yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Skattesystemet skall vidare utformas på ett sätt som gör att det upplevs som rättvist och förutsägbart. Medborgare har rätt att kunna planera sina liv utan att drabbas av godtyckliga och illa underbyggda beslut. Skatterna skall vara så utformade att människors skaparglädje inte förhindras. Entreprenörer skall få uppskattning. Företagande är grunden för samhällets välstånd. När någon väljer att satsa på en egen idé och därmed utsätter sig för ett ekonomiskt risktagande måste det kunna löna sig. De skatter som är skadliga för samhällsekonomin skall helst avskaffas, och i andra hand reformeras. I de fall marknaden själv misslyckas att kombinera en långsiktigt hållbart utveckling med ekonomisk utveckling skall skattesystemet utformas så att samhällets verkliga kostnader återspeglas i de ekonomiska ramarna. Ett av de största miljöhoten är den globala uppvärmningen. Motionärernas utgångspunkt är att skattesystemet skall vara effektivt, förutsägbart, rättvist och enkelt. Höga skatter innebär minskad handlingsfrihet och reducerat självbestämmande. De svenska skatterna bör sänkas. Skatterna finansierar den gemensamma välfärden. De skall också stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala orättvisor. Åtgärder som gynnar arbetsutbud, arbetsmarknadsdeltagande och utbildning bör prioriteras. Människors vilja och förmåga att arbeta är beroende av en mängd faktorer. Hinder i form av brist på utbildning, ohälsa eller diskriminering påverkar, och måste avhjälpas och bekämpas med kraft. En annan viktig faktor handlar om möjligheten att genom arbete förbättra sin ekonomiska situation. För den som vill arbeta mer eller går från bidrag till arbete kan minskade bidrag och ökade skatter kraftigt reducera det ekonomiska utbytet av en sådan förändring. Höga marginaleffekter leder därför till att drivkrafterna minskar att arbeta mer, studera för att få ett nytt och bättre betalt arbete, byta arbete, eller att gå från bidrag till arbete. Grupper som kortsiktigt inte förbättrar sin ekonomiska situation om de arbetar mer, studerar, byter arbete, eller går till arbete från bidrag riskerar fastna i en situation med varaktigt låg ekonomisk standard. Marginaleffekter utgör för dessa grupper en fattigdomsfälla, som är till skada både för den enskilde och för samhället. Att motverka de hinder som marginaleffekter utgör är därför som regeringen framhåller ett viktigt inslag i en sammanhållen rättvise- och tillväxtpolitik. Flera förändringar har gjorts under en följd av år för att minska marginaleffekterna. Regeringen har infört en kompensation för tre fjärdedelar av pensionsavgiften och höjt gränsen för statlig inkomstskatt. Införandet av maxtaxan i barnomsorgen har inneburit att marginaleffekten minskat betydligt för barnfamiljerna. Insatserna för att minska marginaleffekterna har varit framgångsrika. Den analys som regeringen presenterade visar att den genomsnittliga marginaleffekten minskade från till . Därefter har utvecklingen vänt och de genomsnittliga marginaleffekterna har ökat något. Regeringens nu aktuella förslag på skatteområdet med en ökad kompensation för egenavgifterna och sänkta inkomstskatter som en del i en grön skatteväxling kommer att ge stora inkomstgrupper skatteförändringar som innebär mer pengar i plånboken. Med de höjningar av barnbidragen och flerbarnstilläggen som sker 2006 kommer dessa åtgärder mer än väl att kompensera för de indirekta skatter som växlats upp i syfte att värna miljön. Sammantaget förbättrar dessa åtgärder hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt . Förändringarna har också en fördelningsprofil som gynnar låg- och medelinkomsttagarhushåll och bidrar till att minska marginaleffekterna för dessa grupper. Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. Utskottet avstyrker motionerna Fi231 yrkandena 8 och 9, Fi232 yrkandena 14 och 16, Fi234 yrkande 6, Fi259 yrkande 1 och Sk452 yrkandena 26 och 42. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ökad kompensation för egenavgifterna, höjt grundavdrag m.m. och avstyrker motionsförslagen om en annan utformning av inkomstbeskattningen. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 34 delvis) att det fjärde steget i kompensationen för den allmänna pensionsavgiften genomförs till hälften, dvs. kompensationen ökas från 75 till . Grundavdraget höjs med för alla skattskyldiga med en taxerad förvärvsinkomst Grundavdraget höjs i viss mån vid För inkomster under respektive över dessa gränser görs ingen förändring i gällande regler. Skiktgränserna för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster räknas upp med konsumentprisindex med tillägg av . Förändringarna väntas medföra att andelen som betalar statlig inkomstskatt uppgår till . I enlighet med förslag i budgetpropositionen avskaffas det fasta beloppet på som tas ut vid beskattning av förvärvsinkomster fr.o.m. . I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 13, 6 och 28 av m.fl. föreslås ett arbetsavdrag på av inkomsten i skiktet till . Samordningen med grundavdraget gör att arbetsavdraget får effekt först vid en inkomst på ca . Arbetsavdraget utgår av inkomsten i skiktet till och i skiktet . Den statliga inkomstskatten för personer som arbetar och är eller äldre slopas oavsett om dessa tar ut pension eller ej. Regeringens förslag om en begränsning i uppräkningen av skiktgränserna avslås. Skattereduktionen för utländska experter slopas och avdragen under tjänst för s.k. Övriga utgifter begränsas till de fall då en kostnadsersättning erhållits. I liberalernas motioner Fi232 yrkande 21 och Sk454 yrkandena 710 av m.fl. inför motionärerna ett förvärvsavdrag för att kompensera för de utgifter som är förknippade med arbete och på så sätt göra det mer lönande att arbeta även vid lägre inkomster. Arbetstagare med inkomster får ett avdrag på kommunalskatten som är av inkomsten. På inkomster över detta belopp blir avdraget . sänks den högsta marginalskatten genom att det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas och antalet inkomsttagare som betalar statlig inkomstskatt hålls nere genom att skiktgränsen för statlig skatt flyttas upp med den förväntade löneökningen . Vidare bör regeringen återkomma med ett förslag om sänkt löneskatt för pensionärer så att möjligheten att stanna kvar i förvärvsarbete förbättras. I motioner Sk451 yrkandena 2 och 3 och Sk452 yrkandena 7, 8 och 36 av Per m.fl. föreslås ett generellt statligt förvärvsavdrag som uppgår till av inkomster av anställning eller näringsverksamhet och avräknas mot kommunalskatten. Taket för avdraget skall vara 6,3 inkomstbasbelopp. Vidare föreslår motionärerna ett särskilt förvärvsavdrag för inkomsttagare med mycket låga inkomster. För personer som tjänar upp till 2,8 inkomstbasbelopp skall ett särskilt förvärvsavdrag på göras. Avdraget trappas därefter av och upphör vid 4 inkomstbasbelopp. Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan skall tas bort. försvinner en fjärdedel och tas halva bort för att sedan avskaffas helt. Det är enligt vad som anförs en viktig princip att ingen skall behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Motionärerna vill också öka möjligheterna för den som är över 65 att fortsätta i sin anställning genom en femtioprocentig skattereduktion för personer med förvärvsinkomst som fyllt . införs ett höjt grundavdrag om för personer som gått i pension. Halva detta grundavdrag införs . I motion Fi259 yrkandena , 17 och 19 av m.fl. föreslår motionärerna att grundavdraget ersätts med en skatterabatt om . Rabatten motsvarar ett grundavdrag på ca . Skatterabatten skall komma alla till del som har beskattnings- Härutöver införs en förvärvsrabatt vars syfte är att mildra beskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare som skadliga marginaleffekter undviks. uppgår förvärvsrabatten till som mest . Höga marginalskatter på arbete påverkar människors beteende i stor utsträckning och är därför att betrakta som skadliga för samhällsekonomin. För att motverka detta föreslår motionärerna att den statliga inkomstskatten sänks . Eftersom det är av stor vikt att antalet personer som betalar statlig inkomstskatt minskas höjer motionärerna den undre skiktgränsen med . Motionärerna slopar kompensationen för den allmänna egenavgiften och omvandlar avdragsrätten för samma avgift till en skatterabatt om av pensionsavgiften. Möjligheten att få avdrag för övriga kostnader under tjänst slopas eftersom detta är kostnader som bör betalas av arbetsgivaren. Av såväl fördelningspolitiska skäl som för att stödja arbetslinjen är det angeläget att såväl marginalsom genomsnittsskatter sänks för låg- och medelinkomsttagare. Som ett led i denna strävan inleddes en reformering av förvärvsinkomstbeskattningen som syftar till att kompensera löntagare och andra personer med pensionsgrundande inkomst för den allmänna pensionsavgiften. Kompensationen ges i form av en skattereduktion för avgiften. Fullt utbyggd innebär reformen att en skattereduktion ges motsvarande hela den allmänna pensionsavgift som skall betalas för inkomståret. I budgetpropositionen bedömde regeringen det vara möjligt att genomföra ett tredje steg i reformen. Det medförde att skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften höjdes från . Kompensationen har enligt utskottets mening en fördelningsprofil som gynnar låg- och medelinkomsttagare och det är därför positivt att regeringen bedömer att det är möjligt att genomföra hälften av det fjärde steget av reformen . I budgeten för presenterade regeringen en strategi för en grön skatteväxling som innebär att höjda skatter på energi och miljöskadliga utsläpp finansierar en sänkning av skatten på främst arbete. Den gröna skatteväxlingen gjorde det möjligt att genomföra höjningar av grundavdraget. Detta höjdes med , och höjningen avsåg även det särskilda grundavdrag som då utgick till pensionärer. Inför genomfördes ytterligare en grön skatteväxling som finansierade en höjning av grundavdraget och pensionärernas särskilda grundavdrag med . Den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare utvidgades så att den även gäller för pensionärer. fattades beslut om att infoga den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare i grundavdraget fr.o.m. . Inför genomfördes ånyo en skatteväxling med höjda skatter på energi och miljöskadliga utsläpp som finansierade en höjning av grundav- Höjningen av grundavdraget gavs en utformning som gynnade låg- och medelinkomsttagarna. Också vid de lägsta inkomstnivåerna genomfördes en förstärkning. Också under höstens budgetberedning inför fattades beslut om en grön skatteväxling. Sambandet mellan avgifter och förmåner inom den allmänna pensioneringen gjorde emellertid att ytterligare höjningar av grundavdraget inte bedömdes vara lämpliga. I stället infördes en skattereduktion om för alla. Den gröna skatteväxlingen ger ett utrymme för att sänka inkomstkatten som uppgår till . Utrymmet används för att genomföra den höjning av grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare som regeringen föreslår. När det gäller de olika motionsförslagen om förändringar i inkomstskatteskalan har dessa en varierande inriktning. Kraftiga allmänna sänkningar av inkomstskatten föreslås från flera håll, och det uttalade målet är att detta skall finansieras genom en minskning av statens och kommunernas ansvar på olika områden. Var och en skall få behålla mer av sin lön och på detta sätt kunna klara sig själv. Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvis underkännande av den gemensamma sektorn och betydelsen av de kollektiva lösningar som framstår som självklara för de allra flesta. Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högre utbildning m.m. tas för given eftersom finansieringen sker via skattsedeln. Dagens skattefinansiering innebär en dubbel omfördelning. Skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidra till de gemensamma kostnaderna, och de skattefinansierade tjänsterna och förmånerna fördelas i princip efter behov. En kraftig neddragning av den skattefinansierade gemensamma sektorn skulle därför innebära en försämring för många grupper, och utskottet är inte övertygat om att de alternativ som skall träda i stället verkligen skulle vara tillgängliga för alla. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om kraftiga sänkningar av inkomstskatten. Från sida föreslås att en rad avdrag omvandlas till statliga skattereduktioner för att öka kommunernas skatteunderlag och ge hög- och låginkomststagare en likvärdig avdragseffekt. En övergång till skattereduktioner när det gäller avdrag som syftar till att bestämma en nettoinkomst i en förvärvskälla bör enligt utskottets mening undvikas. Att behandla intäkter och kostnader i en förvärvskälla efter olika principer kan ge upphov till kraftiga variationer i det reella skatteuttaget. I en verksamhet med förhållandevis hög andel kostnader kan utfallet pendla mellan nollskatt och ett skatteuttag på av den verkliga inkomsten. Även om skattereduktioner i många fall kan vara en praktisk och enkel metod att uppnå en likabehandling är utskottet inte berett att tillstyrka den generella användning av metoden som föreslås. Från flera håll föreslås särskilda skatte- eller avgiftslättnader för pensionärer. Enligt utskottet finns det anledning att söka upprätthålla den lika behandling i skattehänseende som pensionsreformen medfört och som innebär att pensionärerna följer samma regler som övriga inkomststagare. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi232 yrkande 21, Fi259 yrkandena , 17 och 19, Sk451 yrkandena 2 och 3, Sk452 yrkandena 7, 8 och 36, Sk453 yrkandena 13, 6 och 28 och Sk454 yrkandena 710. Skattereduktion för fackföreningsavgift och a- kasseavgift Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skattereduktionen för fackföreningsavgift och a-kasseavgift skall slopas. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). har fattat beslut om en skattereduktion på för medlemsavgiften till en arbetstagarorganisation och om en skattereduktion på för avgiften till en arbetslöshetskassa. avskaffades avdragsrätten för avgiften till arbetslöshetskassa. De nya bestämmelserna har trätt i kraft (prop. 2001/02:35, bet. 2001/02: SkU6). I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 32 och 33 av m.fl. förelås att skattereduktionen för avgift till fackförening och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa slopas. Också i motion Sk452 yrkandena 10 och 40 av Per m.fl. avskaffas skattereduktionen för fackföreningsavgift och arbetslöshetskassa. I motion Fi259 yrkande 27 av m.fl. slopas skattereduktionen för fackföreningsavgift. Enligt utskottets mening syftar skattereduktionen för fackföreningsavgifter till att likställa villkoren för medlemskap i en arbetstagarorganisation med de villkor som gäller för medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Organisationer och förbund på arbetsgivarsidan har efter hand fört över den övervägande delen av sin verksamhet till särskilt bildade servicebolag och på det sättet gjort det möjligt för medlemsföretagen att dra av serviceavgifterna som driftskostnader i den bedrivna rörelsen. Mervärdesskattebestämmelsernas utformning har också medfört att arbetsgivarsidan i realiteten haft fördelar jämfört med arbetstagarsidan. Med en skattereduktion på för de medlemsavgifter som enskilda medlemmar betalar till sina arbetstagarorganisationer uppnås en faktisk skattemässig behandling som motsvarar den som gäller för avgifterna på arbetsgivarsidan. Rättviseskäl talar således för att skattereduktionen för fackföreningsavgifter bibehålls. När det gäller skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa har intentionen varit att avgiften skall vara avdragsgill, eftersom detta uppmuntrar den enskilde att skaffa sig ett försäkringsskydd mot följderna av arbetslöshet. Beloppsbegränsningen av avdraget för övriga kostnader under inkomst av tjänst har emellertid försämrat förutsättningarna för denna avdragsrätt, allteftersom den grupp som kommer över beloppsgränsen blivit mindre. Härigenom har det uppkommit en olikformighet vid beskattningen av arbetstagarsidan i förhållande till vad som gäller vid beskattningen av arbetsgivare, och det är av bl.a. detta skäl som fattat beslut om att ersätta avdragsrätten med en skattereduktion i dessa fall. Utskottet anser att både rättvise- och hanteringsmässiga skäl talar för att den nuvarande ordningen bibehålls. Utskottet avstyrker motionerna Fi259 yrkande 27, Sk452 yrkandena 10 och 40 och Sk453 yrkandena 32 och 33. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av reseavdraget till och avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) skall göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han behöver använda något transportmedel. Av- drag skall under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresor med egen bil. I sådant fall får avdrag göras med per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. Regeringen föreslår (punkt 34 delvis) att det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektive i tjänsten höjs från per mil till per mil. Höjningen genomförs för att stödja arbetslinjen i beskattningen av inkomster och delvis kompensera för den föreslagna höjningen av skatterna på drivmedel. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkanden 5 av m.fl. höjs reseavdraget till per mil och gränsbeloppet för avdrag för reskostnader från till . I motion Sk452 yrkande 41 av Per m.fl. avslås regeringens förslag om en höjning av milavdraget. I motion Fi259 yrkandena 18 och 34 av m.fl. ersätts reseavdraget med en skatterabatt på per mil kombinerat med en självkostnadsgräns om . Utskottet delar regeringens bedömning att reseavdraget bör höjas för att kompensera för höjningen av skatterna på drivmedel. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna Fi259 yrkandena 18 och 34, Sk452 yrkande 41 och Sk453 yrkande 5. Regional stimulans på skatteområdet Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om att en regional skattelättnad inte skall införas. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder på skatteområdet. Uppdraget skall i första hand avse höjda grundavdrag i stödområde A från . En särskild ram om avsätts för detta ändamål. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 35 av m.fl., motion Sk452 yrkande 46 av Per m.fl. och motion Fi259 yrkande 36 av m.fl. mot- sätter sig motionärerna att det planerade regionala stödet införs och tillgodoräknar sig de 300 miljoner som avsatts för detta ändamål i sina respektive inkomstberäkningar. Det är enligt utskottet angeläget att på olika sätt stimulera den regionala utvecklingen i de delar av där medborgare och företag kan ha höga kostnader till följd av långa avstånd och kallt klimat. Vissa skattenedsättningar finns redan. På punktskatteområdet finns en nedsättning av energiskatten på el för norra och en regional differentiering av fordonsskatten. På socialavgiftsområdet finns en särskild nedsättning för stödområde A. Det finns anledning att överväga ytterligare regionala inslag i skattesystemet. Utskottets delar regeringens bedömning att en utredning bör tillsättas med uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanser på skatteområdet. En särskild ram om bör avsättas för detta ändamål. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och avstyrker motionsyrkandena Fi259 yrkande 36, Sk452 yrkande 46 och Sk453 yrkande 35. Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare lättnader i förmånsbeskattningen av miljöbilar m.m. Jämför avvikande mening 4 (c). De nuvarande reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilar tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall justeras ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7). infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilar för att få till stånd en bättre överensstämmelse med det faktiska värdet. För en elbil eller elhybridbil blev det möjligt att justera ned förmånsvärdet till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan miljöan- Nedsättningen gäller och får inte överstiga . För bilar som drivs med alkohol eller med annan gas än gasol medges justering till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen gäller och får inte överstiga . En utvärdering av regelförändringen skall genomföras och vara klar före respektive tillämpningsperiods utgång. Den tillfälliga möjligheten till nedsättning förlängdes t.o.m. (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12 samt prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1). För en personbil som uppfyller kraven för miljöklass El eller Hybrid enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, tas fordonsskatt inte ut från det fordonet blir skattepliktigt första gången. I motion Fi259 yrkandena 23 och 24 av m.fl. anförs att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar har haft stor effekt på försäljningen av miljöbilar som tjänstebilar. skiljer man dock på elbilar (nedsättning till ) och bilar som drivs med alkohol eller gas (nedsättning till ). Denna skillnad är inte teknikneutral och missgynnar fordon drivna på gas och etanol. Motionärerna anser att nedsättningen skall vara generell. Alla bilar som drivs med el, alkohol eller gas får en nedsättning av förmånsvärdet till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Som en uppmuntran även till privatpersoner som väljer att köpa en miljöbil föreslår motionärerna att det införs en möjlighet för ca 5 000 nya miljöbilsägare att få en skattereduktion om . För enkelhetens och teknikneutralitetens skull föreslås att rabatten är lika för alla, oavsett inköpspris eller innehavstid. Bestämmelserna om beräkning av värdet av förmån av olika typer av miljöbilar syftar till att detta värde bättre skall motsvara det faktiska marknadsvärdet. Nedsättningen till nivån för en jämförbar bil syftar till att eliminera effekten av de högre tillverkningskostnader som är förenade med ny teknik. Den ytterligare nedsättning som gäller för el- och alkoholdrivna fordon hänger samman med att dessa har en begränsad räckvidd, att gasbilarnas tank tar upp en stor del av bilens lastutrymme och att tillgången på tankställen för alternativa drivmedel är begränsad. Värdet av förmånen av dessa fordonstyper är därför mer begränsat än vad som framkommer vid en direkt jämförelse med värdet på förmånsbil som drivs med konventionella drivmedel. Genom dessa justeringar förbättras också förutsättningarna för en ökning av beståndet av miljövänligare bilar.