yttr · GS05NU1y · 2005-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2004/05:80 om forskning för ett bättre liv jämte motioner i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. Totalt har sju motioner väckts med anledning av propositionen. Tillsammans med yttrandet överlämnar näringsutskottet till utbildningsutskottet - under förutsättning av utbildningsutskottets medgivande - 25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden rörande olika forskningspolitiska frågor (se bilaga). I propositionen lämnas två förslag till riksdagsbeslut, nämligen att skall godkänna vad regeringen föreslår dels om inrättande av nationella forskningsanläggningar, dels om att avyttra hela eller delar av aktiekapitalet i . Dessa båda förslag berör inte näringsutskottets beredningsområde. På övriga områden redovisas regeringens bedömningar, som alltså inte förutsätter formella riksdagsbeslut. Förslag rörande de medel som skall tilldelas olika aktörer som forskningspropositionen täcker, dvs. , kommer att presenteras dels vad avser i tilläggsbudget ekonomiska vårproposition, dels vad avser i budgetpropositioner . I det följande redovisas de delar av propositionen som berör näringsutskottets beredningsområde och motsvarande delar av de motioner som har väckts med anledning av propositionen. Följande sju motioner har väckts med anledning av propositionen: - 2004/05:Ub5 av Axel Darvik (fp), - 2004/05:Ub6 av och (), - 2004/05:Ub7 av (), - 2004/05:Ub8 av (), - 2004/05:Ub9 av och (), - 2004/05:Ub10 av och (), - 2004/05:Ub11 av m.fl. (fp, m, kd, c). Följande avsnitt av propositionen har koppling till näringsutskottets beredningsområde: Allmänt om forskning och behovsmotiverad forskning, Prioriterade forskningsområden, Starka forskningsmiljöer, Meriteringsanställningar, Forskarskolor, Forskning, innovation och hållbar tillväxt (med underrubrikerna Forskningens roll i innovationssystemet, Forskning i små och medelstora företag, FoU-program i samverkan med näringslivet, Institutens roll i innovationssystemet och Insatser för ökad forskarmobilitet) samt Forskning till stöd för vissa politikområden. Av de nyssnämnda sju motionerna har följande yrkanden bäring på näringsutskottets beredningsområde: motionerna 2004/05: Ub8 (fp) yrkande 3, 2004/05:Ub9 (fp) yrkande 2 och 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) yrkandena 1 (delvis), 2 (delvis), 10 och 13 (delvis). redovisar sitt ställningstagande till propositionen och motsvarande motionsyrkanden i ett sammanhang. När det gäller de mer specifika branschfrågorna, som behandlas sist i yttrandet, redovisas näringsutskottets ställningstagande för varje fråga för sig. Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forskningspolitikens inriktning . I propositionen redovisas regeringens bedömningar av hur de av anvisade resurserna för forskning, utveckling och forskarutbildning bör fördelas för att tillgodose strategiska behov inom forskningen. Regeringen redovisade i budgetpropositionen för att anslagen för forskning och forskarutbildning kommer att tillföras en permanent nivåhöjning om fram t.o.m. . En utgångspunkt för regeringens ställningstagande har varit att skapa goda förutsättningar för kraftsamling och att säkerställa stöd till forskning av hög internationell kvalitet med hjälp av långsiktig finansiering av starka forskningsmiljöer. I propositionen presenteras satsningar på de prioriterade forskningsområdena medicin, teknik och forskning till stöd för hållbar utveckling. Även stöd till vissa andra områden, såsom design- och genusforskning samt utbildningsvetenskaplig forskning presenteras. Forskningens infrastruktur bör stärkas och resurser bör tillföras för stöd till forskningsinfrastruktur inom alla områden. En annan utgångspunkt i propositionen har varit att ge goda förutsättningar för framtidens forskare att meritera sig. Lärosäten, forskningsråd och Verket för innovationssystem () får möjlighet att öka sina satsningar på meriteringsanställningar för unga forskare. Dessutom tillförs forskningsråden och medel till forskarskolor. Lärosätenas resurser för forskning och forskarutbildning ökar . Som ett led i lärosätenas arbete med att utveckla och främja kommersialisering av forskningsresultat bör lärosätena upprätta handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring. Handlingsplanerna är ett led i arbetet med att skapa professionella och hållbara strukturer med både forskare och externa aktörer såsom forskningsfinansiärer, holdingbolag och det kunskapsintensiva näringslivet. Vidare görs bedömningen att en översyn av holdingbolagsstrukturen i syfte att förbättra dessa bolags möjligheter att arbeta med kommersialisering bör genomföras. Strukturen bör förstärkas med ett kapitaltillskott. I propositionen redovisas regeringens syn på samverkan mellan näringsliv och offentligt finansierad forskning samt regeringens förslag till FoU-program i samverkan med näringslivet. Vidare presenteras insatser för att förbättra den strategiska kompetensuppbyggnaden vid de statligt delägda industriforskningsinstituten. Regeringens syn på den framtida nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete beskrivs. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Av tabellerna 1 och 2 på följande sidor framgår de anslagsökningar som förordas i propositionen. Tabell 1 Anslagsökningar för lärosäten och forskningsfinansierande myndigheter (Miljoner kronor) FAS Formas Lärosäten Övriga Totalt Nuv. anslag 2005 2523 1 122 291 531 Förslag i propositionen Starka forskningsmiljöer 210 60 10 20 300 Prioriterade områden Medicin 380 20 400 Teknik 160 180 10 350 Hållbar utveckling 50 20 140 210 Forskarskolor 60 25 5 10 100 Meriteringsanställningar 85 50 5 10 150 Forskning vid lärosäten 520 520 Holdingbolag 60 110 110 Samarbetsprogram 120 120 Insatser för små och medelstora företag 10 10 Forskningsinfrastruktur 42 42 SLBA 5+20 5 Genusforskning 12 1 13 Utbildningsvetenskap 10 10 Totalt 1 009 575 40 180 521 15 2 340 Tabell 2 Anslagsökningar för och Rymdstyrelsen fördelade på insatsområden och (Miljoner kronor) 2005 2006 2007 2008 Totalt Starka forskningsmiljöer 15 20 25 60 Prioriterade områden Teknik 10 45 25 100 180 Hållbar utveckling 5 5 10 20 Forskarskolor 3 5 17 25 Meriteringsanställningar 3 5 42 50 45 65 110 Samarbetsprogram 10 60 10 40 120 Insatser för små och medelstora företag 5 5 10 Totalt 20 131 120 304 575 Rymdstyrelsen 5 5 10 Myndigheter inom NU:s utgiftsområde 24 Näringsliv 20 136 125 304 585 Allmänt om forskning och behovsmotiverad forskning Målen för regeringens forskningspolitik ligger fast, sägs det i propositionen. skall vara en ledande kunskaps- och forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. skall vara ett av världens mest FoU-intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. För att förverkliga visionen att skall bli mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi måste svensk forskning fortsätta att hålla världsklass. I den offentliga debatten framkommer ibland en motsättning mellan grundforskning och behovsinriktad, ofta mer tillämpad, forskning. Motsättningen kan till del ha sin upprinnelse i en begreppsförvirring. Behovsmotiverad forskning utgår från ett problem eller en frågeställning inom en sektor och kan innehålla element av både grundforskning och tillämpad forskning. Forskare kan vara engagerade i såväl grundforskning som tillämpad forskning. Det är inte ovanligt att just sådana forskningsmiljöer är framstående. Regeringen anser att motsättningen mellan inomvetenskapligt motiverad forskning och grundforskning å ena sidan och behovsmotiverad forskning å den andra är olycklig. Ett framgångsrikt svenskt näringsliv med stor konkurrenskraft är en förutsättning för välfärdssamhällets fortlevnad. För att det svenska näringslivet även skall vara internationellt konkurrenskraftigt behövs en fortsatt stark inriktning mot produkter och processer med kunskapshöjd. I denna utveckling har även staten en viktig roll. En högteknologisk industri behöver god tillgång till kompetens inom sådana områden som är strategiska för denna sektor. Omfattande utbildning och en stark offentlig forskning och utveckling inom områden med relevans för det högteknologiska näringslivet är därmed viktiga. har en lång tradition av samarbete mellan akademisk forskning och de stora industriföretagen. Framöver bedöms de små och medelstora företagens betydelse för ekonomin öka, varför det är angeläget att det nyssnämnda samarbetet vidareutvecklas till att i större utsträckning även omfatta små företag och nya branscher. De små företagen måste på ett bättre sätt kunna ta del av kunskapsutvecklingen inom universitet, högskolor och forskningsinstitut. Regeringen tillkallade ett innovationspolitiskt råd som forum för diskussioner om riktlinjer för svensk innovationspolitik och strategier för tillväxt och förnyelse. Rådet leds av näringsministern. Forskningsberedningen och skall samarbeta bl.a. kring den strategi för innovation som presenterades i - en strategi för tillväxt och förnyelse (Ds 2004:36). I motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) föreslås bl.a. tillkännagivanden om forskningspolitikens inriktning och om ett bättre beslutsunderlag för fördelningen av resurserna för forskning. behöver en forskningspolitik som medverkar till att ge landet en möjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det globala kunskapssamhället, anför motionärerna. De anser att det behövs starka, självständiga universitet och en mångfald av forskningsfinansiärer. Vidare behövs det ett företagsklimat som gör att de stora företagens forskning kan behållas i , som kan locka andra företag till och som kan göra det möjligt för nya små och medelstora företag att växa upp. Att förmå utveckla och behålla attraktiv företagsforskning är en viktig del av en nationell forskningsstrategi, säger motionärerna. De menar att kunskapskluster i världsklass som redan finns eller är på väg att etableras behöver stimuleras. Det måste finnas utrymme för fri långsiktig forskning, annars kommer också den mer behovsinriktade forskningen att utarmas, påstår motionärerna. ligger i topp när det gäller forsknings- och utvecklingsinsatser som andel av BNP, men detta beror huvudsakligen på stora insatser inom näringslivet och försvaret, framhåller motionärerna. De konstaterar att företagens insatser har lett till stora framgångar, inte minst inom tillämpad forskning. Företagen är dock känsliga för flera faktorer utanför ramen för utbildningspolitiken och forskningspolitiken - det ekonomiska klimatet, de allmänna villkoren för företagande och tillgången på utbildad arbetskraft, anför motionärerna. behöver en nationell strategi för att skapa en attraktiv miljö för högre utbildning och forskning och en forskningspolitik som medverkar till att ge landet en reell möjlighet att bli en framstående aktör på den globala kunskapsarenan, säger motionärerna. Forskningspropositionen innehåller främst en beskrivning av hur regeringen avser att fördela tillgängliga resurser, anför motionärerna. De menar att propositionen inte innehåller någon systematisk genomgång av principer och mål vad avser statens roll i fråga om forskning och utvecklingsarbete och att det inte heller finns någon tydlig forskningspolitisk inriktning. Propositionen omfattar inga förslag om nya forskningsresurser utöver de som redan aviserats och regeringen redovisar inte heller någon utvärdering av vad som uppnåtts som ett resultat av den föregående forskningspolitiska propositionen, säger motionärerna. Motionärerna anser att det krävs ett bättre beslutsunderlag för svensk forskningspolitik och att det bör ske en återgång till den princip som tidigare gällde, nämligen att de politiska organen endast skall göra övergripande bedömningar, medan universitet, högskolor och forskningsfinansierande myndigheter skall svara för vetenskapliga och professionella bedömningar och den närmare uppläggningen av verksamheten. Det behövs också ett bättre beslutsunderlag för hur de statliga resurserna till forskning skall fördelas för att uppnå balans mellan fasta och rörliga resurser, dvs. mellan direkta anslag till universitet och högskolor å ena sidan och resurserna via forskningsråden och å den andra, anför motionärerna. Anslagen till forskningen måste höjas betydligt mer än vad regeringen föreslår om det skall bli en reell satsning på forskning för utveckling, tillväxt och ett bättre liv, anser motionärerna. De föreslår - utöver regeringens totala ökning av fakultetsanslagen med - ytterligare , , , och , vilket totalt innebär ytterligare till forskning. Som tidigare nämnts anges i propositionen tre forskningsområden som prioriterade, nämligen medicinsk forskning, teknisk forskning och forskning till stöd för hållbar utveckling. tar här upp de två sistnämnda områdena, där myndigheter på näringsutskottets ansvarsområde berörs, nämligen och Rymdstyrelsen. För den medicinska forskningen, där också behovsmotiverad forskning kan vara aktuell, tillhör de berörda aktörerna - och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) - inte näringsutskottets beredningsområde. Regeringen gör bedömningen att , och Rymdstyrelsen tillsammans bör tillföras för stöd till teknisk forskning, varav till , till och till Rymdstyrelsen. Medlen till bör öka med , ytterligare , ytterligare och ytterligare . Medlen till bör öka med , ytterligare , ytterligare och ytterligare . Medlen till Rymdstyrelsen för rymdforskning bör öka med och ytterligare . Som bakgrund redovisas att, enligt (), staten avsatte för teknisk forskning. Utöver detta fördelade forskningsstiftelserna ca , varav avsåg teknisk forskning. Teknisk forskning finansieras även från andra källor, såsom näringslivet och privata stiftelser. Sammantaget uppgick avsättningarna till nästan . Den offentligt finansierade civila tekniska forskningen är mindre i än i motsvarande länder - har t.ex. ungefär lika omfattande civil teknisk forskning som trots sitt lägre invånarantal. Huvuddelen av forskning och utveckling inom teknikområdet finansieras dock främst av och utförs i näringslivet. De neddragningar inom näringslivets FoU som gjorts i samband med den senaste lågkonjunkturen har därmed även minskat den sammanlagda tekniska forskningen i . har även stödet från forskningsstiftelserna minskat. Sammantaget betyder detta att den tekniska forskningen i har minskat och fortsätter att minska, konstaterar regeringen. Bland de tekniska områden som har lyfts fram i rådens och lärosätenas forskningsstrategier och som förts fram i kontakter med näringslivets representanter finns forskning inom informations- och kommunikationsteknik, materialforskning med både mikro- och nanovetenskap, biovetenskap och bioteknik samt process- och produktionsteknik, sägs det i propositionen. Det bör ankomma på forskningsfinansiärerna att avgöra vilka områden som bör få stöd. I propositionen lämnas en redovisning av den nuvarande situationen när det gäller forskning inom följande fem områden: informations- och kommunikationsteknik, materialteknik och nanovetenskap, biovetenskap och bioteknik, process- och produktionsteknik samt rymdforskning. En stark teknisk forskning är viktig för näringslivets kompetensförsörjning och för utveckling av nya kommersialiserbara idéer och högteknologiska produkter, framhåller regeringen. Detta gäller speciellt i där ekonomin är mycket exportberoende och där en stor del av exporten består av högteknologiska produkter eller härrör från högteknologiska processer. Den ökande internationella konkurrensen inom exportsektorn ställer nya krav på förmågan att utveckla och förnya produktutveckling, processer och metoder. Utöver satsningar på teknik för de högteknologiska branscherna, bl.a. bioteknik, nanoteknik och IT-forskning, är det även viktigt att samhället upprätthåller en hög kompetens inom de grundläggande teknikvetenskaperna och inom teknik relaterad till process- och produktionsteknik inom traditionell industri. Produktionsteknisk forskning är dessutom viktig för andra sektorer, såsom bio- och nanoteknikindustrierna. Dessutom är de statliga avsättningarna för civil teknisk FoU små, i jämförelse med andra länder med liknande industristruktur, vilket får till följd att andra aktörers beslut får stor effekt. Sammantaget innebär detta att staten behöver avsätta ökade resurser för civil teknisk forskning inom såväl teknisk grundforskning som mer direkt näringslivsrelaterad teknikforskning, sägs det i propositionen. Forskning till stöd för hållbar utveckling Regeringen gör bedömningen att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och tillsammans bör tillföras för stöd till forskning om miljö och hållbar utveckling, varav till Formas, till och till . Medlen till bör öka med , ytterligare och ytterligare för stöd till forskning om hållbar utveckling. Formas och bör i samverkan finansiera ett forskningsprogram för miljöteknik, för vilket Formas bör utnyttja och ytterligare och bör utnyttja och ytterligare (se vidare avsnittet om FoU-program i samverkan med näringslivet i det följande). I motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) sägs - utan direkt koppling till något yrkande - att framstående forskning inom medicin och teknik är en viktig grund för framtidsmöjligheter. Motionärerna stöder därför att dessa områden skall vara prioriterade. Regeringen gör bedömningen att tillgången till större forskningsanslag som ger långsiktigt stöd till internationellt ledande forskningsmiljöer bör öka i det svenska forskningssystemet. , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), Formas och bör tillsammans tillföras för stöd till starka forskningsmiljöer, varav till , till FAS, till Formas och till . bör tillföras , ytterligare och ytterligare . FAS bör tillföras , ytterligare och ytterligare . Formas bör tillföras , ytterligare och ytterligare . bör tillföras , ytterligare och ytterligare . I propositionen anges olika skäl för att satsa på starka forskningsmiljöer, t.ex. inomvetenskapliga, fördelningspolitiska, näringspolitiska och samhällspolitiska. När det gäller det näringspolitiska perspektivet sägs att tillgången till starka forskningsmiljöer inom näringslivsrelevanta forskningsfält är av stor vikt för att öka konkurrenskraften hos kunskapsintensiva företag samt för att öka attraktionskraft för internationella FoU-investeringar. Regeringen gör bedömningen att tillgången till större forskningsanslag som ger långsiktigt stöd till starka forskningsmiljöer av världsklass bör öka. När det gäller sägs att myndigheten bör stödja starka forsknings- och innovationsmiljöer som bedriver långsiktig, behovsmotiverad forskning av stort värde för svensk konkurrenskraft och en hållbar tillväxt. För de starka forsknings- och innovationsmiljöer som finansieras av ställs, utöver krav på vetenskaplig excellens, också höga krav på miljöernas relevans för svenskt näringsliv och på deras förmåga att bidra till innovationer och hållbar tillväxt. Viktiga kriterier för dessa miljöer bör därför vara förmåga till samspel med , förekomst av effektiva stödfunktioner för kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring samt fungerande samfinansiering med deltagande företag. Fördjupad samverkan mellan - som förordas i propositionen - syftar till att förena kunskaper om villkoren för den nyfikenhetsstyrda och forskarinitierade forskningen med kompetens inom innovations- och tillväxtfrågor. Regeringen avser att öronmärka delar av de medel som fördelas till satsningen på starka forskningsmiljöer för nyssnämnda gemensamt beslutade satsningar. Regeringen planerar att ge myndigheterna i uppdrag att samverka kring satsningen på starka forskningsmiljöer och förutsätter att samordningen sker genom någon form av myndighetsgemensam arbetsgrupp eller motsvarande. Regeringen förutsätter att satsningar som har en varaktighet blir föremål för flera utvärderingar . Det är på också angeläget att satsningen på starka forskningsmiljöer i sin helhet utvärderas för att analysera vilka effekter den har haft på utvecklingen av svensk forskning, innovation och dess finansiering. För att underlätta regeringens uppföljning och redovisning till avser regeringen att ge myndigheterna i uppdrag att regelbundet lämna redogörelser för hur satsningen på starka forskningsmiljöer utvecklas. Lärosätena bör, enligt regeringens bedömning, utveckla en långsiktig planering av kompetensförsörjning och en balanserad karriärstruktur. Den årliga examinationen inom forskarutbildningen bör vara fortsatt hög, och de nydisputerades möjligheter till fortsatt forskning och meritering bör öka. Den förstärkning av lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning som aviseras i propositionen bör bidra till att bl.a. öka antalet forskarassistenter och biträdande lektorer. För att öka antalet meriteringsanställningar bör , , och tillföras , varav till , till FAS, till Formas och till . Medlen till bör fördelas med , ytterligare och ytterligare . Den nuvarande situationen för de nyexaminerade doktorerna är i hög grad otillfredsställande, sägs det i propositionen. Perioden närmast efter doktorsexamen bör kunna vara en av de mest produktiva i en forskarkarriär, och denna potential bör utnyttjas bättre. Bristen på tydliga meriteringsmöjligheter minskar forskarkarriärens attraktivitet. Antalet forskarassistenter och biträdande lektorer bör öka kraftigt för att hantera det generationsskifte som stundar, för att skapa en mer balanserad karriärstege där de yngre forskarnas kapacitet tas till vara och för att säkerställa att högt kvalificerade nyexaminerade doktorer ges möjligheter att vidareutvecklas till ledande forskare. Medel bör därför avsättas för fördelning av de forskningsfinansierande myndigheterna. I motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att öka antalet forskartjänster och förbättra forskarnas villkor. Regeringens förslag om sammanlagt för att öka antalet meriteringsanställningar går i rätt riktning men är otillräckligt, anser motionärerna. De menar att det behöver skapas fler möjligheter för nydisputerade forskare - s.k. postdoktorala tjänster - förutom de nuvarande forskarassistenttjänsterna och biträdande lektorstjänsterna. För dem som har disputerat är genomsnittstiden , innan en fast anställning blir aktuell, säger motionärerna. De hänvisar till att - enligt tillgänglig statistik - särskilt kvinnliga forskare drabbas av de otrygga anställningsvillkoren. Regeringen gör bedömningen att utvecklingen av forskarutbildningen bör stimuleras genom att , , och fördelar medel till forskarskolor inom starka forskningsmiljöer och inom andra områden där det bedöms ändamålsenligt utifrån myndigheternas respektive uppdrag. För detta ändamål bör myndigheterna tillföras , varav till , till FAS, till Formas och till . Medlen till bör fördelas med , ytterligare och ytterligare . Regeringen anser att det inte är önskvärt att bygga upp ett enhetligt system med forskarskolor vid sidan av eller i stället för den nuvarande forskarutbildningen. Regeringen menar dock att stöd till forskarskolor från forskningsråden och kan vara ett bra sätt att dra nytta av dessa finansiärers betydelse för nationell kvalitetsgranskning och prioritering utan att de vare sig ges något generellt ansvar för forskarutbildningens organisation och finansiering eller bygger upp ett särskilt system för en del av forskarutbildningen. Forskningsråden och bör som ett kompletterande stöd till forskarskolor utlysa långsiktiga men tidsbegränsade medel som lärosäten, eventuellt tillsammans med andra intressenter, ansöker om. Regeringen anser att framställningar om medel till enskilda forskarskolor bör hanteras genom den utlysningsprocess som forskningsråden och utarbetar i enlighet med vad som sägs i propositionen. När det gäller forskarskolor i samverkan med näringslivet bör medfinansiering från deltagande företag förutsättas.