yttr · GS05TU2y · 2005-01-01 00:00:00 — En svensk strategi för hållbar utveckling Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2003/04:129 om En svensk strategi för hållbar utveckling samt följdmotioner och motioner från allmänna motionstiderna 2002 och 2003 i de delar som berör utskottets beredningsområde. , som fokuserar på den miljömässiga dimensionen i begreppet hållbar utveckling, yttrar sig över dels följande områden i skrivelsen Framtidens miljö, avsnittet Havet, Utveckling av ett hållbart samhällsbyggande, avsnitten Transportsystem och infrastruktur samt Ny informationsteknik, 2003/04:MJ63 (kd) yrkandena 17-19 2003/04:MJ65 (m) yrkande 4 2003/04:MJ66 (fp) yrkande 9. Inledningsvis anger regeringen att hållbar utveckling är ett övergripande mål för dess arbete på alla politikområden. I skrivelsen redovisas en revidering av den nationella strategin för hållbar utveckling som presenterades 2002. Strategin omfattar alla tre dimensioner av hållbar utveckling, nämligen ekonomiska, sociala och miljömässiga, och den innehåller en vision för hållbar utveckling i ett längre tidsperspektiv. Vidare är strategin baserad på tre utgångspunkter. Den första är att hållbar utveckling i endast kan uppnås inom ramen för globalt och regionalt samarbete. Den andra är att hållbar utveckling måste integreras i alla politikområden. Den tredje utgångspunkten är att ytterligare nationella insatser krävs för att man långsiktigt skall kunna värna om de kritiska resurser som utgör basen för hållbar utveckling. Regeringen påminner om att hållbar utveckling sedan världstoppmötet i är en överordnad princip för FN:s arbete. Utifrån bl.a. slutsatserna från toppmötet redovisar regeringen sina prioriteringar inom internationella processer och strategier för hållbar utveckling. Vidare beskrivs det nationella arbetet övergripande ur ett aktörs- och ansvarsperspektiv. I skrivelsen lämnas också en redogörelse för fyra strategiska framtidsfrågor, som kommer att stå i fokus för regeringens politik för hållbar utveckling . Miljödriven tillväxt och välfärd En god hälsa - framtidens viktigaste resurs En samlad politik för hållbart samhällsbyggande Barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle Målen för åtta kärnområden redovisas liksom vidtagna, pågående och nya åtgärder. En redogörelse lämnas också för arbetet med dels vissa styrmedel och verktyg för hållbar utveckling, dels planerna för uppföljning och revidering av strategin. Enligt regeringens bedömning fortsätter utvecklandet av ekonomiska styrmedel för att främja användningen av miljöanpassade fordon, fartyg, flygplan och drivmedel. Stora satsningar görs också i väg- och järnvägsnätet för en hållbar tillväxt. För att åskådliggöra denna bedömning lämnar regeringen en redogörelse för vidtagna, pågående och nya åtgärder. beslutade med anledning av propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) för investeringar i järnvägar, på det nationella stamvägnätet och för regional transportinfrastruktur. , och länen redovisade sina förslag till långsiktsplaner för transport-infrastrukturen. Regeringen har granskat och utvärderat förslagen, fastställt de nationella planerna och beslutat om definitiva ramar till länsplanerna. tog ställning till bl.a. regeringens förslag i propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266 och 2003/04:267). Utskottet ansåg att regeringens förslag till utökade ramar för väg- och järnvägsinvesteringar med till sammanlagt för skulle möjliggöra en kraftfull modernisering och utveckling av de svenska väg- och järnvägsnäten. Utskottet såg med tillfredsställelse på att uppgiften att bevara och säkerställa befintliga vägar och järnvägar prioriteras . De av regeringen fastställda långsiktsplanerna och strategierna för som omfattar totalt utgick enligt utskottets bedömning ifrån en god avvägning mellan olika typer av åtgärder, de transportpolitiska delmålen och samhällsekonomiska bedömningar. Ett antal EG-rättsakter har beslutats eller planeras som syftar till att förnya, vitalisera och harmonisera den europeiska järnvägssektorn; de har presenterats i tre olika s.k. järnvägspaket. Det första järnvägspaketet behandlades av med anledning av propositionen Järnvägslag (prop. 2003/04:123, bet. 2003/04:TU14, rskr. 2003/04:258). De grundläggande bestämmelserna om järnvägar regleras i en ny järnvägslag. Lagen innehåller bestämmelser om järnvägsinfrastruktur och järnvägsfordon samt om utförande och organisation av järnvägstrafik. I skrivelsen redovisas regeringens förklaring i budgetpropositionen för att den generella befrielsen från koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel som tidigare annonserats bör utvidgas till att omfatta befrielse från energiskatt och att detta bör gälla . (Fi 2001:08) överlämnade sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63). Vid utformningen av förslaget säger sig utredningen ha strävat efter att iaktta miljö- trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter. Som utgångspunkt för översynen har, enligt direktiven, ett fiskalt perspektiv gällt. bör skatten på bensin och dieselolja tas ut efter samma principer. Utredningen föreslår därför att beskattningen av dessa bränslen harmoniseras. I ett första steg föreslås att skatten på dieselolja skall höjas med per liter. Fordonsskatten för personbilar skall genomgå en varsam omläggning, genom att grunden för skatteuttaget skall vara fordonens utsläpp av koldioxid och inte såsom deras vikt. Nivån på dagens fordonsskatt för bensindrivna personbilar skall bilda utgångspunkt för omläggningen. Nyare dieseldrivna personbilar får därigenom en sänkt fordonsskatt. Som ett led i en koldioxiddifferentierad fordonsskatt för samtliga lätta fordon skall fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar höjas jämfört med . Dessa fordon skall sedan, fr.o.m. modellår , ingå i den gemensamma fordonsskatteskalan. I syfte att öka miljöstyrning en för tunga fordon sänks fordonsskatten för de fordon som uppfyller senaste obligatoriska miljöklass. Utöver de ovan redovisade konkreta förslagen och i enlighet med direktiven har utredningen analyserat för- och nackdelar med att införa en kilometerskatt för tunga lastfordon i . Utredningen har därvid funnit att övervägande skäl talar för att det är lämpligt att införa en sådan skatt. I betänkandet lämnar utredningen därför förslag på hur grunddragen av en kilometerskatt kan utformas, varav några huvudpunkter anges nedan. Kilometerskatten bör i princip omfatta alla lastbilar med en totalvikt över . Kilometerskatten skall tas ut på hela det allmänna vägnätet. Enskilda vägar t.ex. skogsbilvägar undantas. Tekniken skall utformas på ett flexibelt sätt. Införandet av en kilometerskatt bedöms medföra en effektivare transportpolitik med hänsyn tagen till såväl vägtransporternas kostnadsansvar som behovet av en konkurrensneutral vägtrafikbeskattning. Nationellt mål för alternativa drivmedel En särskild utredare (2003:02) skall föreslå ett nationellt mål för alternativa drivmedel samt komma med förslag om hur tillgängligheten för sådana drivmedel kan ökas. Ett delbetänkande, Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas (SOU 2004:4) presenterades . Ett förslag till vägledande nationellt mål skall sättas till förnybara fordonsbränslen och ett förslag om hur ett krav i lag om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005 kan utformas. Även möjligheten att införa någon form av drivmedelscertifikat skall analyseras. Uppdraget skall slutredovisas . Skattestrategi för alternativa drivmedel m.m. En åtgärd för att begränsa trafiksektorns klimatpåverkan är att främja en introduktion och ökad användning av alternativa drivmedel. För detta finns en skattestrategi för alternativa drivmedel och lättnad i förmånsbeskattningen av miljöanpassade bilar. Departementspromemorian Nya farledsavgifter (Ds 2003:41) innehåller ett förslag till nya farledsavgifter som avses bättre spegla sjöfartens samhällsekonomiska marginalkostnader och som därmed bör utgöra ett mer effektivt och rättvist avgiftssystem. Förslaget innebär en ökad miljöstyrning. har getts i uppdrag att utveckla systemet för farledsavgifter i linje med detta förslag. Vidare har och getts i uppdrag att analysera förutsättningar för och effekter av att beskatta bunkerolja och luftfartens bränsle i enlighet med de möjligheter som EG:s nya energiskattedirektiv (2003/96/EG) erbjuder. Inledningsvis vill utskottet erinra om beslut om målet för transportpolitiken och delmålen, vilka anger ambitionen inom transportpolitiken på lång sikt. Dessa mål fastställdes genom transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Vissa kompletteringar har därefter gjorts genom beslut (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Som en utgångspunkt gäller vidare de 15 nationella miljökvalitetsmålen som antagit (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Ett av de sex delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till en god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Etappmål, som anger lämpliga steg på väg mot de långsiktiga målen, beslutas av regeringen. På grundval av redovisningen i budgetpropositionen för konstaterar trafikutskottet beträffande utvecklingen av delmålet en god miljö på transportområdet att koldioxidutsläppen har fortsatt att öka, vilket innebär att förutsättningarna för att uppnå etappmålet har försämrats. Utsläppen av kväveoxider och kolväten från transportsektorn fortsätter däremot att minska. Vidare har antalet bullerutsatta minskat något genom vidtagna åtgärder. Regeringen bedömer dock att det blir svårt att nå etappmålet på grund av den ökande trafiken men också att många kommuner saknar nödvändiga åtgärdsprogram. Kretsloppsanpassningen är svårbedömd, men anses uppvisa en positiv utveckling. När det gäller uppföljningen av målet för natur- och kulturmiljön bedriver trafikverken ett arbete för att utveckla mål och mått. konstaterar att uppnåendet av etappmålen inom delmålet en god miljö uppvisar en splittrad bild. I likhet med regeringen anser trafikutskottet att användandet av ekonomiska styrmedel är en ändamålsenlig och framkomlig väg för att internalisera de externa effekter för miljön som uppkommer inom transportsektorn. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse den utredningsverksamhet avseende sådana ekonomiska styrmedel som avslutats eller pågår. En bättre samverkan mellan trafikslagen är också ett medel att minska miljöbelastningen och resursåtgången. Det presenterade slutbetänkandet Godstransporter - noder och länkar i samspel (SOU 2004:76) från Godstransportdelegationen innehåller en rad förslag för att främja en sådan samverkan i arbetet på att uppnå ett långsiktigt hållbart transportsystem. Vidare räknar utskottet med att de av beslutade infrastruktursatsningarna skall bidra till transportpolitikens övergripande mål om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet samt delmålet en god miljö främjas. förutsätter vidare att regeringen i den aviserade transportpolitiska propositionen kommer att närmare behandla den fortsatta utvecklingen av ett hållbart transportsystem. Målet för den nationella havsmiljöpolitiken utgår från det nationella miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. I skrivelsen påpekas emellertid att 11 av de 15 miljökvalitetsmålen har bäring på havsmiljön. Målet innebär att och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för miljöer samt kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden, strategi för kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar, minskning av bifångster av däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter, anpassning av uttaget av fisk inklusive bifångster av ungfisk, begränsning av buller och andra störningar från båttrafik, skärpt lagstiftning och ökad övervakning av utsläppen av olja och kemikalier från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Regeringen aviserar sin avsikt att föreslå åtgärder som kan bidra till att bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön så att de nationella miljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljön kan nås . Den europeiska strategin som utarbetats inom EU kommer att utgöra ett viktigt verktyg i arbetet med att nå dessa mål. Internationellt miljö- och säkerhetssamarbete inom sjöfarten Arbete med miljö- och säkerhetsfrågor inom sjöfarten drivs inom en rad internationella organ. deltar i samtliga. (, IMO) har sjösäkerheten och skyddet av den miljön som övergripande mål för sin verksamhet med konventioner och liknande. En sådan är om förhindrande av havsföroreningar från fartyg. Konventionen försågs med ett protokoll som innehåller bl.a. regler för fartygs utformning och utrustning samt för mottagning av olje- och kemikalierester i hamnar. En bilaga till MARPOL, 6 VI, har ratificerats och träder i kraft . Härmed finns ett internationellt regelverk för begränsning av emissioner från fartyg som medför att såväl svavel- som kväveutsläppen begränsas för all internationell sjöfart, oberoende av var i världen fartygen befinner sig. IMO har sitt säte i . lämnade åtta östersjöstater - däribland - av nio in en gemensam ansökan till IMO om att klassa som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). gav ett principgodkännande om att klassa , utom ryska vatten, som ett särskilt känsligt havsområde. För att ansökan ska bli slutligt godkänd har ansökarländerna att återkomma med förslag till preciserade åtgärder inom ramen för PSSA-klassningen. I IMO:s resolution A.927 föreskrivs vilka åtgärder som kan komma i fråga. I östersjöstaternas ansökan nämns obligatorisk rapportering, trafikövervakning, transportseparering och ruttsystem som exempel på möjliga åtgärder. EU:s verksamhet på området innebär i stor utsträckning att IMO:s konventioner görs till mer eller mindre bindande EG-regler. Detta gäller bl.a. IMO:s arbete med utfasningen av fartyg med enkelskrov, som resulterat i EG:s dubbelskrovsförordning. har vidare tagit initiativ till en strategi för att skydda och bevara den miljön. Avsikten är att den skall presentas för rådet . Den inrättade europeiska sjösäkerhetsbyrån (, EMSA) skall se till att gemenskapens sjösäkerhetsregler tillämpas effektivt, samla information och förvalta databaser, utvärdera och kontrollera klassificeringssällskapen och samordna medlemsstaternas verksamhet. Vid Europeiska rådets möte beslutades att EMSA, som provisoriskt har placerats i , skall ha sitt säte i . Under /04 har en EG-förordning antagits om sjöfartsskydd. Flera förslag till rättsakter inom området miljö och säkerhet är under behandling, nämligen förordning om genomförande av den internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, ett direktiv om förorening från fartyg och införande av påföljder vid överträdelser och ett direktiv om ökat hamnskydd. Under enades miljöministrarna om en politisk överenskommelse om svaveldirektivet avseende bränslen. De nya reglerna innebär bl.a. svavel i bränslet för alla fartyg i bl.a. och . Detta ligger i linje med MARPOL . svavel i bränslet för passagerarfartyg i reguljär drift mellan EU-hamnar. Detta går utöver MARPOL . svavel i bränslet för alla fartyg i hamn från . Detta är utöver MARPOL . En ny artikel har dessutom införts, som under vissa villkor tillåter avsteg från reglerna för att testa alternativa metoder av rening, såsom scrubbers. hade invändningar mot att direktivet inte är tillräckligt långtgående och deltog inte i beslutet. Direktivförslaget behandlas nu vidare inom EU:s beslutsprocess. Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten () är ett samarbete mellan länderna rund för skydd av dess miljö. Ett ministermöte planeras med fokusering på frågor om miljöpåverkan från sjöfart och fiske. Oslo- och Pariskonventionerna har gett namn åt för skyddet av den miljön i Nordostatlanten. Den har sitt ursprung i oljetankern grundstötning . Konventionen för skydd av den miljön i (HELCOM) Arbetet med ansökan om klassning av som PSSA har pågått bl.a. inom ramen för HELCOM. har varit pådrivande i arbetet med att ta fram ansökan och svenska har haft huvudansvaret att samordna ansökan med de övriga länderna. Vid ett gemensamt ministermöte för HELCOM och OSPAR i betonades de regionala konventionernas betydelse i arbetet med den europeiska strategin. HELCOM:s och OSPAR:s roll i det arbetet definierades. Mötet slog vidare fast att ekosystemansatsen skall tillämpas i förvaltningen av alla mänskliga aktiviteter som påverkar haven och att åtgärder som behövs för dess genomförande skall utvecklas. beslutade också att HELCOM och OSPAR skall samarbeta för att till 2010 skapa ett nätverk som omfattar båda havsområdena med väl förvaltade skyddade områden. har haft i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som kan bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön, så att de nationella miljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljön kan nås . Kommissionen överlämnade sitt betänkande Havet - tid för en ny strategi (SOU 2003:72) till regeringen . Sammanfattningsvis föreslås en nationell marin strategi samt åtgärder inom bl.a. sjöfarten. Flera av förslagen innebär en revidering av de miljökvalitetsmål som är relevanta för havets miljötillstånd. För miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård förslås för sjöfarten följande åtgärder. Ingen undermålig sjöfart skall trafikera våra omgivande hav De mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser Räddningsberedskapen skall säkerställas. Även förslag till kompletterande åtgärder förs fram. Befraktaren (lastägaren) bör ges ett större ansvar för valet av transport, byggt på samverkansavtal. Åtgärder för att underlätta för kvalitetssjöfarten skall vidtas. All fartygstrafik skall avledas från de mest värdefulla områdena. Räddningsberedskapen skall förstärkas vad gäller förmågan att utföra nödbogsering, nödläktring (överföring av flytande last mellan fartyg) och brandsläckning till sjöss. För förespråkar kommissionen en indelning i zoner med olika nivåer av marint skydd. Vidare föreslås - inom ramen för en reviderad Helsingforskonvention och genom samarbete inom IMO - att vissa minimikrav för sjöfartsstandard i fastställs. Dessa är följande. Alla Österjöns hamnar skall ha utrustningar och anordningar för att omhänderta avfall, även oljehaltigt sådant. Krav på endast högkvalitativa tankfartyg för all farlig last inklusive olja, inga anmärkningar från besök i tidigare hamnar, fartyg utrustade med transpondrar och/eller annan utrustning för kontroll och spårning och vara klassificerade av välrenommerade klassificeringssällskap. Farleder och trafikregler utformade så att känsliga områden undviks samt att skador från oljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulle uppstå. Kontrollerat utsläpp av barlastvatten för att minimera spridningen av främmande organismer. Inom ramen för samarbetet i HELCOM samordnas insatser för att borda, inspektera och uppehålla handelsfartyg som är misstänkta för brott mot nationella miljölagar. Det transportpolitiska delmålet en säker sjöfart I proposition 2004/05:1 Utgiftsområde 22 redovisas att antalet allvarliga olyckor för svenska fartyg minskat från en från början mycket låg nivå till en ännu lägre nivå i alla sjötrafikkategorier . Sammanfattningsvis anser regeringen att målet endast delvis är uppfyllt på grund av att antalet allvarliga olyckor för fritidsbåtar inte har minskat. Det transportpolitiska delmålet en god miljö avseende sjöfarten I propositionen anmäler regeringen vidare sin uppfattning att verksamhetsmålet för att uppnå en god miljö inom sjöfarten fortsatt måste ges en hög prioritet. Det betonas att och bedriver ett omfattande nationellt och internationellt arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. Sammanfattningsvis anser regeringen att det transportpolitiska delmålet om en god miljö har uppfyllts endast delvis när det gäller sjöfarten. I motion 2003/04:MJ65 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om som fredat hav. Det understryks att är ett mycket känsligt hav där känsligt gods, såsom olja, fraktas på fartyg som inte alltid håller högsta standard. Att nu deklarerats som särskilt skyddsvärt vatten är ett framsteg, sägs det. Regelverket bör innehålla en regel om att dubbelskrov skall vara obligatoriskt för oljetransporter. Vidare sägs att förstärkta möjligheter till gemensam havsövervakning kan uppnås genom samarbete mellan strandstater (yrkande 4). Ingen äger havet och därför blir det lätt "allas tillgång men ingens ansvar", framhålls det i motion 2003/04:MJ66 av m.fl. (fp). Motionärerna anser emellertid att havet är allas ansvar, och de begär därför ett tillkännagivande om en övergripande gemensam förvaltning av . Det hänvisas till liberalernas rapport om med förslag till strategier för en långsiktigt hållbar politik för detta särskilt känsliga hav. Med anledning av att blivit klassat som ett PSSA måste regeringen presentera en strategi för på vilket sätt detta instrument skall bli kraftfullt. förslag i detta avseende är bl.a. Krav på s.k. miljölotsar. Krav på utrustning och anordningar i hamnar för omhändertagande av avfall, inklusive oljehaltigt avfall. Användning av uteslutande högkvalitativa, klassificerade tankfartyg för all farlig last, inklusive olja. Utformning av farleder och trafikregler för att man undviker känsliga områden undviks samt att skador från oljeutsläpp blir så små som möjligt. Kontroll av utsläpp av barlastvatten för att minimera spridning av främmande organismer. Samordnade insatser för att borda, visitera och uppehålla handelsfartyg som är misstänkta för brott eller hot om brott mot nationella miljölagar (yrkande 9). I motion 2003/04:MJ63 av m.fl. (kd) tas flera aspekter upp som gäller havet. Ett tillkännagivande krävs om att transport av olja i enkelskroviga fartyg inom ekonomiska zon bör förbjudas . Motionärerna framhåller vikten av att den rättsliga grunden för en bestämmelse med sådant syfte klarläggs; skälet är att det internationella regelverket är svårtolkat (yrkande 17). Vidare begär motionärerna att den s.k. bekvämlighetsflaggningen för fartyg avskaffas eftersom den bedöms utgöra ett problem i miljöarbetet. De anser att EU bör engageras i detta arbete. I avvaktan på resultatet av sådant arbete förespråkar de att genom HELCOM inför regler för att begränsa bekvämlighetsflaggade fartygs tillträde till Österjöns vatten och hamnar (yrkande 18). I motionen tas även fråga om avgaser från sjöfarten upp. Förslag läggs fram om att investeringsbidrag för katalysatorer på fartyg skall införas, eftersom kostnaderna är mycket höga.