yttr · GS05SfU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 m.m. Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2004/05:1 Budgetpropositionen (volym 1) om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten samt låneramar (yrkandena 1-17 och 27-36) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är ett resultat av samarbetet mellan Socialdemokraterna, . De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning respektive beräkning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde jämte lagförslag 3.6. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner: Fi231 yrkandena 5-7 av m.fl. (m) Fi232 yrkandena 4, 8, 9, 11, 12 och 20 av m.fl. (fp) Fi233 yrkandena 5, 7 och 9 av m.fl. (kd) Fi234 yrkandena 3 och 7 av m.fl. (c) Fi259 yrkande 37 av m.fl. (c) Sk450 yrkande 15 av Per m.fl. (kd) Sk452 yrkandena 19 och 20 av Per m.fl. Sk453 yrkandena 34, 41 och 42 av m.fl. (m). Utskottet överlämnar med eget yttrande motion Sf357 yrkande 14 av m.fl. (m). Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på 6 . Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition ökar med , vilket huvudsakligen förklaras av volymförändringar, högre ersättning till landstingen för asylsökandes sjukvård samt höjda anslag för att minska ärendebalanserna hos utlänningsmyndigheterna. I förhållande till anvisade medel 2004 minskar utgifterna med . Detta förklaras i huvudsak av volymförändringar. Den preliminära utgiftsramen uppgår till , och utgifterna beräknas uppgå till . Beträffande integrationspolitiken anges i budgetpropositionen att regeringen disponerar för en långsiktig satsning för att stimulera inrättandet av skyddat boende, vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor, som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. beräknas sammanlagt fördelas till länsstyrelserna för detta ändamål. För 2005-2007 avsätter regeringen, utöver tidigare tilldelade medel, ytterligare för fortsatta insatser för denna grupp ungdomar. Vidare tillförs Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) extra resurser liksom de s.k. antidiskrimineringsbyråerna. I övrigt framgår det av budgetpropositionen att färre flyktingar beräknas tas emot i kommunerna under 2005-2007 och att utgifterna därmed förväntas minska kraftigt. Storstadspolitiken skall enligt budgetpropositionen utvärderas och erfarenheterna omvandlas till kunskap som skall spridas från de sju storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal till kommuner med liknande situationer. Politikområdet har inte tilldelats några medel , och inte heller föreslås några medel. När det gäller migrationspolitiken bedömer regeringen att det kommer 22 000 asylsökande till , vilket kan jämföras med 2003 då 31 355 personer ansökte om asyl. Dessutom beräknar regeringen medel för överföring och mottagande av 1 840 s.k. kvotflyktingar. Vidare framgår av budgetpropositionen att ett omfattande arbete pågår för att dels reformera och effektivisera asylprocessen, dels införa en ny instans- och processordning från . Därtill föreslås att och får ökade resurser (sammanlagt ) för att minska ärendebalanserna bl.a. inför en ny instans- och processordning. I motion Fi231 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med 2005 och med 610,6 respektive 2006 och 2007. Motionärerna anser att en avveckling av bör inledas och att anslag 10:2 Integrationsåtgärder successivt bör avvecklas. Stödet till , verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld bör dock kvarstå. Vidare föreslås att anslag 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering förs över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. När det gäller anser motionärerna att verket bör ta över ansvar för att distribuera ersättningarna till kommunerna samt tillföras medel för att korta handläggningstiderna. Sistnämnda åtgärd innebär att anslag 12:2 Mottagande av asylsökande kan minskas. I motion Fi232 yrkandena 8, 9 och 11 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med vartdera och 2007. bör enligt motionärerna läggas ned 2006. Vidare bör tillföras ytterligare medel för anställning av fler asylhandläggare. Därmed kan handläggningstiderna förkortas och kostnaderna för mottagande av asylsökande minskas (anslag 12:2). I motion Fi233 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med 413 respektive 2006 och 2007. Motionärerna föreslår en nedläggning av från den Vissa av verkets uppgifter bör övertas av och DO. Vidare bör DO tillföras medel för att stärka arbetet mot rasism, diskriminering och främlingsfientlighet. Däremot bör satsningen på antidiskrimineringsbyråer avvisas. Anslaget till bör ökas för att förkorta handläggningstiden i asylärenden. Genom att tillföra medel för kortare handläggningstid frigörs resurser som annars går till sjukvård och boende inom anslag 12:2 Mottagande av asylsökande. Det anslaget kan därmed minskas. bör inte pröva uppehållstillstånd för adopterade barn eller för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd, vilket också frigör resurser. Slutligen bör systemet med förhandlingar och avtal med kommunerna avskaffas. Stödet till en nyanländ person bör i stället bestå av en utvecklingspeng som följer individen och utbetalas av socialförsäkringsadministrationen. Medel för detta tillförs utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I motion Fi234 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med 181 respektive . Motionärerna anser att anslag 12:4 kan reduceras då nämnden skall upphöra till följd av införandet av en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna respektive beräkning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2005 5 589 - 384 - 722 - 391 - 89 - 255 - 183 Integrationspolitiken syftar till att alla som bor i skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter bl.a. i fråga om arbete och utvecklingsmöjligheter. Utskottet kan liksom regeringen konstatera att många personer med utländsk bakgrund ännu inte har samma möjligheter som andra på flera områden, bl.a. är svårigheterna att etablera sig på arbetsmarknaden betydande. Eftersom nyckeln till en lyckad integration i det svenska samhället i hög grad ligger i att få ett arbete måste integrationspolitiken framför allt inriktas på att förbättra möjligheterna till arbete och försörjning. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bedömning att den resurs som människor med utländsk bakgrund utgör i arbetslivet måste tas till vara i hela sin potential och att nyanländas introduktion måste bli effektivare som fortsatt kraftfulla insatser krävs för att bekämpa etnisk diskriminering och motverka främlingsfientlighet och rasism. Det sistnämnda är inte minst viktigt eftersom regeringens analys visar att skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda personer bl.a. kan förklaras av den diskriminering som finns i det svenska samhället. Mot bakgrund härav ser utskottet med tillfredsställelse på de föreslagna förstärkningarna av DO och av de s.k. antidiskrimineringsbyråerna. Regeringens analys visar också att utrikes födda kvinnor har det sämre ställt än utrikes födda män på många områden. Framför allt får de en sämre introduktion än männen, vilket delvis kan förklara skillnaderna i sysselsättning mellan grupperna. Bland annat med hänsyn härtill anser utskottet att integrationspolitiken och uppgiften att minska utanförskapet måste ges en hög prioritet och att särskilt kvinnornas situation måste uppmärksammas. Utskottet välkomnar den fortsatta satsningen på ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor, som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. roll som central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågorna är viktig, men då verket nu har funnits () kan det finnas fog för att utvärdera myndigheten och dess uppdrag. På utskottets initiativ genomförde dåvarande revisorer en granskning av hur väl fyller sitt syfte. Enligt granskningsrapporten måste roll tydliggöras liksom de statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken. Regeringen har med anledning härav beslutat att göra en översyn av integrationspolitikens organisering och effektivitet och även överväga förändringar av verkets uppdrag. Utan en sådan översyn är det enligt utskottet inte möjligt att ta ställning till framtida uppdrag. När det gäller migrationspolitiken konstaterar utskottet att antalet asylsökande har minskat . skedde en femprocentig minskning. Därefter har minskningen fortsatt, och t.o.m. september har 17 665 personer sökt asyl här, vilket omräknat till helår motsvarar drygt 23 500 personer. Som redan nämnts bedömer regeringen att 22 000 personer kommer att söka asyl i . Ett minskat antal asylsökande och det förhållandet att och tillförs mer resurser ökar enligt utskottets mening förutsättningarna för myndigheterna att minska de alltför långa och för de enskilda individerna mycket påfrestande handläggnings- och vistelsetiderna. Eftersom antalet asylsökande är av avgörande betydelse för kostnadernas utveckling inom området blir effekten av ett minskat antal asylsökande att även kostnaderna för migrationspolitiken kommer att minska. Som redovisas i budgetpropositionen räknar regeringen med att utgifterna blir ca lägre 2007 jämfört med . Prognosen för antalet asylsökande är som alltid mycket osäker och beror i högsta grad på omvärldsfaktorer. Utskottet avser att - inom ramen för beslutad utgiftsram - återkomma i frågan i samband med behandlingen av regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet liksom av regeringens skrivelse 2003/04:53 Resultat och kostnader i asylprocessen. Även resultatet av utskottets egen uppföljningsstudie av resurser i förhållande till kostnaderna för asylmottagandet kan därvid få betydelse. Studien skall redovisas för utskottet . Beträffande frågan om att införa en ny instans- och processordning konstaterar utskottet att en sådan enligt regeringen skall införas och att en proposition skall föreläggas . Kostnaderna för att föra över prövningen av asylärenden från till allmän förvaltningsdomstol har såvitt kan utläsas av budgetpropositionen ännu inte beaktats vid beräkningen av ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Inte heller har anslag 12:4 anpassats till detta förhållande . Med tanke på reformens omfattning är det enligt utskottet förståeligt om redovisningen av de ekonomiska konsekvenserna får anstå till dess att den aviserade propositionen föreläggs . Utskottet noterar att regeringen föreslår att anslag 12:1 ökas med för de arbetsuppgifter verket väntas få till följd av regeringens förslag i proposition 2003/04:59 Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden. Om förslaget inte genomförs kan berörda anslag inom utgiftsområdet behöva anpassas härtill. Med detta påpekande har utskottet inte några invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek och föreslår att ramen för utgiftsområde 8 fastställs till 6 . Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan godtar utskottet även regeringens förslag till preliminär fördelning respektive beräkning av utgifterna för budgetåren 2006 och 2007. Utskottet avstyrker motionerna Fi231 yrkandena 6 och 7, Fi232 yrkandena 8, 9 och 11, Fi233 yrkandena 5 och 7 samt Fi234 yrkande 3. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt-ning vid arbetsoförmåga som omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, akti-vitets- och sjukersättning (f.d. förtidspen-sion), handikappersättning samt ersättning vid arbets- och kroppsskador. omfattas även utgifterna för bostadstillägg till de personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning. Även socialförsäkringens administration ingår i detta område. Den utgörs t.o.m. utgången av 2004 av () och de allmänna försäkringskassorna och av den nya myndigheten . Det nationella mål för att minska ohälsan i arbetslivet som gäller lyder: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till utgiftsramen (inklusive såväl tilläggsbudget beslutad som förslag till tilläggsbudget i den nu föreliggande propositionen) har ramen ökats. Ökningen beror främst på en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod samt en återgång till en sjukpenning som motsvarar av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Vidare ökas utgiftsområdet till följd av att bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättningar överförs till utgiftsområdet. Därutöver beräknas utgiftsområdet minska till följd av minskad ohälsa. Utgifterna 2006 beräknas till . Ramen beräknas till och ökar således utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta förklaras främst av att utgifterna för sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning beräknas öka med . Regeringen framhåller att ett antal åtgärder har genomförts för att minska ohälsan och bryta kostnadsutvecklingen. genomfördes förändringar i sjukförsäkringen i syfte att öka precisionen vid sjukskrivning. Förändringarna har inneburit att underlagen för beslut om sjukskrivning har förbättrats, utbildningen i försäkringsmedicin för--stärkts och försäkringsläkarna blivit fler. Sjukskrivning på heltid är inte ett förstahandsalternativ. I stället skall deltidssjukskrivning användas i ökad utsträckning. skall vid behov begära att den försäkrade skall delta i ett avstämningsmöte för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. kan även begära ett särskilt läkarutlåtande om behöver förbättra eller fördjupa sitt beslutsunderlag. En rehabiliteringsutredning skall alltid påbörjas av arbets-givaren om den försäkrade till följd av sjukdom har varit frånvarande från arbetet , om arbetet ofta har avbrutits av kortare sjukperioder eller om den försäkrade begär det. Utredningen skall lämnas till försäk-ringskassan senast när sjukfallet har pågått . Vidare genomfördes regeländringar som innebär att arbetsgivarens sjuklöneperiod har förlängts och att sjukpenningen beräknas på en SGI multiplicerad med faktorn 0,97. Den som är arbetslös och sjukskriven och som tidigare fick en ersättning från sjukförsäkringen som låg över högsta ersättningen i arbetslöshets-försäkringen, får sin sjukpenning sänkt till samma nivå som arbetslöshetsförsäkringens högsta belopp. Socialförsäkringens administration har tillförts ca för arbetet mot ohälsan 2003 och 2004. Vidare pågår en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bl.a. med avseende på sjukskrivna som är arbetslösa eller har ett arbete som de inte kan återgå till. får försäkringskassorna använda högst av de budgeterade kostnaderna för sjukpenning (1,2004) för samverkan inom rehabiliteringsområdet. infördes en lag om finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning skall kunna ske frivilligt mellan en försäkringskassa, en länsarbetsnämnd, ett landsting samt en eller flera kommuner. Därigenom skall en effektiv resursanvändning underlättas. Lagen har dock ännu inte börjat tillämpas. Enligt vad regeringen erfarit pågår däremot runtom i landet diskussioner mellan lokala och regionala parter om att bedriva finansiell samordning. Regeringen betonar de möjligheter som den finansiella samordningen ger och kommer noga att följa detta arbete. utökades möjligheten till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning från ett till högst för att pröva att förvärvsarbeta utan att rätten till förmånen går förlorad. Vidare skall senast efter sjukanmälningsdagen ha utrett om det finns förut-sättningar för att ge den sjukskrivne aktivitets- eller sjukersättning i stället för sjukpenning. presenterade regeringen i budgetpropositionen ett brett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Härvid kan nämnas att utveckling av arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna har skett och fortgår. Från finns det ett krav i redovisningslagstiftningen på att en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron skall lämnas i årsredovisningarna. Särskilda försöksprojekt med att minska ohälsan inom den offentliga sektorn bedrivs . Regeringen stöder en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder m.m. Informations- och utbildningsinsatser för ökad hälsa i arbetslivet bedrivs. Regeringen framhåller vidare att det ännu är för tidigt att bedöma om halveringsmålet kan nås 2008 men att utvecklingen går i rätt riktning. Regeringens bedömning är emellertid att fler åtgärder måste vidtas för att förstärka denna inriktning. Den fortsatta strategin för arbetet med att öka hälsan i arbetslivet måste vara inriktad på att alla berörda parter med olika medel skall medverka till att målet om halvering av sjukfrånvaron kan uppnås som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar skall minska. Särskild vikt måste läggas vid att minska antalet långvariga sjukfall, som trots en tids trend av minskade sjukskrivningar är många. Erfarenheterna visar att ju ett sjukfall pågår, desto svårare blir återgången till arbete. Därför måste insatser från alla olika parter, arbetsgivare, försäkringskassa, sjukvård, arbetsförmedling, den enskilde själv och andra, påbörjas . Rörligheten på arbetsmarknaden och möjligheten för den som behöver byta arbete för att återgå till arbetslivet måste öka som arbetstagarnas trygghet på arbetsmarknaden inte försvagas. Den fortsatta inriktningen på politiken är att fullfölja arbetet mot ohälsan i arbetslivet med ytterligare åtgärder bl.a. inom ramen för både 11-punktsprogrammet och de delar i 121-punktsprogrammet som rör arbetslivet. Regeringen avser att ge RFV i uppdrag att i samråd med utforma försäkringsmedicinska riktlinjer för sjukskrivning för att tillgodose kravet på en mer kvalitetssäkrad och rättssäker sjukskrivningsprocess. Vidare avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar. Avsikten är att i denna översyn även utreda i vilka fall som skall kunna köpa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Frågan om att införa drivkrafter för hälso- och sjukvården för att minska sjukskrivningarna skall utredas. Regeringen avser att förelägga en proposition om drivkrafter för minskad sjukfrånvaro. Propositionen innehåller förslag som skall göra det mer lönsamt för arbetsgivare att vidta åtgärder för att minska de långa sjuk Förslagen innebär sammanfattningsvis ett delat kostnadsansvar för sjukpenningen mellan staten och arbetsgivarna genom medfinansiering som innebär att arbetsgivare skall betala en särskild arbetsgivaravgift för arbetstagare som uppbär hel sjukpenning. Vidare ingår förslag till riktlinjer för om tidpunkter för avstämningsmöte och utarbetande av rehabiliteringsplan. Propositionen avses dessutom innehålla förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften, återställd sjukpenningnivå till av SGI, två veckors sjuklöneperiod samt obligatoriskt förnyad utredning av sjukersättning som inte är tidsbegränsad. genomfördes olika informationsinsatser för att minska ohälsan i arbetslivet. Det är regeringens bedömning att de har bidragit till att bryta den negativa utvecklingen av sjukskrivningarna. Även finns medel avsatta, , för olika informations- och utbildningsinsatser som kommer att genomföras . En förutsättning för ett framgångsrikt arbete på ohälsoområdet är enligt regeringen inrättandet av den nya sammanhållna statliga myndigheten för socialförsäkringens administration . Bland annat skall denna åstadkomma en mer enhetlig rättstillämpning och aktivt bidra till att nå det nationella målet för hälsan i arbetslivet 2008. kommer att få behålla den resursförstärkning av administrationen för arbetet mot ohälsan som infördes . kommer också att få ett resurstillskott för tillkommande arbetsuppgifter med för administrativa kostnader med anledning av förslaget om drivkrafter för minskad sjukfrånvaro. har vidare en s.k. kontrollstrategi mot fusk och fel utarbetats inom socialförsäkringens administration. Denna har implementerats . Strategin har samordnats med motsvarande insatser inom vissa andra myndigheter, såsom och . Ett gemensamt system har vidareutvecklats som binder samman datorsystemen hos försäkringskassorna, () och arbetslöshetskassorna. skall () anslutas till systemet. I motion Fi231 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 21 450 respektive . Motionärerna framhåller att sjukskrivningarna har fördubblats . Sedan ett tag ökar de inte längre, men i stället förtidspensioneras människor i snabb takt. Prognoserna pekar på en ohållbar utveckling och visar att de åtgärder regeringen vidtagit inte är tillräckliga. Det krävs kraftfullare åtgärder. Motionärerna anser att sjukskrivningar måste handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet av och längden på sjukskrivningar ofta av patientens önskemål och inte av medicinska överväganden. Sjukskrivningsprocessen bör stramas upp och den utbildning i försäkringsmedicin som regeringen påbörjat påskyndas. Till utbildningen i försäkringsmedicin anslås därför ytterligare . Försäkringskassorna bör få utökat ansvar och ökade resurser för sin rehabiliteringsverksamhet. De bör ta över ansvaret från arbetsgivarna för att rehabiliteringsutredningar kommer till stånd. Utöver vad regeringen har föreslagit föreslås en höjning av försäkringskassornas anslag med . Motionärerna framhåller vidare att det är nödvändigt att höja självrisken i sjuklöne- och sjukförsäkringarna för att kunna nå målet om en halvering av antalet sjukskrivna till 2008. SGI bör beräknas . Ersättningsnivån bör sänkas till för att därefter sänkas till . En andra karensdag bör även införas. skall inte heller summan av sjukpenningen och avtalsersättningar överstiga av lönen och av lönen därefter. Genom att överföra kostnader för ersättning för inkomstbortfall och rehabilitering med anledning av trafikolyckor från sjukförsäkringen till den obligatoriska trafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen med . Den ökande förtidspensioneringen måste stoppas. Motionärerna motsätter sig att automatiskt skall pröva förutsättningarna för övergång till sjukersättning sjukdom. Denna ersättning bör även sänkas till av antagandeinkomsten. Garantinivån skall vara densamma som i ålderspensionen. Inga sjukersättningar skall tillåtas efter att uppnåtts. Som kompensation sänks arbetsgivaravgifterna avseende människor . Detta underlättar också anställning av äldre människor. I motion Fi232 yrkandena 8, 9 och 11 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 7 770 respektive . Motionärerna framhåller att den fördubblingen av ohälsan som ägt rum de är ett av de allvarligaste hoten mot välfärden och också negativt för dem som drabbats.