yttr · GS05NU2y · 2005-01-01 00:00:00 — Den ekonomiska vårpropositionen Till finansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att - - avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) i fråga om förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner som väckts med anledning av propositionen, allt i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. yttrar sig över följande förslag till riksdagsbeslut inom utgiftsområdena 19, 21 och 24: 11. att bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst (prop. avsnitt 3.2.18), 12. att godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid (prop. avsnitt 3.2.18), (delvis) att godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag enligt specifikation i propositionen (tabell 2.1). Följande motioner, vilka har väckts med anledning av propositionen, berör näringsutskottets beredningsområde: - 2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) (yrkandena 5-7) och - 2004/05:Fi20 av de (). Härutöver överlämnar näringsutskottet - under förutsättning av finansutskottets medgivande - med yttrandet följande motioner som har väckts med anledning av s.k. händelse av större vikt (stormen i ) och som har överlämnats till näringsutskottet från miljö- och jordbruksutskottet: - 2004/05:MJ6 av m.fl. (kd) (yrkande 14), - 2004/05:MJ7 av m.fl. (m) (yrkande 5 delvis), - 2004/05:MJ8 av m.fl. (c) (delvis), - 2004/05:MJ9 av m.fl. (mp) (yrkande 23). Utgiftsområde 19 Regional utveckling Regeringen föreslår att på tilläggsbudget för anvisar ett nytt ramanslag (33:6) Insatser med anledning av försvarsomställningen. De lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen är , , /och . För att möjliggöra insatser i dessa regioner för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning samt för att möjliggöra omlokalisering av statliga arbetstillfällen behövs särskilda medel. Regeringen anser att anslaget bör föras upp med , som skall användas för kostnader för tillväxtfrämjande insatser och för kostnader för omlokalisering av statliga arbetstillfällen. I motion 2004/05:Fi20 (m) begärs att regeringen senast i budgetpropositionen återkommer till med uppgift om den totala kostnaden för utlokaliseringen av statliga verk från . Motionären redovisar att enligt flera fackförbund vars medlemmar berörs av omlokaliseringen troligtvis kommer att välja att flytta med verket. Enligt Statstjänstemannaförbundets beräkningar kommer förslaget att kosta per arbetstillfälle som flyttas, sägs det i motionen. Enligt motionären har kostnaden för utlokaliseringen av de statliga verken inte utretts. Vidare saknas en konsekvensbeskrivning av hur omlokaliseringen påverkar verksamheten. Det är därför angeläget att regeringen - - återkommer till med uppgifter om den totala kostnaden för omlokaliseringen. I motion 2004/05:Fi4 (fp) begärs att avslår regeringens förslag om ett nytt ramanslag (33:6) för insatser med anledning av försvarsomställningen. tar inte ställning till tilläggsbudgeten som helhet, eftersom partiet hade ett annat budgetalternativ, vilket blivit avvisat av . Vissa markeringar bör dock göras, anser motionärerna; bl.a. bör regeringens förslag om att inrätta ett nytt anslag om för insatser i samband med försvarsomställningen avslås. presenterade (utredare: f.d. riksdagsledamoten ) rapporten av statlig verksamhet (N 2004:15, Rapport 1). Utredningens förslag innebar en sammanlagd omlokalisering av 2 700 årsarbeten (åa), varav 1 170 åa till , 190 åa till , 640 åa till /och 690 åa till . Därutöver tillkom 50 åa till eller . (Samtliga antalsuppgifter är cirkauppgifter.) Enligt förslaget skulle sex myndigheter omlokaliseras i sin helhet, två myndigheter till sin huvuddel och tio myndigheter till viss del. Utredningen gjorde bedömningen att förslagen sammantaget ger ett bättre utnyttjande av landets resurser. Beräkningarna pekade på ökade kostnader för berörda myndigheter i anslutning till omställningen. framhölls att mycket talar för att de löpande driftskostnaderna på den nya orten blir lägre jämfört med . Berörda myndigheter m.fl. har yttrat sig över . presenterades (N 2004: 15, Rapport 2), vilken omfattar dels lokaliseringsförslag beträffande en myndighet, dels ett förslag att staten ställer ännu tydligare krav på de statliga företagen att medverka i regional utveckling. Enligt en överenskommelse som slöts mellan regeringen, och de gröna angående lokaliseringar av statliga verksamheter som ett led i försvarsomställningen skall drygt 2 350 statliga arbetstillfällen från myndigheter lokaliseras till , , /och . När det gäller omlokalisering skall omlokaliseras till (30 åa) och till (15 åa) och vidare till (10 åa). Även skall preliminärt påbörja etablering i (21 åa). Överenskommelsen kan enligt uppgift inte räknas som slutgiltig; särskilt kan förskjutningar i fråga om flyttningsåret bli aktuella. Enligt överenskommelsen skall dock omlokaliseringen vara avslutad . När det gäller skall de tre partierna vara överens om vilken verksamhet som skall omlokaliseras. Vidare skall de närmare formerna för omlokaliseringen från beredas ytterligare. Enligt den ovannämnda överenskommelsen fortsätter inför budgetpropositionen för beredningen mellan , och av kostnads- och finansieringsfrågor för omlokaliseringen. I överenskommelsen nämns också att regeringen, och är överens om vikten av att generella lokaliseringsprinciper följs. En gemensam arbetsgrupp skall bildas för regelbunden avstämning och uppföljning av förestående och genomförda lokaliseringar av statliga myndigheter och bolag under hela omlokaliseringsperioden. Enligt uppgift från avses det nyinrättade anslaget bl.a. användas till myndigheternas flyttkostnader, lokalanpassning och ny utrustning på den nya orten samt rekryterings- och utbildningskostnader. När det gäller den nu aktuella omlokaliseringsfrågan kan omnämnas en interpellation (ip. 2004/05:360) av () till statsrådet om konsekvensanalyser av statliga omlokaliseringar - även för de regioner som skulle bli av med statliga tjänster. Enligt statsrådet pågick beredningen av förslagen inklusive en fördjupning och breddning av de myndighetsspecifika analyserna. Detta ägde rum inom varje ansvarigt departement, informerades det. Vidare har statsrådet svarat på en fråga (fr. 2004/05:1424) av (-) om avsaknad av genusperspektiv i . Statsrådet menade att regeringen för en politik som innebär att jämställdhetsperspektivet skall integreras i alla politikområden. En förklaring - men ingen ursäkt - till avsaknaden av redovisade jämställdhetskonsekvenser var enligt statsrådet att arbetade under stark tidspress med fokus på behoven i de mottagande regionerna. Statsrådet sade sig vara medveten om att en stor andel av de sysselsatta inom den statliga sektorn är kvinnor och att det därför i hög grad är kvinnor som berörs av omlokaliseringarna. Till följd av tidigare omlokaliseringar hade ett flertal mansdominerade myndigheter redan omlokaliserats och hade därför inte varit aktuella för överväganden . I frågestund tog dels (), dels () upp omlokaliseringsfrågor med anknytning till och Riksutställningar. Utbildnings- och kulturminister genmälde att varken Moderata samlingspartiet eller hade egna förslag angående sysselsättningstillfällen på . svarade statsrådet på en fråga (fr. 2004/05:1365) från de () om totalkostnaden för utlokalisering av jobb från . Enligt statsrådets svar skiljer sig kostnaderna för omlokaliseringarna åt mellan de olika myndigheterna, liksom deras ekonomiska situation. Därför kommer varje myndighet att bedömas utifrån sina egna förutsättningar att finansiera merkostnaden för omlokaliseringen. Den totala kostnaden för myndigheterna, t.ex. lokal-, löne- och flyttkostnader, kan enligt statsrådet bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Vidare informerades om regeringens avsikt att - om behov uppkommer - återkomma till med redovisningar av arbetet med omlokalisering samt eventuella finansieringsfrågor. Statsrådet framhöll också att omlokaliseringarna skall ske på ett sådant sätt att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Vid frågestund ställdes flera frågor om utlokalisering till samhällsbyggnadsminister . Statsrådet påpekade bl.a. att statens verksamhet inte berör bara huvudstaden utan hela landet. Att de svenska städerna, och inte bara , får möjlighet att utvecklas betyder i längden mycket för landsbygdens utveckling, sade hon. instämmer i bedömningen att det behövs ett antal särskilda insatser i de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen. En av dessa insatser rör omlokalisering av arbetstillfällen från statliga myndigheter och bolag. Enligt den överenskommelse som har träffats mellan regeringen, och skall ca 1 215 årsarbeten (åa) lokaliseras till , ca 120 åa till , ca 690 åa till /och ca 515 åa till . Vissa ytterligare omlokaliseringar utreds vidare. Eftersom etablering på ny ort preliminärt skall påbörjas för några myndigheter och ett statligt bolag anser näringsutskottet att regeringens förslag (propositionen p. 17 i denna del) om ett nytt ramanslag på är välavvägt och bör tillstyrkas av finansutskottet. har näringsutskottet noterat att regeringens avsikt är att - om behov uppkommer - återkomma till med redovisningar av arbetet med omlokalisering samt eventuella finansieringsfrågor. De här upptagna motionerna i aktuella delar bör avstyrkas av finansutskottet. Enligt regeringens förslag skall anslag (35:1) : Förvaltningskostnader ökas med och anslag (35:6) Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser minskas med . Motivet är att bör ta över ansvaret och därtill hörande anslag för statistik över industrins energianvändning från . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslag (35:5) Energiforskning besluta om åtgärder i samband med energiforskning som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst och högst . För att nuvarande program inom energiforskningen, inbegripet forskning om förnybara energikällor, skall kunna fullföljas behöver enligt regeringen ytterligare åtaganden på området kunna ingås redan under innevarande år. Regeringen föreslår också att anslag (35:8) Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid även får användas för att finansiera merkostnader för avställnings- och servicedrift enligt gällande avtal som en följd av stängningen av den andra reaktorn vid . Anslaget har varit avsett för att täcka vissa merkostnader i samband med att driften av den första reaktorn i upphörde enligt det avtal som träffats mellan staten, och . Med anledning av regeringens beslut att ställa av bör anslaget få användas även för att finansiera vissa kostnader som följer av detta. Regeringen har för avsikt att återkomma till med redovisning angående planer för utbetalning och senare med förslag om lämplig anslagsbeteckning. I motion 2004/05:Fi14 begärs att avslår regeringens förslag till bemyndigande att under utgiftsområde 21 Energi, ramanslag (35:5) Energiforskning, göra åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst och högst . Vidare avvisar regeringens förslag att anslag (35:8) Ersättning för vissa kostnader för avveckling av en reaktor vid även får användas för kostnader i samband med avvecklingen av . har konsekvent gått emot den förtida avvecklingen av båda reaktorerna eftersom den innebär en enorm kapitalförstöring. Nedläggningen innebär i praktiken att ökar sitt bidrag till växthuseffekten. Dessutom menar motionärerna att nedläggningen skapar osäkerhet om den framtida tillgången på energi. tillstyrkte näringsutskottet de i budgetpropositionen för framlagda förslagen i fråga om anslag för energiforskning och motsvarande bemyndigande för regeringen (bet. 2004/05:NU3). Bemyndigandet gällde att för ramanslag (35:5) Energiforskning besluta om åtgärder som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, skulle medföra utgifter på högst och . Anslaget används för att finansiera forsknings- och utvecklingsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Regeringen beslutade att den andra reaktorn i skall stängas vid utgången av i enlighet med en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Då enades de nämnda partierna om en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. För information redovisas strategin i sin exakta ordalydelse i propositionen om genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. (prop. 2004/05:62). Enligt redovisningen avser regeringen att senare återkomma till med förslag avseende de inslag i strategin som förutsätter godkännande. utsåg regeringen generaldirektören att vara statens förhandlare i fråga om ersättning till ägarna av kärnkraftsreaktorn i samband med beslutet om upphörande av rätten att driva reaktorn för att utvinna kärnenergi. Ersättningen skall bestämmas utifrån samma grundläggande värderingsprinciper som tillämpades i samband med stängningen av . svarade samhällsbyggnadsminister på en interpellation (ip. 2004/05:517) av () om avveckling av kärnkraften. En viktig utgångspunkt för strategin som Socialdemokraterna, enats om var att alla de svenska kärnkraftsreaktorerna riskerar att falla för åldersstrecket under en . Statsrådet ville i stället ha en kontrollerad utfasning av kärnkraften i den takt som den kan ersättas med förnybar energi. har inga invändningar mot regeringens förslag att öka anslag (35:1) : Förvaltningskostnader med och minska anslag (35:6) Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser med . Vidare vill näringsutskottet betona vikten av att det nuvarande programmet inom energiforskningen, inbegripet forskningen om förnybara energikällor såsom solenergi, bioenergi och vindkraft, fullföljs. Enligt näringsutskottets mening bör därför regeringen bemyndigas att för ramanslag (35:5) Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst och högst . anser liksom tidigare att avvecklingen av kärnkraften skall ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt. Mot bakgrund av regeringens beslut stängs vid utgången av . I samband därmed uppstår vissa merkostnader för bl.a. avställnings- och servicedrift. Enligt näringsutskottets sätt att se är det rimligt att det befintliga anslaget för merkostnaderna vid avveckling av den första reaktorn i skall kunna utnyttjas även vid avveckling av den andra reaktorn. Regeringens förslag bör godkännas på denna punkt. Det är också lämpligt att ändra anslagsbeteckningen, vilket regeringen har för avsikt att göra. Med hänvisning till det anförda anser näringsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka propositionen, punkterna 11, 12 och 17 i denna del, och avstyrka motion 2004/05:Fi14 (fp) i aktuella delar. Regeringen föreslår att anslag (26:2) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ökas med . I enlighet med inriktningen av forskningspolitiken (prop. 2004/05:80) anser regeringen att Verket för innovationssystem () bör stärkas med för teknisk forskning och för samarbetsprogram med näringslivet inom produktionsteknik och fordons-IT. I propositionen om forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) redogörs för regeringens bedömning (prop. s. 75) när det gäller teknisk forskning. Forskning inom informations- och kommunikationsteknik, material och nanovetenskap, biovetenskap och bioteknik, process- och produktionsteknik samt rymdforskning tas upp i sammanhanget. Enligt regeringen bör , och Rymdstyrelsen tillsammans tillföras för stöd till teknisk forskning. Av sammanlagt till bör utgå . Vidare redovisas regeringens bedömning i fråga om FoU-program i samverkan med näringslivet (prop. s. 153). Regeringen framhåller att erfarenheterna av de nu löpande samverkansprogrammen mellan staten och näringslivet är goda. Syftet är bl.a. att bygga upp strategisk kompetens inom företagen. En förutsättning för att regeringen skall inrätta samarbetsprogram är att näringslivet bidrar med minst halva finansieringen av programmens totala omfattning. I propositionen redovisas olika forskningsprogram med koppling till fordonsindustrin, bl.a. forskningsprogram inom s.k. fordonstelematik och produktionsteknik. Enligt regeringen bör tillföras för FoU-program i samverkan med näringslivet, varav . I näringsutskottets yttrande till utbildningsutskottet över den ovannämnda propositionen (yttr. 2004/05:NU1y) redovisas ytterligare uppgifter om berörda forskningsområden. Enligt planeringen skall utbildningsutskottets betänkande rörande forskningsfrågor (bet. 2004/05:UbU15) justeras . har inga invändningar mot regeringens förslag, vilket således bör tillstyrkas av finansutskottet. I motion 2004/05:MJ7 (m) begärs ett tillkännagivande till regeringen angående åtgärder för att minska skadeverkningarna av stormen . Enligt motionärerna har staten genom ett särskilt ansvar att hjälpa till med avverkning i och att anpassa sin avverkning i andra delar av . Även i motion 2004/05:MJ6 (kd) tas rollen för upp. Motionärerna anser att det är rimligt att ställa särskilda krav på det statliga bolaget i en katastrofsituation. En bedömning bör göras av hur ställning och resurser kan användas för tillvaratagande, lagring och transport av virke. I vissa fall bör kunna utnyttjas för att byta mark med markägare som förlorat en stor del av sitt skogsinnehav. Det är enligt motionärerna viktigt att ett småskaligt skogsbruk även fortsättningsvis bedrivs i de drabbade områdena. I motion 2004/05:MJ8 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om insatser för att minska skadeverkningarna för skogsnäringen och enskilda skogsbrukare bl.a. genom ett avverkningsförbud för den statliga skogen. Ägardirektiv bör ges till i syfte att stoppa planerad avverkning dels för att utnyttja maskiner och arbetskraft i söder, dels för att - om möjligt - hindra ett prisfall. Vidare bör lagerstöd lämnas till sågverksindustrin. Mot bakgrund av de extraordinära utgifterna inom skogsnäringen begärs i motion 2004/05:MJ9 (mp) att regeringen skyndsamt prövar behovet av statliga lånegarantier till den drabbade skogsnäringen. Detta är viktigt för att skogsnäringen skall våga och kunna agera skyndsamt samt kunna erbjuda skogsägarna rimlig ersättning för det fallna virket. Enligt motionärerna är det möjligt att bankerna inte vågar ge de krediter som är nödvändiga; då måste staten gå in som garant. Det statligt ägda är största skogsägare. Det övergripande målet är att skogar skall förvaltas på ett föredömligt sätt - både ur produktions- och miljösynvinkel - för att trygga en långsiktigt ekologisk och produktionsmässigt hållbar utveckling. skall aktivt verka för att erbjuda omarronderings- och tillköpsmöjligheter av mark i syfte att förstärka det enskilda skogsbruket. Vidare skall tillhandahålla ersättningsmark till staten i samband med bildandet av naturreservat och markavsättningar för andra allmännyttiga ändamål. All överföring av mark från skall ske till marknadsmässiga priser och på affärsmässiga villkor. Stormen medförde att virke föll på marker i . efter stormen satte enligt uppgift in alla tillgängliga resurser och beslutade snabbt att stoppa all avverkning från och söderut samt att flytta personal och maskiner till . har upparbetat virke i det stormdrabbade området och räknar med att ta hand om ytterligare en miljon kubikmeter virke . Skogsägare som har angränsande mark och skogsägare som har samarbete med får hjälp av med upparbetning av stormfällt virke. Även försäljning av fastigheter till enskilt jord- och skogsbruk i påverkas av stormen, eftersom fastigheterna behöver inventeras och omvärderas efter stormen. Fastighetsobjekt inom stormområdet kommer att bjudas ut . Regeringen informerar ekonomiska vårproposition (s. 23) om vilka åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning av stormen i . Bland annat bör dieselskatten temporärt slopas för skogsmaskiner i det berörda området för att öka avverkningskapaciteten i . Vidare bör enligt regeringens bedömning en skattereduktion införas för stormdrabbade skogsägare. Skattereduktionen skall baseras på mängden virke som forslas ut ur stormskadad skog. Stödet föreslås uppgå till per kubikmeter av det virke som forslas ut . Vidare har regeringen ansökt om medel ur för att täcka vissa offentliga utgifter med anledning av stormen. Under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uttalar regeringen (prop. s. 66) att skogsbruket skall kunna få stöd för merkostnader för lagring. Stödet bör kunna avse iordningställande av nya lagringsplatser, bevattnings- och reningsanläggningar, personalkostnader m.m. får kostnaderna för detta stöd uppgå till högst , sägs det. Det totala stödet för lagring beräknas till . Förordning (2005:229) om tillfälligt stöd för lagring av virke träder i kraft och gäller t.o.m. . Den skall dock tillämpas på åtgärder som vidtagits fr.o.m. . Med anledning av kravet i motion 2004/05:MJ9 (mp) om en skyndsam prövning av behovet av statliga lånegarantier har viss information inhämtats från LRF () Skogsägarna. Bedömningen är att kreditproblemen för de stormdrabbade skogsägarna är av begränsad omfattning. Skälet till detta uppges vara att krediter behövs dels vid återplantering i ett senare skede, dels vid företagsutveckling. har det emellertid mest varit fråga om uppröjning m.m. Enligt uppgift från LRF Skogsägarna kommer frågan om kreditgarantier att bli viktig . Miljö- och jordbruksutskottet har tagit ställning till likartade frågor som de som näringsutskottet skall behandla i samband med stormen (bet. 2004/05:MJU9). Bland annat har miljö- och jordbruksutskottet berört stöd till kreditgarantier respektive lagringskostnader. Miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande i dessa delar har följande ordalydelse: ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100 s. 23) redogör regeringen för ett flertal vidtagna och planerade åtgärder för att begränsa stormens negativa verkningar. Dieselskatten för skogsmaskiner i det berörda området slopas temporärt för att öka avverkningskapaciteten i . Stödet uppgår till . Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen att diskutera även andra skattetekniska frågor med anknytning till stormen och eventuella behov av kreditgarantier med företrädare för branschen och återkomma i frågan. Vidare avsätts till stöd för lagring av det stormfällda virket. Ekonomiska bidrag kommer att utgå för de verksamheter som behöver bedrivas i anslutning till lagringsplatserna såsom inmätning, hantering och bevattning av det stormfällda virket. Stödet innebär att staten kommer att kunna stå för delar av styrkta kostnader som är förknippade med själva lagringen men inte för transporter till och från lagringsplatserna. Exempel på kostnader som uppkommer vid lagring är terminaler och anläggningar för hantering av virket, markhyra och diverse markarbeten, miljöinvesteringar i form av bevattnings- och reningsanläggningar, personalkostnader inklusive utbildning samt kostnader för mätning av virket. Av de som avsätts till stöd för lagring får enligt regeringen högst utgå . Miljö- och jordbruksutskottet föreslår att de i sammanhanget aktuella motionsyrkandena skall lämnas utan vidare åtgärd från sida. I ett särskilt yttrande (m, fp, kd, c) sägs bl.a. att det inte är möjligt att annat än i liten utsträckning försäkra sig mot de skador som orsakades av stormen. Enligt det särskilda yttrandet kräver situationen efter stormen extraordinära insatser, vilket regeringen också har insett och gjort bedömningen att det finns behov av olika ekonomiska stödåtgärder till de drabbade skogsägarna. Enligt uppgift förs diskussioner mellan och företrädare för branschen om eventuella behov av kreditgarantier och om andra frågor.