yttr · GS05SkU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Också i motion Fi213 yrkande 1 av de () hemställs om avslag. Motionärerna anför att högre bensin- och dieselskatt kommer att göra det omöjligt för många funktionshindrade att ha kvar sina bilar. I motion Fi232 yrkande 22 delvis av m.fl. avslås förslaget om höjd bensin och diselskatt. I motionerna Sk449 yrkande 1 av () och N346 yrkande 6 av m.fl. (fp) vill motionärerna stoppa förslaget om höjning av bensinpriset med per liter eftersom det slår orimligt hårt mot bosatta i bl.a. och som är beroende av att använda bilen . Motionärerna anför att många barnfamiljer är tvungna att använda bilen vid transporter till och från barntillsyn eftersom kollektivtrafiken är bristfällig på många orter i landet. anför i motion Sk450 yrkande 16 av Per m.fl. att en ensidig skatteväxling begränsad till kan bli kontraproduktiv om andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på t.ex. energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar . En grön skatteväxling måste därför ha en smart utformning, så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan. är det inte lämpligt med ytterligare skattehöjningar på energi och miljöstörande utsläpp. I motion Sk452 yrkandena 21 och 22 av Per m.fl. (kd) yrkar motionärerna att förslaget om höjd skatt på bensin och diesel avslås. De anför att effekten blir ett fördelningspolitiskt hårt slag mot män- niskor med låga inkomster, boende på landsbygd och med små möjligheter att välja en annorlunda livsstil än vad de har . I stället för höjda skatter behöver sänkta skatter. Också i motion Fi259 yrkandena 32 och 33 av m.fl. yrkar motionärerna att förslaget om höjd skatt på bensin och diesel avslås. Höjda bensinskatter genomförs för att få människor att minska användingen av bränslen som genererar koldioxidutsläpp, men inte någonstans genomförs en politik som faktiskt ger möjligheter att byta bränsle. Den s.k. skatteväxlingen blir bara fiskal och leder till ökade inkomster för staten. I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för grön skatteväxling och härefter har en skatteväxling om genomförts. De energi- och miljöskattehöjningar som genomförts har haft sin tyngdpunkt på höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen. Det övergripande syftet med skatteväxlingen är att bidra till att de av fastställda miljömålen nås. Detta förutsätter att åtgärder riktas mot flera sektorer. Transportsektorn omfattas inte heller av det system för handel med utsläppsrätter, som införs . Bland de sektorer som står utanför handelssystemet beräknas transportsektorn svara för större delen av utsläppsökningarna i frånvaro av ytterligare åtgärder. Regeringen anser därför att tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen bör läggas på höjda skatter för transportsektorn och föreslår höjningar av såväl fordonsskatten som energiskatten på bensin och dieselolja. Därutöver föreslås en höjning av energiskatten på el som förbrukas av hushåll och servicenäringar. För dieselolja, som används i arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket, föreslås dock en nedsättning av skatten i syfte att skapa likvärdiga konkurrensförutsättningar för det svenska jord- och skogsbruket jämfört med övriga EU. Utskottet delar regeringens bedömning att transportsektorn nu bör ingå i den gröna skatteväxlingen och att skatterna på bensin och diesel bör höjas på det sätt regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi213 yrkande 1, Fi232 yrkande 22, Fi259 yrkandena 32 och 33, Sk449 yrkande 1, Sk453 yrkande 9, Sk450 yrkande 16, Sk452 yrkandena 21 och 22 och N346 yrkande 6. Höjd energiskatt på el Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av energiskatten på el. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att energiskatten på el som förbrukas i hushålls- och servicesektorerna höjs med per kWh som en del i den gröna skatteväxling som syftar till en ökad miljörelatering av skattesystemet. Energiskatten på el bidrar till ett mer effektivt utnyttjande av el. Höjningen omfattar inte el som förbrukas inom tillverkningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Skattehöjningarna föreslås träda i kraft . Avslagsyrkanden framställs av Moderata samlingspartiet i motion Sk453 yrkande 14 av m.fl., liberalerna i motion Fi232 yrkande 22 delvis av m.fl., i motion Sk452 yrkande 25 av Per m.fl. och i motion Fi259 yrkande 31 av m.fl. I motion N309 yrkande 2 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande. Motionärerna anför att det finns miljöfarliga sätt att producera el, t.ex. kolkraft, men att insatser bör sättas in mot dessa och inte mot elen i sig. Tvärtom kan en ökad användning av el leda till vinster för miljön, t.ex. genom att ersätta vägtrafik som drivs av fossila bränslen med eldrivna tåg. Elskatten bör inte betraktas som en miljöskatt, och höjd elskatt bör inte ses som en del av en grön skatteväxling. Utskottet delar regeringens bedömning att en höjning av energiskatten kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av tillgänglig elkraft och har därför inte någon invändning mot regeringens förslag. När det gäller möjligheten att ersätta vägtrafik med spårburen trafik kan det framhållas att den spårburna trafiken är befriad från energiskatt. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi259 yrkande 31, Fi232 yrkande 22, Sk452 yrkande 25, Sk453 yrkande 14 och N309 yrkande 2. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en skattesatsuppräkning efter prisutvecklingen. Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att samtliga energi- och koldioxidskattesatser justeras med hänsyn till förändringarna i konsumentprisindex juni 2003juni 2004. Utskottet delar regeringens bedömning att skattesatserna på sedvanligt sätt bör justeras med hänsyn till prisutvecklingen och att detta görs i energiskattelagen så att 2005 kan bli nytt basår för den fortsatta justeringen. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. Nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk och avstyrker motionsförslaget om en längre gående nedsättning. Jämför avvikande mening 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet sätts ned . Den återbetalningsordning som gäller för el skall även tillämpas på uppvärmningsbränslen och diesel. Ändringarna träder i kraft . föreslår i motion Fi259 yrkande 7 av m.fl. att dieselskatten sänks till per liter för jord- och skogsbruk. Från jordbruksorganisationernas sida har man länge framfört att flertalet konkurrentländer har satt ned den skatt som belastar dieselolja som används i jordbrukets arbetsmaskiner till låga nivåer. I är skatten densamma som den som gäller för användning i personbilar, lastbilar och bussar. Enligt utskottets mening finns det anledning att av konkurrensskäl sätta ned skatten för dieselolja som används i det svenska jordbrukets, skogsbrukets och vattenbrukets arbetsmaskiner. Det ekonomiska utrymme som står till buds för en skattenedsättning är begränsat. Regeringens förslag om en nedsättning med ca års nivå framstår med hänsyn härtill som välavvägt. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Fi259 yrkande 7. Skattestrategi för alternativa drivmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om skattenedsättning för bensin som ingår i vissa blandbränslen. Jämför avvikande mening 4 (c). Regeringen anser det angeläget att den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel som lades fast i budgetpropositionen för och utvecklades i budgetpropositionen för kan börja tillämpas så snart erforderligt statsstödsgodkännande erhållits från kommissionen. Kommissionen har prövat och godkänt den ursprungliga skattestrategin enligt statsstödsreglerna. Den i budgetpropositionen för utvidgade skattestrategin har anmälts till kommissionen för prövning enligt reglerna om statligt stöd. Regeringen återkommer till med förslag till de lagändringar som är nödvändiga för att skattestrategin skall kunna tillämpas så snart kommissionens godkännande har erhållits. Intill dess beslutar regeringen om skattenedsättning i särskild ordning genom individuella dispenser från energiskatt och koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. De individuella dispenserna upphör att gälla när lagstiftning om generell befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för de drivmedel som dispenserna avser träder i kraft. I motion Fi259 yrkande 22 av m.fl. anför motionärerna att en extra rabatt bör införas för att öka efterfrågan på drivmedel med inblandning av förnybara bränslen. drivmedel, dels som låginblandning i bensin, dels som E 85 etanol och bensin. För E 85 är etanoldelen skattefri medan bensindelen beskattas med koldioxidskatt och energiskatt. En extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85, förslagsvis motsvarande andelen etanol, dvs. , skulle innebära lägre skatt per liter E 85. Motionärerna föreslår att fattar beslut om att införa en sådan extra rabatt. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att strategin för skattenedsättning för alternativa drivmedel kan läggas fast så att en generell befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för dessa drivmedel kan erhållas. När det gäller förslaget om en skattenedsättning för bensin som blandas med biobränsle anser utskottet att det vore olyckligt att skapa stimulanser som leder till att blandbränslen får bättre konkurrensförutsättningar än rena biobränslen. Utskottet är inte berett att tillstyrka detta förslag. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi259 yrkande 22. Nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentregeln Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en justering av beräkningsgrunden för nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-pro- centregeln. Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att beräkningsgrunden för nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentregeln ändras så att skattebeloppet efter nedsättning i genomsnitt alltid uppfyller energiskattedirektivets minimiskattenivåer. Ändringen träder i kraft . Kommissionen har i beslut (ärende nr N 497/03) godkänt det anmälda förslaget till justering av 0,8-procentregeln. Godkännandet avser perioden till . Enligt utskottets mening innebär den förändring som föreslås att de svenska reglerna anpassas till det nya energiskattedirektivet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Begränsning av koldioxidskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av kalk- och cementbranschens begränsningsregel. Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att den övergångsvis gällande begränsningsregeln avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procents- regeln) förlängs . Ändringen träder i kraft . Förlängningen behöver inte anmälas till kommissionen för statsstödsgranskning. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Fortsatt avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en fortsatt avtrappning av vindkraftverkens miljöbonus och avstyrker motionsförslaget om att bonusen skall slopas helt. Jämför avvikande mening 1 (m). Regeringen föreslår (punkt 36 delvis) att avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som har producerats i vindkraftverk, miljöbonusen, fortsätter . För landbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Ändringarna träder i kraft . Merparten av de befintliga stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikatsystemet . Det nya stödsystemet har inneburit en sänkning av befintliga stödnivåer för vindkraft. Regeringen bedömde att elcertifikatssystemet behövde kompletteras med övergångsregler för vindkraften. En avtrappning inleddes därför fr.o.m. i stället för ett avskaffande av miljöbonusen. gräns för hur länge vindkraftsproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avtrappningen föreslås fortsätta . Avdraget sänks per kWh för landbaserad samt per kWh för havsbaserad vindkraft. Regeringen lämnade en anmälan till kommissionen om statsstödsgranskning av hur avtrappningen av miljöbonusen är tänkt att utformas. Något godkännande från kommissionen har dock ännu inte erhållits. Det godkännandet löpte ut vid utgången av 2002. Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk453 yrkande 15 av m.fl. att miljöbonusen för vindkraftsel avskaffas helt. Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning att avvika från den redan påbörjade avtrappningen av vindkraftens miljöbonus som anmälts till kommissionen för prövning enligt statsstödsreglerna. De överväganden som ligger bakom utfasningen av detta stöd är alltjämt hållbara. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Sk453 yrkande 15. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen att avskaffa skattebefrielsen för torv. Jämför avvikande mening 1 (m). Torven är undantagen från koldioxidbeskattning, dock utan att klassas som biobränsle. (N2000:10) anser i sitt betänkande (SOU 2002:100) Uthållig användning av torv att energitorv i nationella sammanhang inte bör inordnas i något klassificeringssystem eller någon viss kategori. har (bet. 2003/04:NU8) beslutat att elproduktion som sker med användning av torv i godkända kraftvärmeverk skall vara elcertifikatsberättigande. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 17 av m.fl. föreslår motionärerna att torvens befrielse från koldioxidskatt slopas. Enligt utskottets mening finns det miljöskäl som talar för en fortsatt befrielse för torven och för att den skall berättiga till elcertifikat. Om torv inte skulle vara certifikatsberättigande skulle torven komma att konkurreras ut av kol som bränsle i kraftvärmeverken, vilket skulle ge ökade miljöstörande utsläpp. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka ett ändrat synsätt på torven och avstyrker därför motion Sk453 yrkande 17. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Jämför avvikande mening 1 (m). Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med per megawatt motsvarande ca per megawatt och dygn av kärnkraftsreaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får för utöver de 90 första göras avdrag med per megawatt av den termiska effekten. Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk453 yrkande 13 av m.fl. att den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftverk sänks med motsvarande per kWh från , från och från . Utskottet är inte berett att sänka skatten på termisk effekt i kärnkraftverk och avstyrker därför motion Sk453 yrkande 13. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en skatt på avfallsförbränning. Jämför avvikande mening 4 (c). Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft . Dess syfte är att i enlighet med EU:s avfallshierarki styra mot minskad avfallsdeponering för att främja avfallsminskning, återanvändning och återvinning. (Fi 2003:06) har i uppdrag att bl.a. granska och utvärdera avfallsskattelagen och föreslå en utformning av lagen som på mest ändamålsenliga sätt stämmer överens med EG-fördragets regler om statligt stöd. Utredningen skall lämna förslag till hur en skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma lämpligheten av att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedel i stället bör förordas (dir. 2003:96). Utredningen skall presentera sitt förslag . föreslår i motion Fi259 yrkande 25 av m.fl. att fattar beslut om en skatt på förbränning av osorterat avfall. De anför att den deponiskatt på avfall som infördes har varit positiv för att minska mängden avfall som deponeras. har detta lett till att förbränning av avfall har blivit relativt sett mer lönsamt eftersom detta är skattebefriat. vill att avfall i större utsträckning skall sorteras. Förbränning av osorterat avfall riskerar att skada miljön, och därmed även människor, främst genom ökade dioxinutsläpp. Därför bör en skatt införas för att neutralisera deponiskatten och göra avfallssortering mer ekonomiskt lönsamt. Enligt utskottets mening bör resultatet av arbete med frågan om en förbränningsskatt på avfall avvaktas. Utskottet avstyrker motion Fi259 yrkande 25. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en sänkning av skatten på naturgrus. Jämför avvikande mening 1 (m). Naturgrus är en icke förnybar resurs och en skatt infördes (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18) i syfte att öka hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger på betänkan- de (SOU 1995:67) Naturgrusskatt m.m. Efter förslag i budgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus per ton . Moderata samlingspartiet sänker i sitt budgetalternativ i motion Sk453 yrkande 38 av m.fl. skatten på naturgrus med . Syftet med lagen om skatt på naturgrus är att åstadkomma en bättre hushållning med naturgrus och påskynda utvecklingen mot användning av alternativa material. har gjort bedömningen att så mycket som av naturgrusprodukterna skulle kunna ersättas med alternativa material, t.ex. bergkrossprodukter. Det är generellt sett dubbelt så dyrt att tillverka bergkrossprodukter som naturgrus. Naturgrus är i många delar av landet en mycket knapp naturresurs. Därför måste användningen av naturgrus minimeras till de områden där inga andra alternativ finns. En hushållning med naturgrus är angelägen bl.a. för att skydda det grundvatten som finns i grusavlagringar. Naturgrusskatten är enligt utskottets mening ett viktigt styrmedel när det gäller att minska naturgrusanvändningen. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sänkning av naturgrusskatten och avstyrker därför motion Sk453 yrkande 38. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall slopas. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (c). Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Den s.k. (Fi 2001:12) har utvärderat skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. I betänkandet Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9) föreslår utredningen att skatten på handelsgödsel skall vara kvar och att skattesatserna behålls oförändrade. För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel föreslås att uttaget av en skatt differentieras efter medlets farlighet för hälsa och mil- I avvaktan på ett sådant system föreslogs en höjning av skatten med till . I samband med budgetpropositionen beslutade att skatten på bekämpningsmedel skulle höjas till fr.o.m. . har efter förslag i budgetpropositionen beslutat om en återföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruksnäringen (vilken inbegriper växthusnäringen). Uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket via ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk453 yrkandena 7 och 8 av m.fl. att skatten på handelsgödsel och skatten på bekämpningsmedel avskaffas från . föreslår i motion Fi259 yrkande 8 av m.fl. att skatten på handelsgödsel avskaffas. Enligt utskottets mening utgör skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel viktiga styrmedel inom jordbruket och bidrar till att minska växtnäringsförluster och dämpa riskerna med användningen av bekämpningsmedel. Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har vidare förstärkt jordbruksnäringens insatser för bl.a. forskning, information, utbildning, rådgivning och utvecklingsarbete för att främja hållbar produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Stöd lämnas bl.a. till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket, minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet samt till djurhälsoområdet. kommer miljö- och landsbygdsprogrammet att förstärkas genom s.k. modulering, dvs. överföring av EU-medel från produktionsstöd till miljö- och landsbygdsprogrammet, med utbetalning först . Den nationella medfinansieringen av EU-medlen sker genom en återföring av skatten på handelsgödsel. Utskottet är inte berett att slopa dessa skatter och avstyrker därför motionerna Fi259 yrkande 8 och Sk453 yrkande 7 och 8. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om ett avskaffande av reklamskatten och om olika tillkännagivanden till regeringen i saken. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. I budgetpropositionerna tog regeringen upp frågan om ett avskaffande men fann, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, inte förelåg. Även i årets budgetberedning har frågan om reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, prövats. Regeringen har dock funnit att det inte heller nu föreligger förutsättningar för finansiering av sådana åtgärder. I flera motioner framställs yrkanden som syftar till att avskaffa reklamskatten. I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 21 av m.fl. begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lämna en redovisning hur reklamskatten skall avskaffas senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2005. I motion Kr269 yrkande 15 av m.fl. (m) tar motionärerna upp idrottsrörelsens situation och föreslår att begär ett förslag från regeringen om slopad reklamskatt. I motion Fi201 av de () föreslår motionären att fattar ett beslut om att avskaffa reklamskatten. I motion Fi203 av och () tas de ideella föreningarnas situation upp och motionärerna föreslår att dessa skall slippa betala skatt på de reklam- och sponsringsintäkter som man lyckas ta in till sin förening. I motion Fi204 av och () begärs ett tillkännagivande om att reklamskatten är orättvis, svår att tillämpa och konkurrenssnedvridande och att den bör avvecklas. Också i motion Fi206 av och () begärs ett tillkännagivande om att reklamskatten bör avskaffas.