yttr · GS05SfU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Motionärerna framhåller att deras viktigaste förslag till att minska sjukskrivningarna och nybeviljade förtidspensioner är långtgående befogenheter för främst och sjukvårdshuvudmän att samarbeta ekonomiskt (Finsam) i hela landet samt försök med ett "Superfinsam" i några län. Innebörden av det sistnämnda förslaget är att en försöksverksamhet skall genomföras , innebärande att landstingen ges ekonomiska incitament att minska sjukskrivningarna genom att de tilldelas ökade statsbidrag men får ett betalningsansvar för av sjukpenningkostnaderna. Motionärerna framhåller vidare att har lagt fram en mängd andra förslag, däribland förslag om rehabiliteringsgaranti, ökade resurser för köp av rehabilitering (+650 miljoner kronor), tvåläkarprövning av sjukskrivningar , ökade resurser till för ökad rehabilitering och kontroll (+550 miljoner kronor), utbildning av alla läkare i försäkringsmedicin och begränsning av läkares rätt att sjukskriva utanför den egna specialiteten. Sjukpenningen skall även som huvudregel dras in om den försäkrade nekar att delta i rehabilitering. Kostnaderna för sjukpenning och förtidspension för skador från trafikolyckor bör övertas av trafikförsäkringen. Vidare föreslår motionärerna en privatisering av försäkringen mot arbetsolycksfall. Förslaget innebär att fr.o.m. privatiseras arbetsolycksfallsdelen av den obligatoriska arbetsskadeförsäkringen. I motion Fi233 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 11 515 respektive . Motionärerna pekar på att nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder är sjukskriven eller förtidspensionerad. Med nuvarande politik hotas den svenska välfärdsstaten i sina grundvalar eftersom allt färre kommer att tvingas försörja alltfler. Det måste därför ske ett trendbrott så att utvecklingen vänds. Motionärerna anser att rehabiliteringen har varit eftersatt och föreslår därför att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i kommittébetänkande SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från med en utbyggnad . En ökad totalkostnad reformen genomförs balanseras åren därefter med en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen bör ersättas med en individanpassad ersättningsnivå mellan av hel sjukpenning. Motionärerna vill även tydliggöra läkarnas ansvar och ge försäkringsläkarna en fördjupad vidareutbildning. Vidare bör information ges till allmänheten om sjukförsäkringens syfte. Socialförsäkringsadministrationen bör tillföras ytterligare medel dels för att korta tiderna och öka kvaliteten i handläggningen, dels för att öka kontrollen av felutnyttjande, dels för att ompröva äldre beviljade aktivitets- och sjukersättningar. För detta ändamål vill motionärerna tillföra , samt . Eftersom satsar på ohälso- och rehabiliteringsarbetet avvisas en del av den engångssatsning som regeringen gör på administrationen under . I syfte att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslås med ett högriskskydd . För att få en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. SGI skall beräknas på snittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall även vara SGI-grundande. Vidare förespråkar motionärerna en ny modell av trafikförsäkring där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till denna försäkring. Därmed avlyfts det offentliga kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs till trafikanterna genom sänkt inkomstskatt. Slutligen vill motionärerna avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar och föreslår i stället att en utvecklingspeng införs som följer individen och denna skall administreras av RFV. För denna administration utökas RFV:s anslag med och respektive 2007. I motion Fi234 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 10 040 respektive . Motionärerna framhåller att av den arbetsföra befolkningen är i arbetsåtgärder, arbetslösa, sjukskrivna eller har förtidspension. Detta är resultatet av dagens politik som är ett slöseri med resurser och innebär en oförrätt mot de människor som vill men inte får delta fullt ut i samhällslivet. Till rehabiliteringsinsatser anslås 2005, 2006 och 2007. SGI föreslås beräknas på genomsnittsinkomsten före sjukskrivningsperiodens inledning. Bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen bör återställas i avvaktan på en översyn av socialförsäkringssystemet (-). Beträffande arbetsgivarens sjuklöneansvar anser motionärerna att det är antalet anställda som skall avgöra omfattningen av detta ansvar, efter principen att t.ex. fem anställda motsvarar per anställd upp till maximalt . Sjuklönen kompenseras med en likformig nedsättning av arbetsgivaravgifterna som motsvarar 30 dagars arbetsgivarinträde. Av kommittémotion Sf369 avseende utgiftsområde 10 framgår att partiet förespråkar att en rehabiliteringsgaranti införs. Den enskilde skall ha rätt till en kontaktperson som samordnar rehabiliteringsinsatserna och lotsar mellan de olika aktörerna i rehabiliteringsplanen. En obligatorisk läkarundersökning skall ske efter fyra veckors sjukskrivning. Om garantin inte uppfylls skall den sjukskrivne ha möjlighet att inom vissa ramar få kostnadstäckning för adekvata rehabiliteringstjänster som kan köpas av t.ex. privata aktörer. Senast skall sjukpenningen växlas mot rehabiliteringsersättning. Vidare föreslås att ersättningsnivån i sjukförsäkringssystemet sänks till av SGI med undantag för personer med försörjningsansvar för barn . skyldighet att efter den första sjukdagen utreda om den sjukskrivne skall förtidspensioneras bör slopas. Sjuk- och aktivitetsersättning skall bara beviljas om arbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skäl bedöms förhindra återgång till något arbete eller studier som kan leda till en anställning. Även dessa personer skall ha tillgång till rehabiliteringsinsatser. Sammantaget medför det besparingar på ca . Av satsningen på rehabilitering skall föras över till utgiftsområde 15 för finansiering av lönebidrag. Motionärerna anser även att det finns möjligheter att sänka kostnaderna för centrala administration med . Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna respektive beräkning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2005 137 804 - 21 850 - 21 545 - 2 470 - 10 050 - 6 928 - 15 900 - 8 440 - 11 540 Sjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökat dramatiskt . Det har varit särskilt de långa sjukfallen () som har ökat. Även antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) har ökat påtagligt. En avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa har gjorts i budgetpropositionen. Härvid noteras att minskade antalet sjukpenningdagar , och nedgången var då helt koncentrerad till korta sjukskrivningar. har minskningen tagit fart även bland de långtidssjuka, så att nedgången totalt är jämfört med . Huvudorsaker till nedgången torde vara arbetslösheten - en ökad arbetslöshet brukar alltid medföra en minskning i sjukskrivningar - samt att en del personer med långa sjukskrivningar under framför allt 2004 övergick till aktivitets- och sjukersättning. Även en högre andel deltidssjukskrivning har bidragit till utvecklingen. Antalet sjuklönedagar minskade något , men bedöms ha ökat i och med införandet av den tredje sjuklöneveckan . Antalet nya aktivitets- och sjukersättningar var relativt lågt trots ett mycket högt antal långtidssjukskrivna. Orsakerna till den låga nivån var sannolikt administrativa - det gamla förtidspensionssystemet ersattes av ett nytt , vilket medförde ökad administrativ belastning på försäkringskassorna. har antalet nytillkomna ersättningar ökat, och nivån t.o.m. ligger en bra bit över målet. Målformuleringen för nya aktivitets- och sjukersättningar gäller ett genomsnitt för perioden till . Detta delmål bedöms fullt möjligt att nå även om det fortfarande finns många långtidssjuka - cirka 122 000 personer har varit sjukskrivna längre än . Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och korta sjukskrivningar. Även om minskningstakten just för tillfället är hög, finns det en risk att åtminstone de korta sjukskrivningarna ökar när arbetsmarknadsläget förbättras. Utmaningen blir då att genom effektiva åtgärder undvika dels en ökning av nya sjukfall, dels att de korta sjukskrivningarna inte övergår i långa. Enligt uppgift från RFV utbetalades ersättning i form av sjukpenning till 263 702 personer, vilket var drygt 36 300 färre än . De längsta sjukfallen fortsätter att minska. hade 118 000 personer varit sjukskrivna än . Det är 4 000 färre än månaden innan och 14 800 färre än . Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension/sjukbidrag) ökar. uppgick antalet till 528 000 personer, vilket är 33 500 fler än . Antalet nya förtidspensionärer ökar kraftigt. t.o.m. har 74 400 personer blivit förtidspensionerade. De sammantagna kostnaderna för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning var något högre än . Ökade kostnader för sjuk- och aktivitetsersättning motsvarades av minskade kostnader för sjukpenning. över hela sker en utplaning av kostnaderna på inklusive statlig ålderspensionsavgift. Utskottet konstaterar att de senaste årens höga sjukfrånvaro har haft betydande ekonomiska konsekvenser för samhället. Även om utvecklingen nu har vänt i fråga om antalet sjukfall, fortsätter antalet personer som uppbär aktivitets- och sjukersättning att öka oroväckande. Detta innebär att de samlade kostnaderna ligger kvar på en hög nivå och alltjämt riskerar att tränga undan andra viktiga välfärdssatsningar. Utvecklingen på området är således fortfarande mycket allvarlig. Utskottet har , senast i betänkande 2003/04:SfU1, konstaterat att orsakerna till den kraftigt ökande sjukfrånvaron är komplex och att någon enkel lösning på problemet inte står att finna. I propositionen anges även att orsakerna till att sjukfrånvaron har ökat kraftigt är komplexa och omdiskuterade. De undersökningar och den forskning som redovisats på området visar att det finns ett flertal orsaker till utvecklingen. De viktigaste som har pekats ut kan sammanfattas enligt följande: En åldrande arbetskraft, bristande incitament för arbetsgivare att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron, hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i arbetsgivarnas och försäkrings- kassornas rehabiliteringsarbete, långa väntetider inom hälso- och sjukvården, låga arbetslöshetstal samt förändrade attityder till sjukskrivning hos läkare, enskilda individer och arbetsgivare. Utskottet har även lyft fram andra faktorer (se t.ex. bet. 2003/04:SfU1) som ersättningssystemens utformning, läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen och verkningar av sanering av statsfinanserna som ägde rum . Regeringen har i propositionen framhållit att det krävs åtgärder på en rad områden för att klara de uppsatta målen. Utskottet som uttryckt samma uppfattning (se t.ex. yttr. 2003/04:SfU1y) delar således denna bedömning. Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män och sjukfrånvaron har ökat snabbare för kvinnor. Fler kvinnor än män uppbär även sjuk- och aktivitetsersättning. I propositionen anges att det finns få vetenskapliga studier om orsakerna till detta, och ännu färre om möjligheterna att påverka dessa förhållanden. Möjliga orsaker till kvinnors högre sjukfrånvaro kan, förutom komplikationer vid graviditet, vara att kunskapen inom medicin är mindre vad gäller diagnostisering, behandling, rehabilitering respektive prevention av kvinnors besvär och att kvinnor oftare har arbeten som är ergonomiskt eller psykosocialt krävande. En ytterligare orsak kan finnas i ökade krav i kvinnodominerade arbeten de . Antalet kvinnor som har arbete med hög anspänning men med liten egen kontroll ökar. Utskottet anser att det är nödvändigt att en ökad fokusering på det förhållandet att kvinnor har en högre ohälsa än män sker. Bristen på kunskap om orsakerna till detta och vilka åtgärder som kan vidtas för att påverka förhållandet är inte acceptabel. I detta sammanhang kan även framhållas att yngre personer med sjuk- och aktivitetsersättning har ökat väsentligt. Antalet i åldrarna har ökat från utgången av 1998. En fokusering på orsakerna till detta är enligt utskottets mening också nödvändig. Beträffande rehabilitering kan allmänt sägas att det är viktigt att denna kommer i gång . Utskottet noterar att det fr.o.m. föreligger en obligatorisk skyldighet för arbetsgivare att göra rehabiliteringsutredningar som skall lämnas till senast när sjukfallet pågått . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall denne beviljas rehabiliteringspenning. Kostnaderna för denna ersättning har ökat . Kostnaden för rehabiliteringspenningen uppgick till . beräknas kostnaderna (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till ca . En betydelsefull åtgärd är möjligheten till den finansiella samordning inom rehabiliteringsområdet mellan lokala och regionala aktörer i form av försäkringskassa, landsting, länsarbetsnämnd och en eller flera kommuner som har införts fr.o.m. . Som redovisats ovan har denna samordning inte genomförts ute i landet. Utskottet anser att den utgör ett viktigt instrument för en utvecklad rehabilitering av personer som annars är svåråtkomliga Utskottet anser därför att det är angeläget att arbetet med att förverkliga den nya lagstiftningen i samhället påskyndas. Utskottet vill även peka på att regeringens förslag om Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro nu har förelagts (prop. 2004/05:21). Förslaget skall syfta till att skapa ekonomiska drivkrafter och göra det mer lönsamt för arbetsgivare att vidta åtgärder för att minska de långa sjukskrivningarna. Drivkrafterna skall vara utformade så att de stimulerar till förebyggande insatser, rehabilitering och andra åtgärder för att underlätta för den sjukskrivne att komma tillbaka i arbete på hel- eller deltid. Det lämnas också förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften, återställd sjukpenningnivå till och en sjuklönevecka mindre. Vidare lämnas förslag bl.a. om tidsgränser för när senast skall ha upprättat en rehabiliteringsplan och när skall ha kallat till avstämningsmöte. Utskottet, som noterar att den föreslagna ramen för utgiftsområdet har anpassats till förslaget, kommer att närmare behandla propositionen . Utskottet anser att avstämningsmötet, där den sjukskrivne, , arbetsgivaren och läkaren möts, är av central betydelse för att klarlägga förutsättningarna för arbetsåtergång och planera de insatser som behöver vidtas. Det utgör således ett viktigt instrument för att minska ohälsan. Regeringen anger i propositionen att avstämningsmöten ännu inte kommit i gång i önskad omfattning och att detta beror på att arbetsmetoden ännu inte har etablerats på försäkringskassorna. Regeringen betonar vikten av RFV:s arbete med att mer kraftfullt etablera avstämningsmötet som arbetsmetod på försäkringskassorna. Utskottet anser att det är nödvändigt att avstämningsmötena införlivas i försäkringskassornas arbete. Utskottet vill även peka på att förslaget om Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro ställer ytterligare krav på genomförande av avstämningsmöten. Av propositionen framgår att antalet personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning fortsätter att öka påtagligt. beräknas antalet uppgå till 541 000. Regeringen bedömer att utvecklingen av de långa sjukfallen i kombination med de demografiska förhållandena leder till att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga på en hög nivå under hela budgetperioden. Utskottet har tidigare framhållit det angelägna i att åtgärder vidtas för att följa upp beviljade aktivitets- och sjukersättningar (se yttr. 2003/04:SfU1y). Av en av RFV lämnad redovisning om hur försäkringskassorna bedriver denna uppföljningsverksamhet framgår att kontrollverksamheten har mycket låg prioritet hos samtliga försäkringskassor. Bristande resurser anges vara det främsta hindret. Försäkringskassorna har dock tillförts medel om ca för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet. Medlen avser även förstärkt kontrollverksamhet. Även tillförs sådana medel. Utskottet vill därför åter framhålla det angelägna i att åtgärder vidtas för att följa upp beviljade aktivitets- och sjukersättningar och även att rehabiliteringsinsatser vidtas för denna grupp. Utskottet noterar även att regeringen i proposition 2004/05:21 lagt fram ett förslag om en obligatorisk förnyad utredning av sjukersättningar som inte har tidsbegränsats. Beträffande socialförsäkringens nya administration är syftet med reformen att ge nya och bättre förutsättningar för socialförsäkringsadministrationen att fullgöra de uppdrag som ges av riksdag och regering. Utskottet har vid beredningen av förslaget (bet. 2003/04:SfU13) uttalat att möjligheten att uppnå målet om en halvering av sjukskrivningen torde öka om administrationen utgör en enda sammanhållen myndighet under regeringen. Utskottet delade helt uppfattningen att administrativa förändringar visserligen inte skulle lösa problemen med ohälsan men att gemensamma förhållningssätt och metoder och ett mer samlat användande av samhällets resurser kunde underlätta och skapa bättre förutsättningar för arbetet med att bryta ohälsoutvecklingen. Även problemen med de regionala skillnaderna vad gällde handläggningstider, vilka enligt utskottet utgjorde ett stort problem, torde lättare kunna avhjälpas med en sammanhållen myndighet. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Frågan om att införa ytterligare en karensdag som föreslås i några av motionerna har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2003/04:SfU1. Utskottet ansåg då att en sådan åtgärd skulle medföra alltför stora påfrestningar på redan utsatta gruppers försörjningssituation. Utskottet vidhåller att ytterligare en karensdag inte bör införas. Utskottet noterar att regeringen aviserat ett förslag till början av 2005 om karensavdrag i stället för karensdag. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslagen om en ny sjuklönemodell eller att sjukersättningen skall upphöra efter . Vad gäller partiernas övriga förslag till förändringar inom utgiftsområde 10 har utskottet avstyrkt liknande motionsförslag. Det gäller t.ex. frågor om sänkt kompensationsnivå i sjukförsäkringen, beräkningen av SGI, överföring av vissa sjukförsäkringskostnader till trafikförsäkringen. Utskottet, som har att ta ställning till ramen för utgiftsområde 10, finner inte anledning att i detta läge frångå sina tidigare ställningstaganden. Även om regeringen genomfört flera olika åtgärder mot ohälsan som med tiden kan förväntas ytterligare bidra till att motverka ohälsan anser utskottet att det är nödvändigt att regeringen tar initiativ till ytterligare åtgärder för att det uppsatta nationella målet för sjukfrånvaro och aktivitets- och sjukersättning skall kunna nås till 2008. Av propositionen framgår att regeringen fortsätter att fullfölja arbetet med åtgärder inom ramen för regeringens 11-punktsprogram och arbetar vidare med aktuella punkter i det s.k. 121-punktsprogrammet. Vidare tar man initiativ till ytterligare ett antal åtgärder som har redovisats ovan. Mot bakgrund härav anser utskottet att regeringens förslag till utgiftsram för får godtas liksom förslaget till preliminär fördelning respektive beräkning av utgifterna för budgetåren 2006 och 2007. Motionerna Fi231 yrkandena 6 och 7, Fi232 yrkandena 8, 9 och 11 , Fi233 yrkandena 5 och 7 samt Fi234 yrkande 3 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Området omfattar garantipension till ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till personer med ålderspension eller efterlevandepension samt äldreförsörjningsstöd. Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd samt att efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till anvisade medel minskar utgifterna med 2005. Minskningen av ramen förklaras huvudsakligen av att avseende bostadstillägg till personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning överförs från utgiftsområde 11 till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Vidare beräknas utgifterna minska till följd av en beräknad minskning av antalet individer med garantipension. Utgiftsområdet ökar med till följd av regeringens förslag om att förbättra bostadstilläggen till pensionärer och med till följd av förslaget om att förlänga omställningspensionen från 10 . Utgifterna beräknas till och till . I motion Fi232 yrkandena 8, 9 och 11 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning av utgiftsramen med respektive år. Motionärerna föreslår att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka storleken av bostadstillägget till pensionärer. I motion Fi233 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning av utgiftsramen med respektive år. Motionärerna föreslår att innehav av fritidsfastighet inte skall ingå i inkomstprövningen för beräkning av bostadstillägget till pensionärer och att den övergångsvisa garantipensionen skall höjas med . I motion Fi234 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och en ökning med 200 respektive . Motionärerna föreslår en höjning av garantipensionen med . Som en följd av detta samt förslag om ändrade skatteregler föreslås att bostadstillägget till pensionärer skall utges av bostadskostnaden. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna samt beräkning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2005 + 55 + 790 + 790 + 200 + 100 I förra årets yttrande över ramarna redogjorde utskottet för de senaste årens satsningar som gjorts för att förbättra för pensionärerna (yttr. 2003/04: Utskottet kan konstatera att omställningspensionen som ett led i förbättringarna nu föreslås återgå till ursprungliga 12 månader. Förslaget om förlängd tid för omställningspension beräknas kosta och 57 och respektive 2007. Vidare föreslås, för att förbättra för de ålderspensionärer som har de lägsta inkomsterna varav de flesta är kvinnor, en höjning av bostadstillägget för dem som har fyllt . Den bostadskostnad för vilken bostadstillägg kan utgå höjs för den som är ogift och för den som är gift. Vidare föreslås att vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer som har fyllt och vid beräkning av äldreförsörjningsstöd skall gränsen för skälig bostadskostnad höjas till för den som är ogift och till för den som är gift, dvs. med 170 respektive . Utskottet, som välkomnar de föreslagna förbättringarna, föreslår mot bakgrund av det anförda att finansutskottet skall tillstyrka den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt förslaget till preliminär fördelning av utgifterna samt beräkning av utgifterna . bör därmed avstyrka motionerna Fi232 yrkandena 8, 9 och 11, Fi233 yrkandena 5 och 7 samt Fi234 yrkande 3. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inom barnomsorgen (utgiftsområde 16).