yttr · GS05UU1y · 2005-01-01 00:00:00 — yttrande 2004/05:UU1y har vid sammanträde beslutat att bereda utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen 2004/05:1 Utgiftsområde 1 jämte eventuella motioner. väljer att i det följande lämna synpunkter på anslaget 90:5 m.m., inom utgiftsområde 1, samt på motionerna 2004/05:K404 (m), 2004/05:K441 (s), 2004/05:U226 (fp), 2004/05:U232 (fp), 2004/05:U305 (m) samt 2004/05:U325 (kd), allt i de delar som rör utrikesförvaltningen. Med detta yttrande överlämnar utrikesutskottet dessutom motionerna 2004/05:U226 (fp) yrkande 8, 2004/05:U232 (fp) yrkande 4, 2004/05:U305 (m) yrkande 14 samt 2004/05:U325 (kd) yrkandena 2 och 48 under förutsättning av medgivande. Antalet utlandsmyndigheter uppgår till 103 stycken och har utökats med två ambassader . Det är ambassaderna i , , och i , . I båda dessa fall har inrättandet skett i samverkan med det finska utrikesministeriet, i enlighet med de nordiska utrikesministrarnas överenskommelse om fördjupat administrativt samarbete. Den rådande osäkerheten i har omöjliggjort ett återöppnande av ambassaden i , men beredskap finns att gradvis säkra svensk närvaro i landet. kommer utsända tjänstemän att placeras i , , och i , . Placeringarna har nära samband med svenskt stöd till fredsprocesserna i de bägge länderna och huvuduppgiften för tjänstemännen blir att följa fredsprocessen i respektive land. har fattat beslut (2003) om en samlad IT-strategi som skall vara utgångspunkten i den fortsatta IT-utvecklingen. slutförs arbetet att ansluta till IT-nät- verk, och detta år kommer även EU-representationen i att anslutas till nätverket. Vidare slutförs ett projekt för att samla samtliga utlandsmyndigheters webbplatser under den gemensamma portalen . görs en satsning på att stärka utrikesrepresentationen. Satsningen är ett led i regeringens tillväxtpolitik och syftar till att ytterligare förbättra utrikesrepresentationens kapacitet att bedriva Sverigefrämjande och fördjupat EU-samarbete. Satsningen skall ske genom en omfördelning mellan i och utlandsorganisationen utan att antalet anställda ökar. Detta förutsätter en minskad organisation på framför allt i . Kravet är att långsiktigt kunna säkra finansieringen av förstärkningen genom att omfördela medel från främst den administrativa verksamheten. Utgångspunkten för satsningen är de förslag som presenterades i utredningen effektivare regeringskansli förslag till åtgärder (SB 2001/8259). Regeringen föreslår i propositionen att anslaget 90:5 för skall uppgå till 5 (ramanslag). Moderata samlingspartiet yrkar i kommittémotion 2004/05:K404 att anslaget 90:5 m.m. för skall uppgå till 4 . Det skulle innebära en minskning med i förhållande till regeringens förslag. förordar motionärerna en omfördelning inom anslaget till . De menar bl.a. att bör tillföras . I detta skulle ingå en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Vidare menar motionärerna att ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också en ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna, påpekar motionärerna. I motionen betonas dessutom att framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra även ställer större krav på kontaktytor och kompetens. I kommittémotion 2004/05:K404 (m) har inte närmare specificerat hur man vill fördela den föreslagna ökningen av anslaget till utrikesförvaltningen men nämner att en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands och för vissa konsulära frågor skall ingå. Vid kabinettssekreterarens senaste föredragning om utrikesförvaltningen, i utskottet, konstaterades bl.a. att den satsning som görs för att stärka utrikesrepresentationen har som ett uttalat syfte att bättre kunna främja svenska intressen utomlands och därigenom tillväxten i , samt att förbättra förutsättningarna för deltagande i EU- samarbetet. Utskottet har erfarit att satsningen skall ske genom en omfördelning av resurser mellan i och utlandsorganisationen utan att den totala personalstyrkan ökas. Utskottet ser positivt på satsningen och noterar att den stämmer väl överens med de riktlinjer för utrikesförvaltningen som utskottet har förordat. Den ligger också i linje med vissa av de förslag som framförs i motionen. Utskottet har i tidigare yttranden till framhållit de problem som är förknippade med att det ur propositionen inte går att utläsa vilka resurser inom anslaget 90:5 m.m. som är avsedda att ställas till utrikesförvaltningens förfogande. Vid den ovan nämnda föredragningen belystes dessa svårigheter, vilka väsentligen får anses vara av Enligt utskottets mening bör man inför nästa års budgetarbete närmare studera vilka möjligheter till lösning som skulle kunna stå till buds. På grundval av lämnade uppgifter är det dock utskottets uppfattning att utrikesförvaltningen kommer att få en resurstilldelning som säkerställer att ålagda uppgifter kan lösas. Den av motionärerna föreslagna ökningen kan därför ej tillstyrkas, varför utskottet menar att motion 2004/05:K404 (m) bör avstyrkas. Utskottet menar mot bakgrund av det anförda att propositionen i här aktuell del bör tillstyrkas. I partimotion 2004/05:U226 (fp) framhåller utrikespolitikens viktiga roll vid främjandet av demokratiseringsprocesser i olika delar av världen (yrkande 8). Motionärerna anser att den svenska politiken i dessa sammanhang länge saknat fokus och tydliga målbeskrivningar. UD borde inrätta en enhet för främjande av övergång till demokrati i samarbetsländer, i första hand biståndsländerna, anser motionärerna. I ett liknande yrkande i kommittémotion 2004/05:U325 (kd) framhåller att en övergripande ministerfunktion för mänskliga rättigheter bör inrättas (yrkande 2). Detta skulle enligt motionärerna möjliggöra en sammanhållen utrikespolitik som gynnar respekten för mänskliga rättigheter i alla olika politikområden som har en internationell dimension. Motionärerna anser även att regeringen bör utreda förutsättningarna för att utse MR-attachéer vid viktiga och strategiskt utvalda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt att följa utvecklingen kring de mänskliga rättigheterna (yrkande 4). I yrkande 5 i samma motion anförs att miljöattachéer på samma sätt bör utses vid lämpliga ambassader, i regioner där miljöförstöringen är extremt påtaglig eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. I yrkande 6 i samma motion anför motionärerna att det ibland, i arbetet med att främja svenska handels- och exportintressen, sker ett dubbelarbete mellan ambassader och olika handelskammare och exportråd. I syfte att ytterligare främja en samordnad utrikespolitik bör regeringen se över möjligheterna att bättre integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen. Motionärerna vill också att möjligheterna att upprätta flera samlokaliserade ambassader med gemensamma servicefunktioner mellan och övriga medlemsländer inom EU skall utredas (yrkande 7). Motionärerna menar även att , med det ökade samarbetet inom diplomatin som växer fram inom EU, med diskussioner om kommissionens kapacitet och resurser som diplomatisk aktör utanför , skulle kunna dra nytta av EU:s rapportering och få möjlighet att utnyttja EU-kontor i länder där svensk representation saknas (yrkande 8). Utskottet konstaterar att samtliga svenska utlandsmyndigheter bevakar såväl MR- som miljöfrågor och att rapporteringen härom är omfattande och mångfasetterad. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på organisation och menar att bör avhålla sig från att göra formella uttalanden om denna och om ansvarsfördelningen inom regeringen. Utskottet har vidare erfarit att frågan om förbättrade möjligheter att integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen ingår i regeringens satsning på den förstärkning av utrikesrepresentationen som sker 20042006. Därmed anser utskottet att motionärernas krav på en översyn av verksamhetsplanering och samordning mellan berörda handels- och exportfrämjande organisationer och UD tillgodoses. I förra årets yttrande till (2003/04:UU1y) konstaterade utskottet att EU-medlemskapet redan har inneburit ett ökat samarbete mellan medlemsländernas ambassader i stationeringsländerna med regelbundna möten och utbyte av information och i vissa fall även konkret samarbete vad gäller rapportering. Utskottet menade att detta är något som den svenska utrikesförvaltningen har stor nytta av, i synnerhet i stater där den svenska utlandsmyndigheten har få utsända. Vidare framhöll utskottet att ökat samarbete också kan underlättas genom samlokalisering och att man erfarit att det är en fråga som återkommande diskuteras inom ramen för EU- samarbetet. Med detta fortlöpande samråd såg utskottet inget behov av en utredning i frågan. Utskottet finner att diskussionen om en s.k. gemensam utrikestjänst inom ramen för EU-samarbetet har intensifierats ytterligare . I första hand gäller det konsulära frågor, där stora administrativa vinster bör kunna göras, men diskussionen gäller också en bredare samordning av unionens internationella aktiviteter. Vikten av en noggrann gränsdragning mellan de nationella utrikesförvaltningarnas roll och en framtida gemensam utrikestjänst för EU har framhållits i detta sammanhang. En första förutsättning för ett närmare samarbete är dock att den nya konstitutionen, , godkänns av medlemsländerna och träder i kraft. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U226 yrkande 8 och 2004/05:U325 yrkandena 2 och 48 bör avslås. Den enskilda motionen 2004/05:K441 (s) tar upp frågan om ersättning till medföljande vid utlandstjänstgöring. Motionären anser att lönen till den som innehar utlandsuppdraget och ersättningen till den medföljande bör justeras så att en utjämning sker. har följt frågan om de ekonomiska förhållandena för medföljande till UD-anställda i utrikestjänst. Under 1990- talet har frågan behandlats ett flertal gånger i dels av utrikesutskottet, dels av men även av socialförsäkringsutskottet. har upprepade gånger konstaterat att de medföljandes situation är problematisk ur flera perspektiv och att ansträngningar bör göras för att skapa möjligheter att förbättra villkoren. har fokus legat på pensionsfrågan men även på försäkringsfrågor och förändringar av det s.k. medföljartillägget. Med syftet att göra en samlad översyn av arbetsvillkor och ersättningssystem under utlandsstationering för utsända från utrikesförvaltningen, biståndsverksamheten inom Sida samt för vissa attachéer, tillsatte regeringen en utredning . Utredarna skulle även se över den särskilda skatteregeln för de nämnda kategorierna och undersöka möjligheterna att samordna de regelverk som ligger till grund för beräkning av utlandstillägg m.m. Dessutom hade utredarna i uppdrag att beskriva hur ett mer modernt och lättbegripligt utlandsvillkorssystem skulle kunna se ut. Den färdiga utredningen, Utlandstjänstens villkor arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstationering (SOU 2004:24), överlämnades till utrikesministern , och förbereds en lagrådsremiss. Regeringen väntas lägga fram en proposition om ett nytt moderniserat ersättningssystem . Behandlingen i beräknas därefter ske . Avsikten är att UD skall få ett nytt regelverk för dessa frågor . Med anledning av den översyn av utlandstjänstens villkor, och därigenom av medföljandefrågan, som sker anser utskottet att motion 2004/05:K441 (s) kan avstyrkas. I kommittémotion 2004/05:U305 (m) yrkande 14 anförs att åter bör öppna en ambassad i . Motionärerna anser att det tidigare fria och självständiga i realiteten utgör ett syriskt lydrike sedan de facto-ockupation 1976. Med en aktiv politik, från EU och , och ett klart stöd till FN:s resolution , vill motionärerna att skall för- mås dra tillbaka sina styrkor från . I motionen understryks att ett första steg för att skall kunna spela en mer aktiv roll borde vara att åter öppna en ambassad i . I den enskilda motionen 2004/05:U232 (fp) yrkande 4 anförs att ett svenskt konsulat bör upprättas i södra (Region i ). Enligt motionären skulle detta vara ett sätt för att stödja det lokala självstyret i området och stärka kontaktytorna mellan och de kurdiska områdena. Vidare framhålls i motionen att ett svenskt konsulat skulle ge möjlighet att dra nytta av den kunskap som många svenska kurder besitter, bl.a. för att uppnå ökad handel mellan och södra . Frågan om att åter öppna en ambassad i berördes vid utskottets samråd med kabinettssekreteraren . Utskottet konstaterar att en ny ambassad i ej finns med i regeringens planering. Däremot prioriteras , i regionen, ett återöppnande av ambassaden i , som också täcker det område som berörs i motion U232 yrkande 4. En ny svensk ambassadör har utnämnts. Ambassadören är tills vidare placerad i , , på grund av den rådande osäkra situationen i . I sitt yttrande om utrikesförvaltningen, 2002/03:UU1y, anförde utskottet följande: Vad gäller öppnandet av nya ambassader konstaterar utskottet att det är regeringen som har att avgöra hur utrikesrepresentation skall utformas inom ramen för de budgetmedel som anslår, även om utskottet förordar att samråd sker i dessa frågor med utrikesutskottet. Utskottet kan konstatera att regeringen fattat beslut både om att lägga ned ambassader i vissa stater och öppna nya ambassader i andra. Utskottet ser inte att det finns anledning att genom anslagsvillkor knutna till budgetbeslutet närmare föreskriva i vilka stater skall vara representerat utomlands. Det är därför utskottets uppfattning att det inte finns anledning för att genom ett tillkännagivande delge regeringen någon särskild ståndpunkt i denna fråga. Utskottet har inte funnit anledning att ändra detta ställningstagande. Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U305 (m) yrkande 14 och 2004/05:U232 (fp) yrkande 4 bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Sermin Özürküt (v). i , och (alla m) anför: Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Utskottet anser därför att utrikesförvaltningen bör tillföras en resursförstärkning uppgående till . I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen bör ges till känna vad som ovan anförts. Vi anser att bör tillstyrka motion 2004/05:K404 (m). och (båda fp) anför: har signumet för utrikespolitik varit att främja demokratiseringsprocesser i olika delar av världen. Målet har varit att tydligt främja radikala förändringar av de rådande statsskicken för att etablera demokratiska system som garanterar mänskliga rättigheter. Detta har man bl.a. gjort genom öppet och tydligt stöd till människorättsaktivister och oberoende medier. har man inom det tjeckiska bildat en Unit for promotion of transitions som skall koordinera egen utrikespolitik, arbetet inom EU-institutionerna och FN och stödet till icke-statliga organisationer så att politiken inte skall förlora fokus utan ständigt ha främjandet av övergång till demokrati för ögonen. Arbetet skall rikta sig mot såväl länder som redan har inlett en förändringsprocess som till länder där man inte ser några framsteg. I början kommer arbetet att koncentrera sig till , och . Den svenska politiken gentemot dessa länder, som gentemot många andra diktaturer, har länge saknat fokus och tydliga målbeskrivningar. Biståndet har inte använts i den utsträckning det varit möjligt för att främja demokratisträvande organisationer. Målet om fattigdomsbekämpning har aldrig fått en fungerande definition, och trots miljardbelopp och decennier av svenskt stöd till länder som , , , , och Tanza- nia har demokratiseringsprocesserna aldrig kommit i gång. När biståndet väl har dragits in för att kränkningar av mänskliga rättigheter blivit för uppenbara har politikerna inte lyckats formulera om målen och aktivt försökt bidra till förändringar. Den svenska utrikespolitiken skulle vinna mycket i trovärdighet genom att lära av det tjeckiska exemplet och på allvar formulera tydliga mål om att vi skall främja övergång till demokrati i biståndsländer i första hand. UD borde inrätta en enhet för främjande av övergång till demokrati i samarbetsländerna. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen bör ges till känna vad som ovan anförts. Vi anser att motion 2004/05:U226 yrkande 8 bör tillstyrkas.