskning med 1 152 respektive . Motionärerna föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen baseras på de två föregående årens inkomst och att ersättningsnivån sänks till av SGI. Taket bör, enligt motionärerna, behållas på dagens nivå. Vidare föreslås att den särskilda öronmärkningen av i föräldraförsäkringen avskaffas. Motionärerna föreslår även att det fr.o.m. 2005 införs ett tak för antalet dagar i den tillfälliga föräldrapenningen som kan tas ut för vård av sjukt barn (VAB) per barn och år, med möjlighet till undantag. Den tillfälliga föräldrapenningen skall beräknas på årsarbetstid även för egenföretagare . Motionärerna föreslår att extra barnbidrag för ensamstående föräldrar och för studerande med barn införs . Detta ersätter bostadsbidraget. Underhållsstödet bör ses över i syfte att särlevande föräldrar i högre utsträckning än skall reglera underhållsskyldigheten sinsemellan. En sådan översyn bör enligt motionärerna leda till besparingar inom utgiftsområdet. Anslaget för bidrag till kostnader för internationella adoptioner bör tillföras medel så att bidrag skall kunna utges av kostnaden för adoption av barn, dock högst . föreslås att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen, som får effekt först , skall utgå med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja barnomsorgspengen när barnet blir kan den trettonde månaden i föräldraförsäkringen som utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning avskaffas liksom de som utges med per dag. I motion Fi232 yrkandena 8, 9 och 11 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med . föreslås en minskning av utgiftsramen med 1 100 respektive . Motionärerna föreslår att en s.k. jämställdhetsbonus införs. Den innebär att en högre ersättning, , utges för som den ena föräldern tar ut föräldrapenning och som motsvaras av en månads uttag av den andra föräldern. Enligt motionärerna kan besparingar göras bl.a. genom att de som utbetalas med per dag avskaffas. Vidare anser de att utgifterna inom underhållsstödet kan hållas tillbaka bl.a. genom att det gemensamma föräldraansvaret markeras och att vissa besparingar kan göras inom utgiftsområdet genom att åtgärder vidtas mot felaktiga utbetalningar. föreslår motionärerna ett barnkonto som kan disponeras friare än föräldrapenningen. I motion Fi233 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med . föreslås en minskning av utgiftsramen med 99 respektive . Motionärerna föreslår att s.k. barndagar införs från . För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Motionärerna föreslår vidare att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag . Motionärerna välkomnar den aviserade höjningen av taket i föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp och vill höja taket till 11 prisbasbelopp. Vidare föreslås att SGI beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomst, inklusive semesterersättning och skattepliktiga förmåner. Därtill föreslås att vårdbidrag skall utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn. Till följd av den föreslagna reformen med barndagar och förbättringarna av föräldraförsäkringen anser motionärerna att de som betalas ut med per dag och den trettonde månaden i föräldraförsäkringen skall avskaffas. bör enligt motionärerna en generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) införas samt besparingar göras på underhållsstödet genom att stödmottagare med höga inkomster inte beviljas fullt underhållsstöd. I motion Fi234 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och en minskning av utgiftsramen med 713 respektive . Motionärerna föreslår att barnbidraget för barn i åldern fördubblas . Fördubblingen av barnbidraget skall ske i fyra steg - en ökning med 2005, 2006, 2007 samt 2008. Vidare föreslås att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag och att taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 prisbasbelopp . Beräkningen av SGI föreslås förändras så att den grundas på genomsnittet av de senaste 24 månadernas inkomst. Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till preliminär fördelning av utgifterna och beräkning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2005 65 310 + 2 638 - 2 732 + 150 - 250 + 2 051 - 949 + 1 627 - 136 Barnfamiljerna hör till de grupper i samhället som drabbades hårt av den ekonomiska krisen och de besparingar som gjordes . har situationen förbättrats för de flesta grupper i samhället och det gäller även för barnfamiljerna. Den ekonomiska familjepolitiken har spelat och spelar en stor roll för barnfamiljernas ekonomi. I takt med att samhälls ekonomin förbättrats har beslutat om en rad insatser för att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljerna, bl.a. genom höjda barnbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen. Även åtgärder vidtagna utanför politikområdet, t.ex. införandet av maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, har fått stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Arbetet med att förbättra levnadsvillkoren och ekonomin för barnfamiljerna fortsätter emellertid. I propositionen framhålls att det är viktigt att se de familjepolitiska stöden ur ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De bör utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation är stora. Regeringens resultatbedömning visar att barnfamiljer i genomsnitt har en något lägre ekonomisk standard än familjer utan barn. Bilden är dock inte entydig och skillnaderna är stora vid en jämförelse av olika typer av hushåll då hänsyn tas till ålder. Stöden till familjer med svag ekonomi och familjer med särskilda behov måste även fortsättningsvis vara starka. I likhet med regeringen anser utskottet att en grundläggande strävan måste vara att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn och att det är en prioriterad uppgift att minska andelen familjer som lever i utsatta situationer. presenterade en arbetsgrupp inom en rapport om ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41). Rapporten visar att barn till ensamstående föräldrar och barn till utrikes födda föräldrar är överrepresenterade i denna grupp. visar rapporten att vid en internationell jämförelse är svenska barns ekonomiska situation mycket god. I rapporten identifieras arbetsmarknaden och den generella välfärden som särskilt betydelsefulla för att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer. Rapporten kommer att utgöra underlag för regeringens arbete med att dels minska andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi, dels förbättra förhållandena för dessa barn. Utskottet välkomnar och vill understryka betydelsen av de insatser regeringen avser att göra för barnfamiljer med svag ekonomi. har avsatts för reformer för barn, varav har tillförts politikområdet för reformer avseende barn i ekonomiskt utsatta familjer. En annan positiv utveckling är det ökade barnafödandet. Antalet födda barn i har ökat i stort sett . Befolkningsstatistiken visar att antalet födda barn ökar mer än vad som tidigare prognostiserats. Hög sysselsättning, jämställdhet, god barnomsorg och en stödjande familjepolitik är grundläggande faktorer som påverkar barnafödandet. Antalet födda barn beräknas bli drygt 101 000. Ökningen av antalet födda barn prognostiseras fortsätta. För ett fortsatt ökat barnafödande anser utskottet det vara av avgörande betydelse att samhället skapar goda förutsättningar för att föräldrar skall kunna kombinera familjeliv med förvärvsarbete. Genom de satsningar som kommer att göras på barnfamiljerna anser utskottet att unga människor ges goda förutsättningar att kunna kombinera barn med för Utskottet ställer sig bakom den föreslagna höjningen av barnbidraget och förbättringarna av flerbarnstilläggen . När det gäller föräldraförsäkringen konstaterar utskottet att pappornas andel av det totala uttaget av föräldrapenningdagar fortsätter att öka - från till . Utskottet ser mycket positivt på denna utveckling, men anser att skillnaderna i uttag är stora och att en fortsatt ökning är önskvärd. Utskottet instämmer i regeringens uttalade mål att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska. Genom de höjningar inom föräldraförsäkringen som regeringen föreslår skapas ytterligare förutsättningar för att målet skall kunna uppnås. Utskottet ställer sig bakom den föreslagna höjningen av lägstanivå inom föräldrapenningen från per dag till per dag fr.o.m. för barn födda fr.o.m. . Utskottet välkomnar även och ställer sig bakom den föreslagna höjningen av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Något skäl att införa en särskild barnomsorgspeng kan utskottet inte se. Inte heller ett införande av s.k. barndagar. Föräldraförsäkringen med dess med belopp motsvarande förälderns sjukpenning jämte med per dag blir enligt utskottet ett betydligt bättre stöd för föräldrarna i deras strävan att förena jämställt förvärvsarbete och föräldraskap. Utskottet ser fram emot den proposition avseende förslag om förbättrade regler för underhållsstöd som regeringen avser att lägga fram för . Med det anförda föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen respektive beräkningen av utgifterna . bör därmed avstyrka motionerna Fi231 yrkandena 6 och 7, Fi232 yrkandena 8, 9 och 11, Fi233 yrkandena 5 och 7 samt Fi234 yrkande 3. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Området omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension, premiepension samt administrationskostnader. I propositionen föreslås att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Enligt regeringen uppgår beräknat belopp till . I jämförelse med 2004 ökar utgifterna med 2005. Förändringen beror i huvudsak på ändrade antaganden om inkomstindex och en beräknad ökning av antalet personer som väljer förtida uttag av ålderspension. Utskottet, som konstaterar att regeringens förslag inte har föranlett några yrkanden om andra beräkningar, har inget att erinra mot regeringens förslag till beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Socialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter, statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel. Socialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft , innebär främst en lagteknisk och språklig bearbetning av de tidigare bestämmelserna om socialavgifter samt en anpassning till den nya socialförsäkringslagen (1999:799). Socialavgifter utgörs av arbetsgivar-avgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer som ger ut ersättning som är avgiftspliktig enligt 2 kap. socialavgiftslagen. Avgiftspliktig ersättning är främst löner, arvoden och andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter består av summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har utgetts under en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör och arbetsmarknadsavgiften . Egenavgifter betalas av fysiska personer som har avgiftspliktig inkomst enligt 3 kap. socialavgiftslagen. I första hand betalas egenavgifter för överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten har arbetat i inte oväsentlig utsträckning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör och arbetsmarknadsavgiften . Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller att en arbetsgivare får göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar en årlig lönesumma på . När det gäller beräkning av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlag på . Genom lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft , infördes en regional stimulans för företagandet i stödområde A. Lagen är utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. Företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske samt transport är därmed uteslutna. Stimulansen lämnas genom utvidgade avdrag på , utöver avdragen på , vid beräkningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Det utvidgade avdraget avseende arbetsgivaravgifter är maximerat till och avseende egenavgifter till . Arbetsgivare och egenföretagare skall också enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmän löneavgift . Arbetsgivare som betalar ut lön etc. till anställd som fyllt minst (född eller tidigare) vid årets ingång skall betala särskild löneskatt om . Arbetsgivare som betalar ut lön till anställd som fyllt , född , skall betala särskild löneskatt om . För dessa personer skall även ålderspensionsavgift betalas. I budgetpropositionen föreslås att för godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster. Inkomsten till statsbudgeten av socialavgifter och löneskatter inklusive allmän pensionsavgift beräknas uppgå till . Underlaget för socialavgifterna beräknas till totalt ca 2005. Regeringen framhåller att eftersom det i budgetpropositionen föreslås skattelättnader som till inte oväsentlig del kommer företagssektorn till del, är det rimligt att finansieringen av dessa lättnader sker genom vissa förändringar av beskattningsreglerna för företag. Regeringen anser därför att en sänkning av det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna är rimlig. Det föreslås att det särskilda avdraget vid beräkning av arbetsgivaravgifter sänks från maximalt 3 550 till maximalt . Den årslönesumma som ger högst avdrag uppgår därmed till 741 600 i stället för . Om avdraget görs jämnt fördelat över uppgår det sammanlagda avdraget till högst . Förslaget beräknas ge en förstärkning av statens intäkter med netto. I propositionen framhålls vidare att ett syfte med den förändrade avgiftsstruktur som beslutat med anledning av budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:36) var att inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighet mellan inkomster och utgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet. beräknas de kostnader som sjukförsäkringsavgiften skall täcka uppgå till . Regeringen föreslår därför att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och till av avgiftsunderlaget i egenavgifterna. beräknas de kostnader som arbetsmarknadsavgiften skall täcka uppgå till . Regeringen föreslår därför att arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna höjs till av avgiftsunderlaget och till av avgiftsunderlaget i egenavgifterna. Eftersom de ovan föreslagna förändringarna således inte skall leda till någon förändring av det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och egenavgifter, föreslår regeringen en sänkning av den allmänna löneavgiften till av avgiftsunderlaget. I motion Fi231 yrkande 5 begärs bl.a. att den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter om avskaffas. Yrkandet framställs även i motion Sk453 yrkande 41. Motionärerna anser att det är rimligt att företagen bär en del av finansieringen av de skattesänkningar för företagare som föreslår. I motion Fi231 yrkande 5 begärs även att arbetsgivaravgifterna sänks för i syfte att stimulera företagen att anställa och behålla äldre arbetskraft. Yrkandet preciseras i motion Sk453 yrkande 42. Arbetsgivaravgifterna för skall ersättas med den särskilda löneskatt och pensionsavgift som gäller för arbetstagare . Yrkandet framställs även i motion Sk357 yrkande 14. I motion Sk453 yrkande 34 begärs att företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske med driftsställe i stödområde A också skall omfattas av den extra nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. I motion Fi232 yrkande 4 begärs, i syfte att stimulera sysselsättningen, att arbetsgivaravgifterna för alla företag halveras upp till en lönesumma på ca inklusive den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter om , men med bibehållen 5-procentig nedsättning på avgiftsunderlag . I yrkande 20 begärs avslag på regeringens förslag om reducerad nedsättning av arbetsgivaravgifterna. I motion Fi233 yrkande 9 begärs bl.a. avslag på regeringens förslag om en reducering av den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Yrkandet framställs även i motionerna Sk450 yrkande 15 och Sk452 yrkande 19. Dessutom föreslås i motionerna Fi233 yrkande 9 och Sk452 yrkande 20 att sjukförsäkringsavgiften höjs för att neutralisera effekten av en andra karensdag och därmed öka statens inkomster. I motion Fi234 yrkande 7 begärs bl.a. att en reformerad sjuklönemodell skall införas och att denna skall kompenseras med likformiga sänkta arbetsgivaravgifter motsvarande 30 dagars arbetsgivarinträde. Förslaget innebär en minskning av statens inkomster med . I motion Fi259 yrkande 37 begärs avslag på regeringens förslag om reducering av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Vad gäller förslag om ökad nedsättning av socialavgifterna i konstaterar utskottet att lagen om utvidgning av de särskilda avdra gen enligt socialavgiftslagen faller inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. I lagen undantas därför företag inom bl.a. sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske. Enligt utskottets mening är det viktigt att stödet ges en utformning som är förenlig med de regler som gäller inom EU för statsstöd. Vidare är det utskottets principiella inställning att det bör finnas ett tydligt samband mellan de socialavgifter som erläggs och de olika förmåner som dessa avgifter skall finansiera. Ett sådant samband är lagfäst i den nya lagen om fördelning av socialavgifter. En regional nedsättning av socialavgifter avsedd att bl.a. stimulera småföretagandet i det aktuella stödområdet måste betraktas som en del av regionalpolitiken. Mot bakgrund av detta kan det ifrågasättas, och särskilt vid en eventuell utvidgning av avdraget, om det är lämpligt att för en regional åtgärd ta i anspråk avgifter som är avsedda att finansiera vissa preciserade sociala förmåner som sjukpenning och föräldrapenning, detta särskilt som det finns avgifter/löneskatter som inte har till syfte att finansiera förmåner inom socialförsäkringen. Utskottet kan således inte tillstyrka motionsförslag. Utskottet anser inte att det finns utrymme för vare sig förslag om minskade arbetsgivaravgifter för personer och att avskaffa den generella nedsättning av arbetsgivaravgiften eller förslag om att arbetsgivaravgifterna skall halveras upp till ett underlag om . Utskottet ställer sig inte bakom kravet på ytterligare en karensdag. krav på höjda procentsatser för vissa socialavgifter till följd av dessa reformer kan utskottet således inte tillstyrka. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslag om en ny sjuklönemodell och således inte heller förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter med anledning av detta. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om reduceringen av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna och de föreslagna ändringarna av egenavgifterna. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2004/05:21 Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro lägger fram ett förslag om en särskild sjukförsäkringsavgift som kan sägas innebära att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna till en del ersätts av en rörlig avgift. Den vanliga sjukförsäkringsavgiften sänks i stället till . Utskottet, som bedömer att förslaget inte påverkar de sammantagna inkomsterna på statsbudgeten , kommer att behandla nämnda proposition . Med det anförda godtar utskottet, såvitt avser socialavgifterna, regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster för . Utskottet avstyrker i motsvarande delar motionerna Fi231 yrkande 5, Fi232 yrkandena 4 och 20, Fi233 yrkande 9, Fi234 yrkande 7, Fi259 yrkande 37, Sk357 yrkande 14, Sk450 yrkande 15, Sk452 yrkandena 19 och 20 och Sk453 yrkandena 34, 41 och 42. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Per , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Moderata samlingspartiet anser att successivt bör avvecklas och att en avveckling av anslaget Integrationsåtgärder bör påbörjas. Stödet till , verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld bör emellertid kvarstå. Vi anser vidare att anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. bör ta över ansvar för att distribuera ersättningarna till kommunerna samt tillföras ytterligare medel för att korta handläggningstiderna. Härigenom kan kostnaderna för mottagande av asylsökande minskas. Vi föreslår i enlighet med motion Fi231 yrkandena 6 och 7 - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med 610,6 respektive . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukskrivningarna har fördubblats . Sedan ett tag ökar de inte längre, men i stället förtidspensioneras människor i snabb takt. Prognoserna pekar på en ohållbar utveckling och visar att de åtgärder regeringen vidtagit inte är tillräckliga. Det krävs kraftfullare åtgärder. Vi anser att sjukskrivningar måste handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivningar ofta av patientens önskemål och inte av medicinska överväganden. Sjukskrivningsprocessen bör stramas upp och den utbildning i försäkringsmedicin som regeringen påbörjat påskyndas. Till utbildningen i försäkringsmedicin anslår vi därför ytterligare . Försäkringskassorna bör få utökat ansvar och resurser för sin rehabiliteringsverksamhet. De bör ta över ansvaret från arbetsgivarna för att rehabiliteringsutredningar kommer till stånd. Utöver vad regeringen har föreslagit föreslås en höjning av anslag med . Vi anser att det är nödvändigt att höja självrisken i sjuklöne- och sjukförsäkringarna för att kunna nå målet om en halvering av antalet sjukskrivna till 2008. SGI bör beräknas . sänkas till för att därefter sänkas till . En andra karensdag bör även införas. skall inte heller summan av sjukpenningen och avtalsersättningar överstiga av lönen och av lönen därefter.