yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Vidare gäller en femårig skattebefrielse enligt fordonsskattelagen för bilar som uppfyller kraven i miljöklass El eller Hybrid. Utskottet ser inte någon anledning att förändra de nu aktuella reglerna och avstyrker därför motion Fi259 yrkandena 23 och 24. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion för hushållstjänster. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats den 15 februari 1993den (prop. 1992/93:150, bet. 1992/ 93:SkU36) och den 15 april 1996den (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkomma en stimulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten. har beslutat införa en skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus (s.k. ROT-avdrag) den 15 april 2004den (bet. 2004/04:SkU3, prop. 2003/04:163). Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har i en gemensam motion (Sk408) lagt fram ett förslag om en skattereduktion för hushållstjänster. Förslaget innebär att en skattereduktion på införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet . Motionärerna anför att förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet jämfört med dagens regler. Motionen har remitterats till skatteutskottet och behandlas inte i detta ärende. Yrkanden om att en skattereduktion för hushållstjänster skall införas framställs i motionerna Sk453 yrkande 22 av m.fl. (m), Sk454 yrkande 6 av m.fl. (fp), Sk450 yrkande 9 av Per m.fl. (kd), Sk452 yrkande 11 av Per m.fl. (kd) och Fi259 yrkande 21 av m.fl. (c). Utskottet har tillstyrkt ett ROT-avdrag som en del av en lång rad förslag som lades fram i vårpropositionen för att driva på utvecklingen mot hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd. Utöver ROT-avdraget presenterades i vårpropositionen bl.a. förslag om fler utbildningsplatser inom arbetsmarknadspolitiken, friår i hela landet , försök med arbetstidsförkortning, ökade resurser till kommuner och landsting, höjt bistånd, en särskild satsning på barnfamiljerna som främst skall gå till barnfamiljer som lever under knappa ekonomiska villkor, höjda anslag för biologisk mångfald och klimatinvesteringar, skattestimulanser för miljöinvesteringar i offentliga lokaler samt nya resurser för anställda inom förskolan. Vårpropositionen godkändes av strax före sommaruppehållet 2004. Att utöver detta omfattande åtgärdspaket införa en särskild skattelättnad för vissa hushållstjänster finner utskottet inte motiverat. Några särskilda konjunkturpolitiska skäl för en stimulans av hushållssektorn finns enligt utskottets mening inte. Inte heller är den påstådda effekten av en överströmning av svart arbetskraft till vit något att ta fasta på, bl.a. eftersom metoden skulle vara mycket dyrbar för statskassan. I stället för att försöka minska svartarbetet inom denna sektor med en sådan skattestimulans anser utskottet att kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet bör föras på andra sätt. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi259 yrkande 21, Sk450 yrkande 9, Sk452 yrkande 11, Sk453 yrkande 22 och Sk454 yrkande 6. Beskattning av nordiska sjömän Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av den skattefrihet som gäller för vissa nordiska sjömän. Regeringen föreslår (punkt 30) att den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik förlängs till att gälla också vid taxering. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en skattelättnad för uthyrning av privatbostad. Jämför avvikande mening 1 (m). När en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts skall ersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen får inte dras av. I stället skall avdrag göras med för varje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelse av en privatbostadsfastighet skall vidare ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt skall i stället den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av. För bostadsrätt gäller att den del av innehavarens avgift eller hyra som avser den upplåtna delen skall dras av. Avdragsmöjligheterna är mer begränsade om upplåtelsen gäller någon form av närstående (42 kap. 3032 §§ IL, prop. 1989/90:110 s. 512, bet. 1989/ 90:SkU30). I motion Ub259 yrkande 6 av m.fl. (m) föreslår motionärerna att del av stadigvarande bostad skall få hyras ut utan att den som hyr ut behöver betala skatt på inkomsten. Om av en privatpersons stadigvarande bostad hyrs ut skall inkomsten vara skattefri upp till ett visst belopp. Detta är det snabbaste sättet att enkelt och billigt få fram bostäder för ungdomar och studerande. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Bo301 yrkande 5 av de m.fl. (m) De gällande reglerna om uthyrning av privatbostadsfastigheter och privatbostäder infördes i samband med skattereformen 1990. kunde olika regler gälla, och resultatet kunde bli allt från hel skattefrihet till full beskattning. Dessa förhållanden hade utsatts för kritik från flera olika utredningar, och skattereformen innebar en övergång till nuvarande enkla och likformiga regler för beskattningen på detta område. Reglerna får anses täcka både kostnader som normalt förorsakas av uthyrningen och eventuella utgifter för reparation och underhåll som uppkommit . Enligt utskottets mening skulle en skattebefrielse för uthyrning av del av bostad medföra gränsdragnings- och kontrollproblem och dessutom innebära ett inkomstbortfall. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom sådana förslag. Det finns enligt utskottets mening bättre metoder om man vill påverka produktionen av bostäder. har t.ex. infört särskilda investeringsstöd för hyresrätter och studentbostäder. Med dessa stöd har man hitintills beviljat bidrag till 17 000 studentbostäder. Investeringsbidrag har getts för 12 500 lägenheter, och den s.k. byggmomssänkningen har gällt 6 000 lägenheter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Ub259 yrkande 6 och Bo301 yrkande 5. Det fortsatta arbetet med 3:12-reglerna m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen förändringar i beskattningen av företagen och deras ägare. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I 57 kap. IL finns särskilda regler om fördelning mellan tjänst och kapital av utdelningar på s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretag och på kapitalvinster vid försäljning av sådana andelar. Den kapitalbeskattade delen av en utdelning räknas fram enligt en schablon som baseras på statslåneräntan och det kapital som nedlagts i företaget och lönesumman för i företaget anställd personal. Denna s.k. klyvningsränta motsvarar fr.o.m. statslåneräntan plus . Vid en försäljning av kvalificerade andelar behandlas upp till ett tak om 200 prisbasbelopp hälften som kapitalinkomst och hälften som inkomst av tjänst. De särskilda reglerna gäller bl.a. om andelsägaren själv eller någon närstående varit verksam i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller de fem föregående beskattningsåren. Enligt den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen räknas aktiva delägare och deras närstående som en person vid fördelningen mellan tjänst och kapital. Syftet med de särskilda reglerna för fåmansföretag om fördelning mellan tjänst och kapital är att inkomster som härrör från delägarnas arbetsinsatser i bolaget skall beskattas på samma nivå som andra förvärvsinkomster och inte enligt den proportionella skattesats om som gäller för utdelningar och kapitalvinster enligt reglerna om beskattning av kapitalinkomster. De särskilda reglerna fanns tidigare i 3 § 1212 e mom. den numera upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, och i dagligt tal kallas de fortfarande 3:12-reglerna. Den s.k. 3:12-utredningen (Fi 1999:12) har sett över regelsystemet och har avlämnat betänkandet Beskattning av småföretagare (2002:52). När det gäller avgränsningen av de företagare som skall omfattas av de särskilda reglerna, de kvalitativa villkoren, föreslås preciseringar och kompletteringar. En övergång till någon form av normallönemodell anser utredningen vansklig med hänsyn till att det är svårt att överblicka konsekvenserna av en omläggning till ett i grunden annorlunda system. Ut- redningen föreslår därför justeringar inom ramen för den nuvarande kapitalklyvningsmodellen, bl.a. att den kapitalinkomstbeskattade delen får beräknas med utgångspunkt från bolagets beskattade egna kapital (kallas BEK-modellen), och att utrymmet för kapitalinkomstbeskattning höjs så att klyvningsräntan uppgår till statslåneräntan med tillägg av en riskpremie på . Hälftendelningen mellan tjänst och kapital upp till 200 prisbasbelopp slopas. I stället skall belopp upp till 100 basbelopp tjänstebeskattas helt och belopp därutöver kapitalbeskattas. Lönesummeregeln förenklas betydligt, och de nuvarande begränsningsreglerna tas bort, och även företagarens egen lön skall få räknas in. Löneunderlaget skall enligt förslaget uppgå till av den framräknade lönesumman. Utredningens förslag har beräknats medföra ett skattebortfall om som enligt utredningen kan finansieras genom att maximal avsättning till periodiseringsfond för juridiska personer justeras ned till . Regeringen anför (avsnitt 8.3.4) att 3:12-reglerna bör förändras så att de blir mer gynnsamma för företagen. I budgetpropositionen aviserade regeringen en reformering av 3:12-reglerna i två steg. I ett första steg skulle riskpremien i den s.k. klyvningsräntan höjas från . I en proposition lämnades också ett sådant förslag, och har beslutat i enlighet med förslaget (prop. 2003/04:17, bet. 2003/04:SkU9, rskr. 2003/04:117, SFS 2003:1200). För det fortsatta arbetet aviserade regeringen olika alternativa skattelättnader som tillsammans med den redan genomförda åtgärden skulle ge en varaktig skattesänkning på . För det fortsatta arbetet aviserade regeringen i budgetpropositionen olika alternativa skattelättnader som tillsammans med den redan genomförda åtgärden skulle ge en varaktig skattesänkning på . Ett alternativ är en ytterligare höjning av klyvningsräntan. Ett andra alternativ är en justering av den lönesummeregel som bestämmer hur löner till anställda på visst sätt får medräknas i underlaget för beräkning av kapitalbeskattad utdelning och kapitalvinst. Ett tredje alternativ är en förändring av reglerna för kapitalvinstbeskattning och ett fjärde den s.k. BEK-modellen. I den efterföljande diskussionen, bl.a. i anslutning till tillväxtsamtalen, har ytterligare alternativ aktualiserats. Ett sådant gäller införande av regler där ägare till kvalificerade andelar under vissa förutsättningar (vid en viss storlek på antalet anställda och företagsledarens/ägarens egna löneuttag) inte skulle omfattas av 3:12-reglerna. Ett annat alternativ har gällt möjligheten att utvidga den s.k. takregeln. Denna regel begränsar den del av kapitalvinster som skall tjänstebeskattas. Utvidgningen skulle innebära att även andra tjänstebeskattade inkomster från företaget skulle beaktas. I sammanhanget kan erinras om att man i 3:12-utredningens betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52) föreslog en schablonregel för de mindre företagen. Ett av de möjliga reformalternativ som pekades ut i budgetpropositionen 2004 var den av 3:12-utredningen föreslagna BEK-modellen. Enligt gällande rätt används i princip företagarens egna anskaffningskostnader för aktierna som underlag för att beräkna hur stor del av en utdelning, och indirekt även den del av framtida kapitalvinster, som skall kapitalinkomstbeskattas. BEK-modellen innebär att i underlaget skall också ingå en viss del av företagets beskattade kapital. Modellen har sina förespråkare men kan också kritiseras. En utvidgning av detta slag skulle bidra till att sänka skattebelastningen på investeringar som finansieras med kvarhållna vinstmedel. skulle det innebära en förmånsbehandling av investeringar i 3:12-företag i förhållande till vad som gäller för andra aktiebolag och också innebära ökade möjligheter till omvandling av arbetsinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. De begränsningar av den fulla BEK- modellen som föreslogs av den s.k. 3:12-utredningen i syfte att motverka omfattande skatteomvandling riskerar att inte bli stabila. Utredningen föreslog att ett införande av BEK-modellen skulle finansieras genom att kapitalvinster i sin helhet beskattas som tjänsteinkomst, inte som till . Detta skulle kunna medföra betydande skatteskärpningar i vissa fall. Regeringen bedömer att nackdelarna med BEK-modellen får anses överväga fördelarna och avvisar därför modellen. Bedömningen av BEK-model- len skall enligt vad som anförs ses i relation till de alternativa åtgärder som redovisades i budgetpropositionen 2004 men också till de senare aktualiserade alternativen. Särskilt de senare alternativen ger ett delvis nytt perspektiv på det fortsatta reformarbetet. Finansministern har därför förordnat en expertgrupp med uppgift att genomföra en fördjupad prövning av 3:12-reglerna. I detta sammanhang är en utvidgning av takregeln och ett alternativ där under vissa förutsättningar 3:12-reglerna inte skall tillämpas av särskilt intresse. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Regeringen avser att därefter återkomma med förslag som skall träda i kraft . Det fördjupade analysarbetet innebär inte att de i budgetpropositionen 2004 utpekade alternativen skulle vara inaktuella. I den fortsatta beredningen kommer även övriga förslag, utöver de som har kommenterats, från 3:12- utredningens betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52) att beaktas. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 39 av m.fl. anförs att småföretagare är en skattemässigt missgynnad grupp eftersom de beskattas betydligt hårdare för sin avkastning än ägare av större företag. Motionärerna vill reformera beskattningen av fåmansbolag och avsätter för detta ändamål. Ett mer genomarbetat förslag till teknisk utformning kommer att redovisas i vårmotionen 2005. I liberalernas motion Sk454 yrkande 4 av m.fl. anförs att de regler som gäller för fåmansbolagen har lett till att ägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än små ägare i större bolag. Motionärerna vill sänka fåmansbolagens skatter och föreslår att dagens fåmansbolagsregler ersätts med den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). Den innebär att ägare kan ta ut en större utdelning i takt med att företaget växer. Motionärerna uppskattar kostnaden för denna reform till 2005 och till mellan 1,5 och på . I motioner Sk450 yrkandena 5, 6 och 8 och Sk452 yrkandena 12 och 13 av Per m.fl. föreslår motionärerna att det införs ett riskkapitalavdrag. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till en skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag skall få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen skall även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten skall gälla investeringar upp till en nivå av . Avdragsrätten skall ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. Riskkapitalavdraget kompletteras med etableringskonton. Att öppna ett etableringskonto innebär enligt vad som anförs i motionen att man kan sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. Ett etableringskonto skulle kunna locka mindre riskbenägna att starta eget. För vissa grupper, såsom invandrare, ungdomar och kvinnor, kan det tyvärr vara svårt att få banklån. För dem kan etableringskonto vara ett bra alternativ. Motionärerna anser att det behövs nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag och att regeringen bör återkomma med ett förslag till hur den s.k. BEK-modellen skall kunna ersätta nuvarande 3:12- regler. Vidare behövs en snar omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen där både skatten på aktieutdelningar och förmögenhetsskatten fasas ut. För att finansiera detta genomförs en höjning av bolagsskatten till . I motion Fi259 yrkandena 3, 9 och 10 av m.fl. anförs att de nuvarande reglerna för fåmansbolag är direkt tillväxthämmande. Ett företag som är framgångsrikt och expansivt extrabeskattas eftersom en del av vinsten kommer att beskattas som inkomst av tjänst och därmed som om det vore inkomst över den högsta brytpunken. Det är således mer lönsamt för entreprenören att satsa pengar i andras företag på börsen än på sitt eget. Motionärerna anför att de företagare som arbetar hårt och som lyckas i sin verksamhet skall belönas. småföretagare (2002:52) föreslog att den s.k. BEK-modellen skulle införas. Med denna modell kommer hänsyn att tas till allt arbetande kapital i företaget, och underlaget för hur det kapitalbeskattade utrymmet vid utdelning och kapitalvinst skall uppskattas kommer att genomföras på ett mer rättvist, rimligt och tillväxtfrämjande sätt. Motionärerna avsätter nästan och föreslår att fattar beslut om att införa BEK-modellen. Motionärerna anser att riskkapitalförsörjningen i rent generellt måste förbättras. För att delvis råda bot på detta föreslås ett s.k. starta-eget- sparande. Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefritt sparande på , totalt högst som grundplåt till det egna företaget. För förslaget beräknar motionärerna ett skattebortfall på 2005 och därefter. Vidare införs ett riskkapitalavdrag som är till för dem som väljer att finansiera starten av företag med eget sparade eller lånade pengar, utan att utnyttja starta-eget- sparandet. Skattebortfallet för denna åtgärd beräknas till för och och . Motionärerna föreslår att beslutar införa ett personligt riskkapitalavdrag . Enligt utskottets mening finns det anledning att avvakta resultatet av regeringens pågående arbete med 3:12-reglerna. Inriktningen är att reglerna skall förändras så att de blir mer gynnsamma för företagen, och de skattelättnader som övervägs skulle tillsammans med den redan genomförda åtgärden ge en varaktig skattesänkning på . En expertgrupp arbetar med att genomföra en fördjupad prövning av 3:12-reglerna, och uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Regeringen avser att därefter återkomma med förslag som skall träda i kraft . Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagens investeringsbenägenhet. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena om slopad skatt på aktieutdelning. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. Detta förhållande har beaktats i samband med att beslutat om en rad ändringar i syfte att förbättra villkoren för nyföretagande och entreprenörskap. En lättnad i beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på aktier i onoterade bolag infördes och har utvidgats genom olika beslut . Även villkoren för finansiering med egna vinstmedel har förbättrats. Enskilda näringsidkare fick vid taxering utvidgade möjligheter till reservering genom avsättning till periodiseringsfond, och denna möjlighet har ytterligare förbättrats som ett resultat av en mer ingående undersökning av hur företagen använder periodiseringsfonderna (prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening inte någon anledning att överväga att införa ett särskilt avdrag för investeringar i onoterade aktier. Utskottet avstyrker därför förslaget om ett permanent riskkapitalavdrag. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna inte lägger hinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och att avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag eller att expandera sin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser i samband med nystart av företag ger emellertid inte denna effekt utan skapar tvärtom en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om olika former av starta-eget-avdrag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi259 yrkandena 3, 9 och 10, Sk450 yrkandena 5, 6 och 8, Sk452 yrkandena 12 och 13, Sk453 yrkande 39 och Sk454 yrkande 4. Ändrade regler för periodiseringsfonderna Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om en räntebeläggning av de juridiska personernas periodiseringsfonder och avstyrker motionsyrkandena. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen aviserar (avsnitt 8.3.5) ett förslag om räntebeläggning av vinstmedel som juridiska personer avsatt i periodiseringsfondssystemet. Räntebeläggningen uppnås genom att en schablonintäkt beräknas på de avsatta vinstmedlen och tas upp vid inkomstbeskattningen. Åtgärden skall träda i kraft . Eftersom de tidigare föreslagna lättnaderna beträffande arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatterna till inte oväsentlig del kommer företagssektorn till godo genom att ägarkollektivet gynnas är det enligt vad som anförs rimligt att förändringarna finansieringsmässigt balanseras genom vissa förändringar av beskattningsreglerna för företag. En fördel med räntebeläggningsmetoden är att möjligheten att utjämna företagets resultat mellan olika beskattningsår i allt väsentligt behålls intakt. Mot en generell tillämpning av räntebeläggningsmetoden talar att det komplicerar reglerna särskilt för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag som är fysiska personer. Detta står i strid med regeringens ambitioner att förenkla för dessa företag. Denna konflikt undviks om dessa företag inte omfattas av ändringen. En sådan lösning leder visserligen till en marginellt ökad oenhetlighet i skattereglerna mellan juridiska personer och övriga företagsformer. Detta måste vägas mot målet om enkla regler för dessa näringsidkare. Regeringen bedömer att förenklingsaspekten väger tyngre i denna fråga. som i inkomstskattesammanhang anses som juridiska personer bör därför omfattas av ett system med räntebeläggning av periodiseringsfonderna. Moderata samlingspartiet, , och motsätter sig förslaget och räknar därför inte med några inkomster från detta förslag. Avslagsyrkanden framställs i motionerna Sk453 yrkande 40 av m.fl. (m) och Fi259 yrkandena 35 av m.fl. (c). Utskottet delar regeringens bedömning att lättnaderna i arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen till inte oväsentlig del kommer företagssektorn till godo genom att ägarkollektivet gynnas och att det är rimligt att förändringarna finansieras genom en räntebeläggning av juridiska personers periodiseringsfonder. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Fi259 yrkande 35 och Sk453 yrkande 40. Utskottets delförslag i korthet