yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — I motion Fi207 av och () anförs att regeringen omgående bör ta initiativ till en avveckling av reklamskatten. I motion Fi226 av och To- mas () föreslås att fattar beslut om att reklamskatten avskaffas. I motion Sk215 av () vill motionären ta bort reklamskatt för pensionärsorganisationer. I motion Sk452 yrkande 35 av Per m.fl. anförs att det är av yttersta vikt att fria svenska medier skall kunna verka under fria ekonomiska förutsättningar som stimulerar utbudet av journalistiskt material. Att ett av fattat beslut ignoreras av regeringen i en så viktig fråga är allvarligt. Regeringen bör verkställa det av tidigare fattade beslutet och återkomma till med förslag till hur reklamskatten kan avskaffas. I motion Fi210 av () anförs att givit regeringen i uppdrag att pröva frågan om att fasa ut reklamskatten. Regeringen bör nu följa beslut och bereda plats för en fortsatt avveckling av reklamskatten. I motionerna Fi211 av och () och Fi216 av och () anför motionärerna att regeringen under /05 bör lägga fram ett förslag om avskaffad reklamskatt. Utskottet har redan tidigare klargjort sin uppfattning att reklamskatten bör avskaffas och att avvecklingen bör påbörjas när det statsfinansiella utrymmet medger det. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om att nu skall fatta beslut i saken eller rikta olika tillkännagivanden till regeringen i syfte att få till stånd en avveckling. Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella motionsyrkandena. Fordonsskatt på personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjda fordonsskatter på personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 31) att fordonsskatten för bensindrivna personbilar höjs . Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar höjs . Fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar höjs . Höjningarna träder i kraft . Någon generell höjning av fordonsskatten för personbilar har inte skett . Det innebär att den reala skattebelastningen har minskat. Som ett steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemet föreslår regeringen en genomsnittlig höjning av fordonsskatten för bensindrivna personbilar (inklusive övriga personbilar som inte kan drivas med dieselolja) och för dieseldrivna personbilar. För ett normalhushåll kommer den större höjningen av skatten på dieselolja att kompenseras genom en mindre höjning av fordonsskatten på dieselbilar. Nuvarande nivå på fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar är betydligt lägre än jämförbara viktklasser för främst dieseldrivna personbilar. Den stora skatteskillnaden leder till en omfattande skattebetingad ombyggnad från personbil till lätt lastbil med merkostnader för myndigheter och mindre skatteintäkter som följd. Även av miljöskäl är det olämpligt att skatten på lätta bussar och lätta lastbilar är lägre än skatten på personbilar. Regeringen anser därför att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskatten på personbilar. Som ett första steg föreslås en genomsnittlig höjning av fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar . För att öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör en koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon införas. har föreslagit att fordonsskatten läggs om till att vara baserad på koldioxidutsläpp i stället för på vikt och typ av drivmedel. Fordonsskatten differentieras efter respektive fordons utsläpp av koldioxid per kilometer. Dieseldrivna fordon som omfattas av den koldioxidbaserade fordonsskatten får ett tillägg på fordonsskatten, eftersom utsläppskraven är något lägre för dieseldrivna fordon än för bensindrivna fordon och skatten på dieselolja är lägre än på bensin. Lätta bussar och lätta lastbilar bedöms kunna inkluderas i den koldioxidbaserade fordonsskattemodellen fr.o.m. modellår . Regeringen anför att fordonsskatten för lätta fordon bör vara baserad på koldioxidutsläpp för att öka miljöstyrningen. Den nya fordonsskatten bör inledningsvis gälla enbart för personbilar av modellår eller senare samt för personbilar som uppfyller minst miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. Förutom personbilar skall även andra lätta fordon omfattas av den nya koldioxidbaserade fordonsskatten. Regeringen planerar att driva det forsatta arbetet med målet att ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft . Avslagsyrkanden framställs i Moderata samlingspartiet i motion Sk453 yrkande 10 av m.fl., liberalernas motion Fi232 yrkande 19 av m.fl., motion Sk452 yrkande 23 av Per m.fl. och motion Fi259 yrkande 29 av m.fl. I motion Fi213 yrkandena 2 och 3 av de () anför motionären att högre bensin- och dieselskatt samt extra skatt på tunga fordon kommer att göra det omöjligt för många funktionshindrade att ha kvar sina bilar. Möjligheten att arbeta försvåras och belastningen på färdtjänst kommer att öka. Alla blir förlorare och den enskildes möjlighet att försörja sig själv försvåras och friheten som bilen står för inskränks. Utskottet delar regeringens bedömning att den gröna skatteväxlingen inom trafikområdet bör innefatta en höjning av fordonsskatten som uppgår till för bensindrivna personbilar och för dieseldrivna personbilar. Miljöskäl och problemen med skattebetingade ombyggnader talar vidare för att fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar bör likställas med fordonsskatten för personbilar. Utskottet har därför inte någon invändning mot regeringens förslag om en höjning av fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar . Höjningen av fordonsskatten ingår som en del i den gröna skatteväxling som skapar ett utrymme om för en sänkning av inkomstskatten genom höjt grundavdrag. Ett genomförande av förslag om en övergång till en koldioxidsbaserad fordonsskatt skulle enligt utskottets mening stärka fordonsskattens miljöstyrande effekt och utskottet har inte någon invändning mot regeringens planer på en sådan förändring. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi213 yrkandena 2 och 3, Fi232 yrkande 19, Fi259 yrkande 29, Sk452 yrkande 23 och Sk453 yrkande 10. Trängselskatten och miljöanpassade bilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att miljöanpassade bilar skall undantas från trängselskatt och avstyrker motionsyrkande om slopad trängselskatt m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 27 delvis) att trängselskatt inte skall betalas för miljöanpassade som är utrustade med teknik för drift helt eller delvis med el, alkohol eller annan gas än gasol. liberalerna avslår i motion Fi232 yrkande 17 av m.fl. regeringens förslag om ett undantag från trängselskatt för miljöbilar. , framställer vidare yrkanden om att trängselskatten skall avskaffas. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk453 yrkande 11 av m.fl. (m), Sk252 av (), N349 yrkande 6 av baix-Lundin m.fl. (m), Fi270 yrkande 7 av m.fl. (fp), Fi268 av m.fl. (fp), Sk452 yrkande 24 av Per m.fl. (kd), N239 yrkande 13 av m.fl. (kd), Fi259 yrkande 30 av m.fl. (c) och T464 yrkande 26 av m.fl. (m). I motion T260 yrkande 3 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att beslutsformerna för införande av trängselskatten har varit oacceptabla. Utskottet har tillstyrkt att trängselskatten införs och är följaktligen inte berett att nu avveckla skatten eller att rikta tillkännagivanden till regeringen om beslutsformerna vid dess införande. Utskottet avstyrker därför motionerna Sk453 yrkande 11, Sk252, N349 yrkande 6, Fi270 yrkande 7, Fi268, Sk452 yrkande 24, N239 yrkande 13, Fi259 yrkande 30, T464 yrkande 26 och T260 yrkande 3. Utskottet ser i likhet med regeringen fördelar med en ordning där miljöanpassade bilar undantas från trängselskatten. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Fi232 yrkande 17. Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt bör tas ut på Svinesundsbroarna. Avsikten är att en ny bro över vid skall tas i bruk . Regeringen avser att lägga fram förslag om att ta ut skatt vid färd över dels den nya bron, dels den befintliga bron. Ett skatteuttag vid färd över Svinesundsbroarna är i enlighet med den överenskommelse som ingåtts mellan och om finansiering av den nya broförbindelsen. Skatten skall börja tas ut när den nya bron tas i bruk. Utskottet har ingen invändning mot regeringens planer på att ta ut skatt vid färd över såväl den nya som den befintliga för att på det sättet uppfylla åtaganden i överenskommelsen med om finansiering av den nya bron. Stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om kreditering på skattekonto av ett stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Regeringen föreslår (punkt 29) att ett investeringsstöd införs till fastighetsägare av flerbostadshus i syfte att stimulera inrättandet av källsorteringsutrymmen. Den stödberättigade investeringen skall genomföras till . Stödet skall tillgodoföras fastighetsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Regeringen anser att kreditering av fastighetsägarens skattekonto är ett lämpligt förfarande för att tillgodoföra fastighetsägaren det beviljade stödet. Kreditering av skattekonton är ett förfarande som har använts för andra stöd. Stödet har anmälts till kommissionen i enlighet med EG- fördragets regler om statligt stöd. Skriftväxling pågår med kommissionen, och det är osäkert om beslut kan erhållas före riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen. Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommis- sionen har gett sitt godkännande och det är angeläget att stödet beslutas och införs utan onödig fördröjning föreslås att regeringen bemyndigas att fastställa tidpunkt för ikraftträdande. Motionsyrkanden om avslag på regeringens förslag framställs av Moderata samlingspartiet i motion Sk453 yrkande 16 av m.fl. och av i motion Sk452 yrkande 44 av Per m.fl. Utskottet har inte någon invändning mot förslaget om att det planerade stödet för källsortering krediteras på skattekonto. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrker motionerna Sk452 yrkande 44 och Sk453 yrkande 16. Stöd för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om kreditering på skattekonto av en investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp) och 3 (kd). Regeringen föreslår (punkt 28) att ett investeringsstöd införs till ägare av fastigheter med offentliga lokaler i syfte att stimulera vissa specificerade investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor. Stödet skall främja ökad energieffektivitet och ökad användning av förnybara energikällor samt bidra till att öka investeringarna inom bygg- och fastighetssektorn och därmed stimulera till en ökad sysselsättning. Den stödberättigade investeringen skall genomföras till , utom vad avser solceller, där genomförandeperioden utsträcks till . Stödet tillgodoförs fastighetsägarna genom en kreditering av stödet på skattekonto. En anmälan skall ske till kommissionen i enlighet med EG-fördragets regler om statligt stöd. Regeringen anför att det är angeläget att stödet beslutas och införs utan onödig fördröjning. Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommissionen har gett sitt godkännande och då godkännande inte kan förväntas före riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen bör regeringen bemyndigas att fastställa datum för ikraftträdande. Avslagsyrkanden framställs av Moderata samlingspartiet i motion Sk453 yrkande 37 av m.fl., av liberalerna i motion Fi232 yrkande 18 av m.fl. och av i motion Sk452 yrkande 45 av Per m.fl. Utskottet har inte någon invändning mot förslaget om att det planerade investeringsstödet för ägare av fastigheter med offentliga lokaler krediteras på skattekonto. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi232 yrkande 18, Sk452 yrkande 45 och Sk453 yrkande 37. Vissa stödformer som krediteras på skattekonto Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om avskaffande av ett antal stöd som krediteras på skattekonto respektive en utvidgning av investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk453 av m.fl. att en rad stödformer som krediteras på skattekonto avskaffas. Yrkandena gäller skattereduktionen för rederinäringen (yrkande 29), anställningsstödet (yrkande 30), skattereduktionen för installation av bredband (yrkande 31), skattenedsättningen för miljöförbättrande installationer i småhus (yrkande 36) och investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder (yrkande 43). föreslår i motion Sk452 yrkande 28 av Per m.fl. att investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder ersätts med en skattereduktion vid nyproduktion av flerbostadshus som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs. De stödformer som föreslås avskaffade i motion Sk453 har införts vid olika tillfällen och med skilda motiveringar. Utskottet är inte berett att tillstyrka att dessa stöd slopas och avstyrker därför motion Sk453 yrkandena , 36 och 43. Utskottet är inte heller berett att ersätta investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder med en skattereduktion vid nyproduktion av flerbostadshus. Utskottet avstyrker därför även motion Sk452 yrkande 28. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns och avstyrker godkännande av Moderata samlingspartiets, liberalernas, och inkomstberäkningar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 5) att godkänner att statsbudgetens inkomster budgetåret beräknas till , varav från inkomsttiteln m.m. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och begär i sina partimotioner godkännande för sina respektive inkomstberäkningar. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi231 yrkande 5 av m.fl. (m), Fi232 yrkande 4 av m.fl. (fp), Sk452 yrkande 1 av Per m.fl. (kd) och Fi234 yrkande 7 av m.fl. (c). anför vidare i motion Sk452 yrkande 26 att de föreslår totalt mer än regeringen för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning. Som en effekt av detta räknar de försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med . Utskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns och avstyrker med hänvisning till ställningstagandena i det föregående motionsyrkandena om godkännande av Moderata samlingspartiets, liberalernas, och inkomstberäkningar. När det gäller effekterna av ett resurstillskott till skatteförvaltningen framstår ett så direkt samband som motionärerna räknar med för inte som realistiskt. En ökning av anslaget kräver tid innan den kan ge effekt och innebär också en omställning som i sig kan vara effektivitetssänkande. Enligt utskottets mening bör man vid jämförelser mellan de olika budgetalternativ som föreligger i ärendet inte räkna med denna typ av effekter på inkomsterna under det aktuella budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet även det nu aktuella motionsyrkandet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi231 yrkande 5, Fi232 yrkande 4, Fi234 yrkande 7 och Sk452 yrkandena 1 och 26. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram , preliminär utgiftsram och beräkningen av utgifter och avstyrker motionsförslag om större respektive mindre ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Utgiftsområdet omfattar , och exekutionsväsendet (och kronofogdemyndigheterna). De nämnda myndigheternas verksamhet ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution. Ytterligare en myndighet med verksamhet inom detta politikområde är (utgiftsområde 6), som har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Kronofogdemyndigheternas organisation har utretts. Med utgångspunkt i utredningens förslag och mot bakgrund av de remissvar som inkommit anser regeringen att exekutionsväsendets indelning i regioner skall upphöra . Regeringen återkommer till frågan om den rikstäckande verksamhetens organisatoriska hemvist, dvs. om denna skall vara knuten till eller bedrivas inom ramen för en helt fristående myndighet. Kronofogdemyndigheterna och skall fortsätta det arbete som inletts med att utveckla samverkan mellan myndigheterna när det gäller gemensamt stöd, dvs. drift och utveckling av IT-stöd samt administrativt stöd. Regeringen föreslår att skall besluta om en utgiftsram för utgiftsområdet på i det närmaste och godkänna en preliminär utgiftsram på samt godkänna beräkningen av utgiften på . I jämförelse med anvisade medel ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvudsakligen av att utgiftsområdet ökas med till följd av att och kronofogdemyndigheterna får nya uppgifter som en konsekvens av en förändrad förmånsrätt för skatter. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av att får i uppgift att hantera ärenden om skattereduktion (ROT-avdrag). Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med till följd av insatser för en effektivare bekämpning av smuggling. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka till följd av förändrad pris- och löneomräkning. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vårproposition föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta förklaras av nya uppgifter vid och kronofogdemyndigheterna till följd av förändrad förmånsrätt för skatter och hantering av ROT-avdrag. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras av förstärkta insatser med för bekämpning av storskalig smuggling och annan gränsöverskridande organiserad brottslighet samt förändrad pris- och löneomräkning. De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. I det löpande arbetet skall myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmänhet och företag skall förbättras. Myndigheterna skall sträva efter att minska antalet fel hos allmänhet och företag. Av stor betydelse är att myndigheterna kan få dessa grupper att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i regelsystemen. Efterlevnaden av reglerna kan därmed öka och förekomsten av fel minska. Myndigheterna skall underlätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig. Därvid bör myndigheterna se till att de regelverk som myndigheterna själva disponerar över är så enkla som möjligt. En förutsättning för att uppnå detta är en väl utvecklad dialog med allmänhet och företag. Myndigheterna skall tillhandahålla en god och kostnadseffektiv service. Sammantaget bör detta leda till att felen minskar och att fullgörandekostnaderna för allmänhet och företag minskar. Kontrollverksamheten skall göras mer träffsäker och myndigheterna skall utifrån riskbedömningar besluta om vilka åtgärder som behöver vidtas. I övrigt är förutsättningarna och inriktningen i hög grad specifika för respektive myndighetsområde. skall fortsättningsvis prioritera skattekontrollen. Kontrollen skall i första hand inriktas mot företag vilka hanterar stora skatteunderlag och mot internationella transaktioner samt ekonomisk brottslighet. Myndigheten skall även arbeta förebyggande och underlätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig. Exekutionsväsendet skall prioritera verksamheten i enlighet med den nya indrivningspolicyn. och skall prioritera insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. I Moderata samlingspartiets motion Fi231 av m.fl. föreslås att utgiftsramarna för de nu aktuella åren minskas i förhållande till regeringens förslag med , respektive (yrkandena 6 delvis och 7 delvis). Förslaget innebär minskade anslag till och kronofogdemyndigheterna. Minskningen av anslag motiveras av att partiet i andra sammanhang föreslår att flera administrativt tunga skatter avskaffas, t.ex. förmögenhetsskatten. Förslaget innebär vidare ökade anslag till Tullen. Ök- ningen är för vart och ett av de tre åren. är att Tullen fyller en viktig funktion i brottsbekämpningen, inte minst när det gäller narkotika och att Tullens verksamhet skall finansieras via anslag och inte delvis genom att offentligrättsliga medel tas i anspråk. I liberalernas motion Fi232 yrkandena 8 delvis, 9 delvis och 11 delvis av m.fl. föreslås utgiftsramar för de tre åren som är större än vad regeringen föreslagit. större utgiftsramar används till skattemyndigheternas arbete mot skattefusk och skatteundandragande samt till . I motion Fi233 av m.fl. föreslås utgiftsramar som är lägre än vad regeringen föreslagit för utgiftsområdet. Enligt förslaget minskas utgiftsramen med , med och med . Förslaget innebär ökade anslag till med 100, 150 respektive för effektivare skattekontroll. Partiet säger nej till en extra satsning med anledning av ändrade förmånsregler och sparar på så sätt vart och ett av åren. Förslaget bygger slutligen på att 160, 220 respektive tillgodoräknas i administrativa besparingar på till följd av att partiet i sitt budgetalternativ föreslår att fastighetsskatten och förmögenhetsskatten avskaffas. , slutligen, föreslår i motion Fi234 yrkande 3 delvis av m.fl. besparingar på och kronofogdemyndigheterna samt att flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Partiet föreslår beträffande utgiftsområde 3 utgiftsramar som är , respektive lägre än regeringen föreslagit. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet och de förändringar däri som fyra partier föreslår framgår av följande tabell. Ramar för utgiftsområde 3 Utskottet konstaterar att , kronofogdemyndigheterna och på ett positivt sätt bidrar till att uppfylla målet för politikområdet. Man har genomfört förbättringar som resulterat i en positiv resultatutveckling och i effektiviseringar. Förutsättningar finns för att förbättra verksamheten ytterligare och att bättre utnyttja de resurser som står till myndigheternas förfogande. bör även fortsättningsvis utnyttja de möjligheter som den nya organisationen ger för att säkerställa en hög effektivitet, inte minst för en förbättrad kontroll. heten är det viktigt att arbetet med den nya indrivningspolicyn fortsätter och att hanteringen av nya gäldenärer prioriteras. Enligt utskottets mening är det förebyggande arbetet riktat till ungdomar också mycket angeläget. Fusk med internationell anknytning bör bekämpas genom en ökad samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. ansträngningar med att effektivisera verksamheten när det gäller den brottsbekämpande verksamheten och att förbättra servicen till företag och allmänhet bör fortsätta. I jämförelse med anvisade medel föreslår regeringen en ökad ram för utgiftsområdet med 2005. och kronofogdemyndigheterna får nya uppgifter till följd av förändrad förmånsrätt för skatter och hantering av ROT-avdrag och behöver ökade resurser. Insatser görs också för en effektivare bekämpning av smuggling. Utskottet anser att utgiftsramen är väl avvägd och har inget att erinra mot de överväganden som ligger till grund för förslaget. Detsamma gäller regeringens förslag till preliminär utgiftsram och utgiftsberäkning . Enligt utskottets mening tillgodoser förslaget väl behovet av ett effektivt arbete mot skattefusk och annan brottsbekämpande verksamhet. Utskottet har ovan avvisat oppositionspartiernas förslag om avvecklad fastighetsskatt och förmögenhetsskatt och motsätter sig följaktligen de administrativa besparingar på som oppositionen lägger till grund för sina alternativa utgiftsramar.