yttr · GS05NU1y · 2005-01-01 00:00:00 — har varit i kontakt med företrädare för Närings- och Utbildningsdepartementen och påpekat vikten av att agerar för att anläggningen skall lokaliseras till , säger motionärerna. De bedömer att konkurrensen om anläggningen kan förväntas hårdna, och de anser att det krävs att regeringen ekonomiskt backar upp och i europeiska sammanhang driver kravet på en lokalisering till . Det är positivt att regeringen har gett i uppdrag till en särskild förhandlare att undersöka möjligheten att placera ESS i , framhåller motionärerna. De erinrar om att näringsutskottet påpekade (bet. 2003/04:NU10) att t.ex. natur- och kulturmiljön i Lunds omgivningar bör beaktas i en sådan bedömning. Motionärerna menar dock att närings- och tillväxtaspekterna måste lyftas fram ytterligare vid en bedömning av projektet. Även i motion 2004/05:N403 (fp, m, kd, c) från allmänna motionstiden begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall engagera sig i arbetet för att ESS skall placeras i . I motionen påpekas att ESS är ett projekt som kan ses som ett led i arbetet med att stärka konkurrenskraft. Projektet väntas få stöd från såväl EU som enskilda europeiska länder, den totala kostnaden beräknas till ca och ESS skall tas 2013, säger motionärerna. Utöver de förväntade 500 fast anställda vid anläggningen beräknas mellan 4 000 och 5 000 gästforskare utnyttja anläggningen. Motionärerna erinrar om det arbete som pågår för att ESS skall placeras i och i . Det finns starkt stöd inom skånsk politik, näringsliv och forskarvärld för en sådan placering, säger motionärerna. De anser att den förhandlare som regeringen tillsatt bör få ett tydligare uppdrag, med målsättning att ESS skall placeras i . har den tänkta finansieringen av ESS utgått från att olika länder bidrar via sina respektive forskningsbudgetar, men motionärerna menar att finansieringen bör lyftas upp till EU-nivå. Regeringen bör därför, tillsammans med andra länder, driva frågan om att en stor del av finansieringen av ESS skall ske med EU:s forskningsmedel, anför motionärerna. I en motion som väckts med anledning av forskningspropositionen - 2004/05:Ub9 (fp) - föreslås också ett tillkännagivande om ESS. Regeringen bör verka för att den planerade ESS-anläggningen, som utgör en av världens mest kraftfulla neutronkällor, får starkt stöd och direkt finansiering från EU. Motionärerna anser att detta är ett exempel på den typ av större vetenskapliga satsningar som lämpar sig för EU-nivån. Även i denna motion erinras om det arbete som har inletts för att ESS skall placeras i och det stöd som finns för en placering av ESS i . Det är viktigt med ett brett nationellt stöd, och bör därför, enligt motionärerna, uttala att regeringen aktivt skall arbeta för att placeringen av ESS skall ske i och . avslog motioner om en lokalisering av ESS till , liknande de här aktuella (bet. 2003/04:NU10). redovisade arbetsläget och hänvisade till att frågan lämpligen borde behandlas i anslutning till ställningstagande till den nu aktuella forskningspolitiska propositionen. I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1 utg.omr. 16) lämnades en redovisning av arbetsläget . Där sades (s. 250) följande beträffande uppdraget för den av regeringen tillsatta förhandlaren för ESS (f.d. statsrådet ): ESS-Council inbjöd 2001-2002 de europeiska länderna att ange förslag om värdskap för en stor europeisk neutronforskningsanläggning, ESS. En sammanslutning av nordiska forskare har lämnat ett förslag att placera ESS i . Förutom detta finns även förslag från och att vara värd för ESS. Ytterligare några länder kan vara intresserade av att ge bud på att vara värdnation för ESS. Med anledning av det nordiska förslaget att vara värd för ESS med en placering i , beslöt regeringen vid sammanträde att undersöka möjligheterna till en eventuell placering av ESS i genom att utse en särskild förhandlare. I förhandlarens uppdrag ingår att klargöra intresset för ESS i forskarsamhället, näringslivet, i andra europeiska länder och hos . Dessutom skall förhandlaren analysera de långsiktiga tillväxteffekterna för samhället, undersöka möjliga regionala, nordiska och europeiska finansiärers intresse för medverkan i byggandet av ett ESS i . Vid sidan av uppdraget att klargöra intresset från forskarsamhället och näringslivet samt analysera de långsiktiga tillväxteffekterna för samhället skall utredaren, med utgångspunkt i denna analys, studera vilka möjligheterna är för näringslivets finansiella medverkan. Förhandlaren skall även undersöka möjliga regionala, nordiska och europeiska finansiärers intresse för medverkan. Andra europeiska länders och inställning skall också klargöras. skall bistå förhandlaren i vetenskapliga bedömningar av projektet och i initiala kontakter med näringslivet. Vidare bör berörda svenska ambassader bistå i förhandlingsuppdraget. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer senare att ta ställning till frågan om ett eventuellt svenskt värdskap. I detta ingår en bedömning av intresset, kostnadsberäkningar och finansieringsmöjligheter samt möjligheterna till utländsk medfinansiering av projektet. Förhandlaren har, enligt uppgift från , i sitt hittillsvarande arbete genomfört diskussioner med de nordiska länderna, , och . Han har även diskuterat med Nordiska investeringsbanken och med om deras möjligheter att delta i investeringen. Hur dessa diskussioner utfallit saknar uppgift om, men det påpekas att kommissionen generellt betalar maximalt av budgeten. Detta har dock sagts i samband med mindre projekt, och hur kommissionen ställer sig till en så stor investering som ESS finns ingen uppgift om. ESS finns inte omnämnt i forskningspropositionen. Neutronfaciliteter berörs dock i propositionen i avsnitt 6.2 om forskningsinfrastruktur (s. 99). Där sägs att staten, via , finansierar svenskt deltagande vid spallationskällan i och vid kärnreaktorn i . bedömer att det finns ett behov av att långsiktigt öka det svenska engagemanget vid dessa neutronfaciliteter. Myndigheten avser med hänvisning till detta behov att utarbeta en långsiktig plan för svensk användning av neutronspridningsteknik. Den brittiska regeringen ämnar, enligt , bygga ut till högre effekt. Dess storlek blir av ett ESS. Den planerade ESS-anläggningen bedöms bli en viktig del i infrastruktur för forskning och teknisk utveckling inom flera strategiskt betydelsefulla områden. Mot denna bakgrund vore det av värde om skulle stå som värdland för anläggningen. Som redovisats har regeringen tillkallat en särskild förhandlare, f.d. statsrådet , med uppdrag att undersöka möjligheterna att eventuellt placera ESS i . Uppdraget skall redovisas . Med hänvisning härtill kan näringsutskottet inte se någon anledning för att nu uttala sig i frågan. bör alltså avstyrka de tre här aktuella motionerna i berörda delar. När det gäller lokalisering till , som förordas i motionerna, vill näringsutskottet erinra om vad utskottet anförde , då likartade motionsyrkanden behandlades. framhöll då (bet. 2003/04: NU10) att olika positiva nyttoeffekter vid en helhetsbedömning måste vägas mot t.ex. värdet av att bevara natur- och kulturmiljön i Lunds omgivningar. Vidare måste olika risker beaktas, som exempelvis hanteringen av miljöfarligt avfall samt att eleffektbalansen i kan påverkas negativt. I motion 2004/05:N282 (kd) från allmänna motionstiden begärs två tillkännagivanden rörande nanoteknik, nämligen om en nationell satsning på nanoteknisk forskning och utveckling med målet att skall vara ledande inom området och om att ett nordiskt nanocentrum bör startas i . Studien pekade ut nanotekniken som ett viktigt och strategiskt forskningsområde, men har ännu inte gjort någon samlad satsning på nanoforskning, säger motionären. Hon hänvisar vidare till att Framtidsgruppen för svensk industri, ledd av verkställande direktör och förbundsordförande , föreslog en satsning på ytterligare för att förstärka svensk nanoforskning med tonvikt på . startades en verksamhet, Pronano, av , med syfte att koppla samman svensk industri med nanoteknisk forskning, säger motionären. Pronano har t.o.m. finansierats av och , varefter finansieringen är oklar. Att inrätta ett nationellt med starka kopplingar till svenska universitet och högskolor och med goda resurser att hjälpa svensk industri skulle innebära en satsning , så att kan vara spjutspets när den nya industriella revolutionen kommer, anför motionären. I propositionen finns under avsnittet om ett av de prioriterade områdena, teknisk forskning, ett särskilt avsnitt om materialteknik och nanovetenskap (s. 78). att det inom materialvetenskapen pågår en utveckling mot studier av mindre strukturer med inriktning på mikro- och nanoskalan. Nanovetenskap och nanoteknik har en stor industriell potential inom bl.a. materialindustrin och elektronikindustrin. Dessa industrier är omfattande i och behovet av kompetens inom nanoområdet, inklusive kunskap om eventuella risker med tekniken, är därmed stort. Flera högkvalitativa forskningsprogram inom materialområdet har börjat riktas mot nanovetenskap, sägs det i propositionen. Området nanovetenskap finansieras med ca från och olika stiftelser. Det finns ingen sammanhållen bild av forskningen inom nanovetenskap i , konstaterar regeringen. Övergripande uppgifter om näringslivets ekonomiska engagemang och FoU-insatser inom nanoområdet är också knapphändiga, vilket kan tala för behovet av en kartläggning av området. Enligt uppgift från är något beslut om en sådan kartläggning ännu inte fattat. I sammanhanget kan nämnas att har initierat ett projekt som syftar till bl.a. att utveckla en s.k. nanostrategi. Nanovetenskap och nanoteknik är av strategisk vikt på , heter det vidare i propositionen. Området är horisontellt eftersom det kan genomsyra i stort sett alla tekniksektorer, föra samman olika vetenskapsområden och bygga på ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt. Materialvetenskapens utveckling mot nanovetenskap tillsammans med tillverkning i nanoskala är grunden för potentiella tillämpningar av nanovetenskapen inom en mängd områden, t.ex. informationsteknik, medicin, energi och miljö. Svensk nanoforskning hävdar sig väl vid en internationell jämförelse. Starka forskargrupper finns inom samtliga de områden som nanovetenskapen kan delas in i - material, elektronik, bioteknik, mekanik och verktyg. konstaterar också i en rapport att har en infrastruktur och vetenskaplig position som möjliggör vetenskapliga applikationer inom nanoområdet. Det är emellertid viktigt att satsningar genomförs som också möjliggör att kommersiella produkter kan utvecklas, sägs det i propositionen. framhöll (i meddelandet Towards a European Strategy for Nanotechnology) vikten av att stärka nanovetenskap och nanoteknik. Områden som behandlades i meddelandet är bl.a. förbättrat stöd till forskning och innovation, inriktningen av stödet samt förbättrade villkor för privata forskningsinvesteringar. har i allt väsentligt ställt sig bakom innehållet i meddelandet, bl.a. välkomnades kommissionens initiativ att utarbeta en handlingsplan för nanoteknik. Kommissionen har dock ännu inte presenterat någon sådan handlingsplan, men kommer, enligt uppgift från , förmodligen att göra det . Kommissionen har vidare föreslagit två teknikplattformar med nanoinriktning, nämligen nanoelektronik () och nanomedicin (Platform Nanobiotechnologies for Applications). Området är också prioriterat inom ramen för EU:s pågående sjätte ramprogram för forskning där har avsatts . Nanoteknik har ett stort potentiellt tillämpningsområde, inom t.ex. informationsteknik, medicin, energi och miljö. Den svenska nanoforskningen ligger väl framme internationellt sett. Det finns starka forskargrupper inom de berörda områdena - material, elektronik, bioteknik, mekanik och verktyg. delar de synpunkter som förs fram i motion 2004/05:N282 (kd) om att det är angeläget med satsningar på nanoteknik, bl.a. för att ta till vara de möjligheter till kommersialisering av forskningsresultat och industriell utveckling som finns på området. Som redovisats uppmärksammas i propositionen området materialteknik och nanovetenskap som ett strategiskt område inom ramen för det prioriterade området teknisk forskning. Med hänvisning till detta anser näringsutskottet att det inte finns anledning för att nu göra ett särskilt uttalande om nanoteknisk forskning. Motionen bör alltså avstyrkas av utbildningsutskottet. I motion 2004/05:N241 (fp) från allmänna motionstiden begärs ett tillkännagivande om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum för svensk medicinsk-teknisk forskning. I motionen erinras om betydelse för tillväxten och för välfärden. Den medicinsk-tekniska industrin utgör en viktig grund för det svenska välståndet - det skapas arbetstillfällen och forskning för miljarder kronor, framhåller motionärerna. De påpekar att välfärd kommer att påverkas negativt utan fortsatt tillväxt, grundad på goda forsknings- och produktionsförutsättningar i bl.a. Södertäljeregionen. I propositionen finns under avsnittet om ett av de prioriterade områdena, teknisk forskning, ett särskilt avsnitt om biovetenskap och bioteknik (s. 79). Där sägs bl.a. att det finns en stor potential för tillväxt inom bioteknikområdet, vilket lyfts fram i forskningsstrategierna. Det gäller dels avknoppningar från etablerade företag och från offentliga forskningsmiljöer, dels etablerade företags expansion. En stor drivkraft för tillväxt inom läkemedelsområdet är de landvinningar som görs inom molekylärmedicinsk forskning, sägs det. En viktig utvecklingspotential för ligger i att ta fram teknik, metoder och verktyg inom biotekniken där teknikkunnande kopplas till en tillämpning i samverkan med de forskare som skall använda de nya verktygen, framhåller regeringen. delar den bedömning som görs i motion 2004/05:N241 (fp) avseende vikten av den medicinsk-tekniska forskningen. Denna typ av forskning lyfts också fram i propositionen under avsnittet om det prioriterade området teknisk forskning. Där sägs bl.a. att det finns en stor potential för tillväxt inom bioteknikområdet - det gäller dels avknoppningar från etablerade företag och från offentliga forskningsmiljöer, dels etablerade företags expansion. Något skäl för att genom ett tillkännagivande särskilt lyfta fram förutsättningar på det medicinsk-tekniska området - vilket föreslås i motionen - kan näringsutskottet dock inte se. bör således avstyrka motionen i berörd del. Forskning kring trä och träanvändning bör prioriteras, anförs det i motion 2004/05:MJ504 (kd) från allmänna motionstiden. har stor betydelse för svensk forskning, varför det är viktigt att rådet harmoniserar den grundläggande forskningen och tillämpade innovationer, säger motionärerna. De anser att industriforskningsinstitutens statliga grundfinansiering är en förutsättning för långsiktig forskningsverksamhet där näringen tillskjuter huvuddelen av medlen. Regeringen måste tillse att utrymmet för den skogliga forskningen inte krymper, kräver motionärerna. I propositionen finns i avsnitt 9.12 ett särskilt avsnitt om skogsforskning och skogsindustriell forskning (s. 228), som näringsutskottet tidigare redovisat delar av i avsnittet om forskning till stöd för andra politikområden. Där sägs bl.a. att det för att upprätthålla den svenska skogsnäringens konkurrenskraft krävs god kunskapsförsörjning och gott innovationsklimat. har en god ställning inom skogsforskning och skogsindustriell forskning. Det nationella skogs- och skogsindustriella klustret och innovationssystemet används ofta som exempel på system som har lett till en rad framgångsrika, internationellt konkurrenskraftiga företag genom hela förädlings- och leverantörskedjan. Grundläggande skogsindustriell forskning bedrivs huvudsakligen vid tekniska universitet och högskolor. Skogsnäringen har dessutom egen forskning och finansierar tillsammans med staten forskning vid branschforskningsinstitut med inriktning mot skogsbruk - (SkogForsk), institut med inriktning mot träbearbetningsindustri - SP-Trätek, bildat efter sammanslagning av (Trätek) och (), samt institut med inriktning mot pappers- och massaindustrin - STFI-Packforsk, bildat efter sammanslagning av Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut (STFI) och distribution (Packforsk). Regeringen har på uppmaning (bet. 2001/02:NU12) utsett en särskild förhandlare, ställföreträdande generaldirektör , att utarbeta en strategi för att främja träanvändningen i byggandet. Arbetet presenterades i departementspromemorian Mer trä i byggandet, underlag för en nationell strategi att främja användning av trä i byggande (Ds 2004:1). För att utveckla till en ledande nation inom området träbyggande föreslås i strategin ett åtgärdsprogram för forskning inriktat mot utveckling av träbyggsystem och trä i samverkan med andra material. Strategin inriktas på områden där trä har stor innovationspotential, framför allt i större och högre byggnadsverk och där forskning kom i gång på allvar först när byggreglerna ändrades . Träbyggande är att betrakta som en industriell produktionsprocess och faller därför delvis under insatsområdet Trämanufaktur som utarbetat en strategi för, Nya material och produkter från förnybara råvaror (2004:01). Bland åtgärderna i strategin föreslogs att regeringen skulle utse en ordförande för den grupp av intressenter som skall genomföra strategin. utsåg regeringen riksdagsledamoten () till ordförande för samordningen av träbyggnadsstrategin med uppdraget att verka för att åtgärdsförslagen i strategin genomförs. I arbetet skall berörda företrädare från skogsnäringen, byggsektorn och myndigheter delta. Ordföranden skall samverka med en bred krets av företrädare med intresse i byggfrågor och tillse att åtgärderna i linje med strategin och utifrån objektiva grunder främjar utvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigt hållbara alternativ. Ordföranden skall, enligt regeringsbeslutet, beakta det konkurrensrättsliga regelverket och verka för en förbättrad konkurrens på området. Vidare skall han söka samverkan med den särskilde byggsamordnare som fått i uppdrag att bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn (dir. 2004:138). Ordföranden skall rapportera till regeringen hur det övergripande arbetet med strategin går, och uppdraget skall avslutas med en redogörelse för vad som uppnåtts . Skogsindustrin har en stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i och svarar för en betydande del av det svenska exportnettot. I de delar av landet där skogsindustrin är etablerad spelar den en väsentlig roll för sysselsättningen på de berörda orterna. I den här aktuella motionen, 2004/05:MJ504 (kd), betonas vikten av forskning kring trä och träanvändning. har vid återkommande tillfällen - i anslutning till behandlingen av motioner rörande skogs- och träindustrin - betonat att det, för att skogsindustrin även framöver skall kunna bidra till att upprätthålla välståndet, är viktigt att konkurrenskraften inom denna industri kan utvecklas. En viktig faktor är härvid insatser avseende forskning och utveckling. I propositionen redovisas, som nämnts, vilka insatser som görs när det gäller skogsforskning och skogsindustriell forskning. Det rör sig om forskning vid tekniska universitet och högskolor samt vid industriforskningsinstitut. Något behov av ett riksdagsuttalande i frågan kan näringsutskottet, med hänvisning härtill, inte se. bör alltså avstyrka den nyssnämnda motionen i berörd del. Forskning om energetiska material Det bör utvecklas ett energetiska material, anförs det i 2004/05:N234 (s) från allmänna motionstiden. (Med energetiska material avses produkter som kan sönderfalla utan hjälp av luftens syre, men även andra energirika produkter.) besitter en internationellt erkänd hög kompetensnivå inom området energetiska material, säger motionären. Han anser att forskning och utveckling i fråga om avveckling av explosiva varor är en förutsättning för att ledande position inom denna industrisektor skall kunna bevaras och vidareutvecklas. Det är nödvändigt att det utvecklas processer och metoder för avveckling på ett säkert och ekologiskt hållbart sätt, anför motionären. Därför menar han att ett FoU-centrum behöver byggas upp. Det finns redan utvecklad verksamhet vid Vingåkersverken, och till denna verksamhet knyts i allt högre grad forskning, framhåller motionären. Han hänvisar till att det i finns många universitet, högskolor och forskningsinstitut som kan samverka kring nyttjandet av de resurser som finns på Vingåkersverken för tillämpad forskning och utveckling inom området. Enligt näringsutskottets bedömning finns det inte anledning för att ta något initiativ när det gäller inrättandet av ett industriforskningsinstitut rörande s.k. energetiska material - vilket föreslås i motion 2004/05:N234 (s). Den berörda industrisektorn har, på motsvarande sätt som gäller för andra industrisektorer, möjlighet att söka ta del av den verksamhet som och industriforskningsinstituten bedriver. Det kan vidare noteras att det finns en ideell förening, för energetiska material (KCEM) med säte i , med uppgift att främja och stödja utbildning och forskning på området energetiska material. Med hänvisning till det anförda anser näringsutskottet att utbildningsutskottet bör avstyrka den nämnda motionen. Ett tillkännagivande om behovet av forskning inom området inköp, föreslås i motion 2004/05:N318 (s) från allmänna motionstiden. är ett mycket utrikeshandelsberoende land, konstaterar motionären. Utbildning och forskning inom handelsområdet har varit högt prioriterade, men har resurserna främst koncentrerats på dem som skall sälja svenska produkter, medan inköpssidan har varit eftersatt, säger motionären. Hon framhåller att de svenska exportprodukterna innehåller en ökande andel importerade delar och att den offentliga sektorn också använder mer produkter som är importerade. För framför allt små och medelstora företag behövs mer utbildning och forskning kring hur inköp kan optimeras för att bibehålla svensk konkurrenskraft, anser motionären. Hon säger att det i princip inte bedrivs någon forskning inom inköpsområdet, vare sig för privat eller offentlig upphandling. Den typ av forskning som efterfrågas i motionen kan inrymmas t.ex. i konkurrensforskning (prop. s. 233) och entreprenörskapsforskning (prop. s. 234) som omnämns i propositionens avsnitt 9 och där det redovisas insatser på olika områden. Det kan också förekomma forskning inom områdena företagsekonomi och nationalekonomi som kan beröra den typ av frågeställningar som tas upp i motionen. Den fråga som tas upp i motion 2004/05:N318 (s) och som rör optimering av inköp kan ha stor betydelse för berörda små och medelstora företags konkurrenskraft. Forskning avseende inköpsområdet kan, som redovisats, bedrivas inom befintliga forskningsdiscipliner. Något behov av ett särskilt riksdagsuttalande i frågan kan näringsutskottet inte se, varför utbildningsutskottet bör avstyrka motionen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Allmänt om forskning och behovsmotiverad forskning av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser - i likhet med vad som anförs i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) - att det behövs en forskningspolitik som medverkar till att ge en möjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbt framväxande, globala kunskapssamhället. Det fordras starka, självständiga universitet och en mångfald av forskningsfinansiärer. Det krävs också ett företagsklimat som gör att kan behålla de stora företagens forskning i landet, locka hit andra företag och göra det möjligt för en ny generation av små och medelstora företag att etableras och tillväxa. Att utveckla och behålla attraktiv företagsforskning är en viktig del av en nationell forskningsstrategi. Kunskapskluster i världsklass som redan finns eller är på väg att etableras behöver stimuleras. Forskare och forskningsfinansiärer runt om i världen skall se som ett lockande land att forska och investera i.