yttr · GS05FiU2y · 2005-01-01 00:00:00 — Med det anförda anser jag att delvis bör tillstyrka motion Fi4 (v) yrkandena 2 och 3, U279 (v) yrkande 3 och Fi5 (s) i denna del. (c) bör avstyrkas. 3.Ökat inflytande för utvecklingsländerna i IMF och (c) () anför: Utvecklingsländernas inflytande i IMF och är mycket litet trots att institutionernas verksamhet har stor betydelse för ländernas befolkning. Detta faktum visar enligt min mening på ett omfattande globalt demokratiproblem. Regeringens skrivelse saknar en genomtänkt plan för hur inflytandet för utvecklingsländerna ska öka. De åtgärder som anges i skrivelsen är steg i rätt riktning, men de räcker inte. Regeringen bör därför presentera en övergripande strategi för hur utvecklingsländernas inflytande över beslutsfattandet i IMF och ska förbättras. En del i en sådan strategi är att öka utvecklingsländernas inflytande i institutionernas styrelser. bör också verka för en jämnare fördelning mellan män och kvinnor i institutionernas styrelser. har gett sitt stöd åt den nuvarande ordningen att chefsposterna i och tillsätts av respektive . Detta är enligt min mening en felaktig ordning. Jag anser att bör ta initiativ till en demokratisk och transparent process för utnämning och tillsättning av chefsposterna i IMF och så att posterna tillsätts på grundval av kompetens och inte geografisk hemvist. Med det anförda anser jag att bör bifalla motion Fi7 (c) yrkandena 57. Motionerna Fi4 (v) yrkandena 2 och 3, U279 (v) yrkande 3 och Fi5 i denna del bör avstyrkas. 4.Verksamheterna inom IMF och (v) () anför: Enligt mening präglas de villkor som IMF och ställer i samband med långivning den s.k. konditionaliteten av enkelspårighet, och de är inte anpassade till det enskilda landets specifika ekonomiska situation. genomför IMF och en översyn av konditionaliteten. Jag anser att regeringen inför översynen bör utforma en skriftlig position om konditionaliteten som utgår från ländernas nationella fattigdomsstrategier och full insyn från det nationella parlamentets sida. bör i detta sammanhang också agera för att IMF och öppet debatterar vilka olika makroekonomiska alternativ som finns för att millennieutvecklingsmålen ska nås 2015. Det är viktigt att IMF och aktivt deltar i arbetet med att bekämpa fattigdomen. Därför bör regeringen arbeta för att IMF:s och verksamheter utvärderas efter hur de uppfyller millennieutvecklingsmålen. I detta sammanhang är det viktigt att argumenterar för att institutionerna fäster större vikt vid rättvis fördelning när det gäller att minska fattigdomen. är institutionerna nästan helt inriktade på ökad tillväxt. Tillväxten är viktig, men lika viktigt är att det bedrivs en fördelningspolitik som ger människor en reell möjlighet att lämna fattigdomen bakom sig. Regeringen redovisar i skrivelsen olika alternativa förslag till finansiering av IMF:s utlåning till de allra fattigaste länderna, vid sidan av biståndsmedel. Regeringen tar dock inte ställning till förslagen. anser att regeringen i internationella sammanhang bör stödja de förslag som finns om alternativ finansiering. Ett sådant förslag är förslaget om försäljning alternativt uppvärdering av IMF:s guldreserv som framfördes av , och som IMF:s chef fick G 8-gruppens uppdrag att utreda vidare. Med det anförda anser jag att delvis bör bifalla motionerna Fi4 (v) yrkandena 47, U279 (v) yrkandena 1 och 2 och Fi5 (s) i denna del. Förslagen i motionerna Fi7 (c) yrkandena 3, 4 och 8 och Fi6 (mp) yrkandena 4 och 6 bör avstyrkas. 5.Verksamheterna inom IMF och (c) () anför: För att få skuldlättnader, lån och bistånd måste utvecklingsländerna utveckla speciella fattigdomsstrategier i samråd med det nationella parlamentet och det civila samhället. Strategierna hamnar ibland i konflikt med de ekonomiska villkor den konditionalitet som IMF och ställer på länderna i samband med utlåning. Omvänt så underminerar villkoren från IMF och ofta de demokratiskt förankrade fattigdomsstrategierna. ska IMF och göra en översyn av konditionaliteten. Resultaten ska presenteras vid årsmötena . Jag anser att den , likt regeringen i , inför IMF:s och översyner bör utforma en egen skriftlig analys och egna ställningstaganden över de villkor som institutionerna ställer och bör ställa på utvecklingsländerna. Analysen bör utgå ifrån rättighets- och fattigdomsperspektivet. Regeringen bör därtill också arbeta för att konditionaliteten i större utsträckning än styrs av millennieutvecklingsmålen. Enligt min mening behövs betydligt mer omfattande avskrivningar av de fattigaste ländernas skulder för att millennieutvecklingsmålen ska kunna nås. har prioriterat behovet av skuldavskrivningar i den s.k. G 8-gruppens arbete. Detta har inneburit att frågan förts högt upp på den internationella agendan. Jag anser att den internationellt bör verka för en långsiktig lösning av de mest skuldtyngda ländernas situation. Det handlar bl.a. om att principerna för beräkning av vad som är en hållbar skuld bör utgå från millennieutvecklingsmålen samt att nya skuldsaneringsmekanismer som även omfattar andra aktörer än de internationella finansiella institutionerna skapas på internationell nivå. Med det anförda anser jag att bör bifalla motion Fi7 (c) yrkandena 3, 4 och 8. Motionerna Fi4 (v) yrkandena 47, U279 (v) yrkandena 1 och 2, Fi5 (s) i denna del samt Fi6 (mp) yrkandena 4 och 6 bör avstyrkas. 6.Verksamheterna inom IMF och (mp) () anför: Den s.k. PRSP-processen (Poverty Reduction Strategy Papers) infördes efter omfattande kritik mot IMF:s och villkor vid utlåning. Utvärderingar visar dock att det finns stora spänningar i processen. Nationella parlament utesluts ofta från viktiga ekonomiska beslut, och IMF och ställer fortfarande villkor på utvecklingsländerna som förbiser eller kör över de nationella beslutsprocesserna, trots att de har accepterat att länderna själva ska få bestämma över sin egen ekonomiska politik. Jag anser därför att regeringen i de internationella finansiella institutionerna bör verka för att PRSP-processen revideras så att det folkliga och parlamentariska inflytandet garanteras och att processen inte blir ett sätt att maskera fortsatta stränga villkor från de internationella finansiella institutionerna. Frågan om avskrivning av skulder är enligt min mening den viktigaste akuta frågan för att häva fattigdomen i världen. Det behövs både snabbare och mer omfattande avskrivningar av de fattiga ländernas skulder. De avskrivningar som görs inom ramen för HIPC-initiativet är inte tillräckliga. Regeringen bör därför i stället verka för en radikal omläggning av skuldavskrivningsprocessen. Ett öppet och rättvist internationellt skuldsane- ringsförfarande bör skapas där IMF blir en aktör bland alla andra. I dagens HIPC-system har IMF två roller, dels rollen som övervakare av systemet, dels rollen som fordringsägare. Med det anförda anser jag att bör bifalla motion Fi6 (mp) yrkandena 4 och 6. Motionerna Fi4 (v) yrkandena 47, U279 (v) yrkandena 1 och 2, Fi5 (s) i denna del samt Fi7 (c) yrkandena 3, 4 och 8 bör avstyrkas. 7.Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt (v) () anför: Globaliseringen och liberaliseringen av världens finansmarknader har kraftigt ökat omsättningen på marknaderna och bidragit till ett stort antal internationella finans- och valutakriser som varit extremt kostsamma, såväl ekonomiskt som socialt och ekologiskt, och långsiktigt drabbat kvinnor mer än män. anser därför att bör arbeta för att införa en global skatt på valutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt, i syfte att dämpa svängningarna på marknaderna, minska riskerna för nya globala kriser och öka det politiska och demokratiska handlingsutrymmet. Att införa en Tobinskatt är givetvis en komplicerad historia, men det bör inte leda till slutsatsen att inte bör verka för ett införande. Det finns gott om exempel inom andra områden där det finns stora svårigheter att nå framgång i det internationella samarbetet. Det gäller t.ex. Kyotoprotokollet för reduktion av koldioxidutsläpp, regler för rättvis handel inom WTO-för- handlingarna och internationella konventioner för att trygga fred, mänskliga rättigheter eller för reducering av den globala fattigdomen. Detta har dock inte avhållit en internationell opinion, som stat eller andra stater att verka i denna riktning. Om en Tobinskatt ska få maximal effekt bör den vara global. För att det ska bli möjligt krävs självklart stora och långsiktiga insatser i organ som FN och andra internationella forum. Frågan kommer säkert också att resas om detta kräver någon typ av bindande regler på internationell nivå och om internationella påtryckningar och åtgärder mot länder som ej vill bidra till solidariteten och stabiliteten i det internationella samfundet. En sådan process kommer att ta tid, men den kan inledas genom att några länder driver på och skapar opinion och genom att ett flertal viktiga stater därefter sluter avtal om att gemensamt arbeta i denna riktning. Det finns också flera exempel på gällande internationella avtal och överenskommelser som fungerar trots att inte alla länder är med. Flera undersökningar visar dessutom på att det är möjligt att införa en verkningsfull Tobinskatt även om inte alla länder deltar. bör därför i internationella forum och organisationer aktivt lyfta fram frågan om en Tobinskatt och agera för att en sådan successivt införs. Ett naturligt organ för att påbörja ett sådant agerande i är EU. Där finns redan stöd för en Tobinskatt. beslutade att införa en Tobinskatt när övriga medlemsländer ställer sig bakom förslaget. I beslutade parlamentet att anta en lag om Tobinskatt på liknande villkor som i . EU är dessutom lämpligt ur ett finansiellt perspektiv, eftersom en stor del av valutatransaktionerna sker via EU-länder. Det har framförts kritik mot att en Tobinskatt inte skulle vara verksam i akuta krissituationer. Det kan därför finnas anledning att pröva det förslag till rörlig Tobinskatt som den tyske ekonomen lanserat. Enligt Spahn bör skattesatsen höjas vid tilltagande spekulation för att förhindra stora spekulativa förlopp. Enligt beräkningar skulle en Tobinskatt inbringa . Hur dessa intäkter ska användas kräver vidare övervägande, men en rimlig inriktning bör vara att använda en betydande andel för att minska den globala fattigdomen. Av denna anledning bör regeringen och Sida ta initiativ till en dialog med folkrörelser från syd och nord för att ta fram konkreta förslag på hur intäkterna från en Tobinskatt ska fördelas. Med det anförda anser jag att bör tillstyrka motion Fi220 (v) yrkandena 14. Motion Fi230 (mp) yrkandena 1 och 2 bör avstyrkas. 8.Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt (mp) () anför: De senaste decenniernas globalisering av marknaderna har lett till ett kraftigt ökat antal finansiella kriser. Mellan inträffade 114 bank- och finanskriser, enligt uppgifter, och har präglats av flera omfattande valutakriser. Omsättningshastigheten på ett kapital som inte längre har direkt koppling till produktion är svindlande. Den globala valutahandeln omsätter ca . Valutahandeln i världen är ca 50 gånger större än varuhandeln. Kriserna har varit enormt kostsamma, såväl ekonomiskt som socialt och ekologiskt. För att bromsa den växande spekulationsekonomin, uppmuntra en mer sund och hållbar ekonomisk utveckling och underlätta för det politiska systemet att återta kontrollen över marknaderna anser jag att bör utreda möjligheterna att införa en global skatt på valutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt. Skatteförslaget har fått ett brett stöd från den globala rättviserörelsen men även från olika länder, t.ex. och . Intäkterna från skatten bör användas för att finansiera FN:s millennieutvecklingsmål, vars första prioritet är att avskaffa extrem fattigdom och hunger. En skatt på valutatransaktioner är det mest realistiska förslag till finansiering av millennieutvecklingsmålen som presenterats. Skatten bör kunna utformas enligt den modell för en s.k. two-tier tax som utarbetats av den tyska professorn . Enligt Spahn bör avgiften eller skattesatsen normalt sett vara mycket låg men höjas kraftigt och snabbt när ett lands valuta går utanför ett visst definierat spann. högre nivån kommer att fungera som en vågbrytare mot spekulationsvågor mot valutan. Enligt bedömningar som gjorts räcker det med att fem av världens stora finanscentrum inför skatten för att den ska bli effektiv. Det är inte nödvändigt att deltar. Enligt min mening bör även stödja de förslag till global beskattning för att finansiera kampen mot världshungern som lanserats av och presidenter. Förslagen går ut på att ta in genom att införa en global skatt på koldioxid, vapen, flygbiljetter och kreditkortsköp. Med det anförda anser att jag att bör bifalla motion Fi230 (mp) yrkandena 1 och 2. Motion Fi220 (v) yrkandena 14 bör avstyrkas.