yttr · GS05BoU5y · 2005-01-01 00:00:00 — yttrande 2004/05:BoU5y Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 2004/05:129 En effektivare miljöprövning jämte följdmotionen 2004/05:MJ23 (m, fp, kd, c) i de delar de berör utskottets beredningsområde. behandlar i sitt yttrande samtliga förslag som lämnats i propositionen och motionen. Regeringen föreslår flera ändringar av miljöprövningen. Det övergripande syftet anges vara att effektivisera miljöprövningen, dvs. att göra prövningen snabbare och enklare utan att åsidosätta hälso- och miljöskyddskraven. En utgångspunkt är att hålla handläggningstiderna så korta som möjligt som möjligheten att uppnå miljömålen inte försvåras och allmänhetens rätt till insyn och deltagande inte åsidosätts. Ett förslag rör bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar. Ett annat handlar om att förenkla prövningen när redan prövade verksamheter behöver ändras eller byggas ut. Regeringen föreslår i denna del bl.a. att tillståndet och tillståndsvillkoren får begränsas till att endast avse den sökta ändringen. För att åstadkomma en ökad flexibilitet och ett effektivare, tydligare och mer samordnat prövningssystem föreslås att regeringen skall få föreskriva att vissa mindre vattenverksamheter skall vara anmälningspliktiga. Trots att anmälningsplikt har föreskrivits får dock enligt förslaget tillsynsmyndigheten i enskilda fall förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd. Ett annat förslag är att täkter skall prövas enligt samma bestämmelser som gäller för övriga miljöfarliga verksamheter. Genom att pröva alla miljöfarliga verksamheter på samma sätt undanröjs vissa processuella problem. Gemensamma regler bidrar enligt regeringen även till samordningsvinster och ökad enhetlighet i systemet. Regeringens obligatoriska tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. 1 § (MB) bör enligt förslaget i fortsättningen endast gälla stora infrastrukturprojekt, anläggningar för kärnteknisk verksamhet samt anläggningar för att bryta uranhaltigt material eller andra ämnen som kan användas för framställning av kärnbränsle. För de verksamheter som inte längre skall omfattas av regeringens obligatoriska tillåtlighetsprövning kommer regeringen att kunna förbehålla sig prövningen. Enligt förslaget kommer kommunerna att ha ett starkt inflytande över vilka verksamheter som skall prövas av regeringen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Reglerna om samrådsförfarandet samlas i en bestämmelse. Begreppen tidigt och utökat samråd tas bort. Den som avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall alltid samråda med och tillsynsmyndigheten samt med de enskilda som kan antas bli särskilt berörda. Om verksamheten eller åtgärden skall antas medföra en betydande miljöpåverkan skall samrådet också omfatta de övriga myndigheter, de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. Samrådet skall, liksom , genomföras innan verksamhetsutövaren ansöker om tillstånd och upprättar miljökonsekvensbeskrivningen. Av bestämmelsen skall det enligt förslaget tydligt framgå att samrådet alltid skall avse verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, omfattning, utformning och miljöpåverkan samt miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. Verksamhetsutövarens skyldighet att före samrådet lämna underlag till vissa (och enskilda som är särskilt berörda) utvidgas till att även omfatta tillsynsmyndigheten. I motion 2004/05:MJ23 (m, fp, kd, c) yrkande 2 föreslår motionärerna att skall besluta att verksamhetsutövare frivilligt bör kunna bedöma att verksamhet har betydande miljöpåverkan och snabbare kunna inleda samrådsprocessen. Syftet med motionsförslaget är att på detta sätt minska tidsutdräkten och osäkerheten. De skillnader som propositionsförslaget gör mellan samråd för de verksamheter som antas medföra betydande miljöpåverkan och de som inte gör det är samrådskretsen. De uppgifter som skall lämnas före samrådet är desamma i båda fallen (dvs. de skall omfatta den planerade verksamhetens lokalisering, omfattning och utformning samt dess förutsedda miljöpåverkan). Den krets som uppgifterna skall lämnas till före samrådet är också densamma. Samrådet skall genomföras innan miljökonsekvensbeskrivning upprättas. Samrådet skall alltså inledas innan ansökan om tillstånd ges in. Propositionsförslaget reglerar skyldigheter när det gäller samrådskretsen. Regeringen anför i propositionen att verksamhetsutövaren naturligtvis är oförhindrad att genomföra samråd även med andra än de som föreskrivs. Eftersom verksamhetsutövaren är oförhindrad att genomföra samråd även med andra än de som föreskrivs så kan han välja att redan från början inkludera den större kretsen i samrådet. Genom att göra det har han upp- fyllt de krav som lagstiftaren ställer om det skulle visa sig vara fråga om betydande miljöpåverkan. Det motionärerna eftersträvar synes därför i det väsentliga vara uppfyllt. Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och tillstyrker därför propositionens förslag i denna del och avstyrker motionsförslaget. beslut om betydande miljöpåverkan skall pröva om en verksamhet eller åtgärd skall antas medföra en betydande miljöpåverkan endast i de fall verksamheten eller åtgärden inte enligt föreskrifter som regeringen meddelat skall antas medföra en sådan miljöpåverkan, dvs. endast i de fall verksamheten eller åtgärden inte omfattas av förteckningen i bilaga 1 till förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. skall besluta i frågan om betydande miljöpåverkan efter att verksamhetsutövaren gett tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda möjlighet att lämna synpunkter i frågan. Den nuvarande skyldigheten för att inhämta tillsynsmyndighetens yttrande innan fattar beslut i frågan om betydande miljöpåverkan tas bort. I motion 2004/05:MJ23 (m, fp, kd, c) yrkande 1 föreslår motionärerna att skall besluta att beslut om betydande miljöpåverkan skall fattas från inlämnande av ansökan. Om det behövs kompletteringar skall enligt motionsförslaget kunna förlänga tiden. Motionärerna föreslår att regeln sanktioneras med rätt till skadestånd. Motionsförslaget motsvarar delvis förslag. Kommittén föreslog att beslut (i frågan om betydande miljöpåverkan) skall meddelas från det att verksamhetsutövaren kommit in med visst underlag till om inte beslutar annat. Regeringen redovisar i propositionen att man anser att ett införande av en tidsgräns för beslut kräver flera överväganden och att det inte bör införas någon sådan gräns. Enligt propositionen är det dock viktigt att beslut inte dröjer i onödan. När fått tillräckligt underlag från verksamhetsutövaren rörande verksamhetens eller åtgärdens miljöpåverkan och verksamhetsutövaren gett de särskilt berörda enskilda och tillsynsmyndigheten tillfälle att lämna syn- punkter i frågan, bör skyndsamt ta ställning i frågan. framhåller regeringen att verksamhetsutövaren själv kan påverka handläggningstiden genom att tillhandahålla ett väl utarbetat underlag inför samrådet och genomföra ett bra samråd med berörda parter. Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och tillstyrker därför propositionens förslag i denna del och avstyrker motionsförslaget. Innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning m.m. En miljökonsekvensbeskrivning (MKB) skall alltid innehålla de uppgifter som behövs för att uppfylla det syfte som anges i 6 kap. 3 § . Uppgifterna skall ingå i den utsträckning det behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning. Bestämmelsen i 6 kap. 7 § utformas så att de specificerade kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll endast gäller när en verksamhet eller åtgärd skall antas medföra en betydande miljöpåverkan. Den upplysning som finns i 6 kap. 7 § femte stycket om innehållet i 22 kap. 1 § första stycket 6 dvs. att en ansökan i vissa fall skall innehålla en säkerhetsrapport tas bort. I motion 2004/05:MJ23 (m, fp, kd, c) yrkande 3 föreslår motionärerna att de krav på en miljökonsekvensbeskrivning som ställs i harmoniseras med MKB-direktivet (begäran om tillkännagivande). De anser att man härigenom skulle kunna göra stora besparingar. Motionärerna föreslår även (begäran om tillkännagivande) att prövningssystemet skall anpassas till IPPC-direktivet (rådets direktiv /61/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar). Motionärerna anser att prövningssystemet helst bör vara utsläppsrelaterat i stället för produktionsrelaterat. Förslaget skulle enligt motionärerna underlätta övergången till nya miljöverktyg som handel med utsläppsrätter och miljökvalitetsnormer. har tidigare under behandlat regeringens proposition 2004/05:59 Miljökonsekvensbeskrivning enligt . Regeringens förslag gällde reglerna om miljökonsekvensbeskrivning för detaljplan och innebar en vidare anpassning till MKB-direktivet. Med genomförandet av ett annat direktiv, och rådets direktiv /42/EG (direktivet om miljöbedömning av planer och program), anses bestämmelserna i 6 kap. ha strukturerats på ett sådant sätt att det tydligt framgår vilka krav som måste uppfyllas när det gäller besluts- underlag för planer och program (nämnda direktiv) respektive verksamheter och åtgärder (MKB-direktivet). Båda direktiven innehåller krav på miljökonsekvensbeskrivning i de fall då betydande miljöpåverkan kan förutses. Direktivens krav skiljer sig något åt. Detta gäller bl.a. kriterierna för när det skall anses vara fråga om betydande miljöpåverkan och miljökonsekvensbeskrivningens innehåll. Den svenska lagstiftningen anses återspegla detta. Regeringens förslag föranleddes bl.a. av att Europeiska kommissionen påtalat brister i det svenska genomförandet av MKB-direktivet. Ändringarna innebär bl.a. att om det är fråga om en av de i förslaget uppräknade åtta verksamheterna (industri, köpcentrum m.m.) och den kan antas medföra en betydande miljöpåverkan det ställs krav på en miljökonsekvensbeskrivning av detaljplanen och att beskrivningen skall ha ett innehåll som uppfyller MKB-direktivets krav. (Se bet. 2004/05:BoU6.) Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och tillstyrker därför propositionens förslag i denna del. Utskottet finner inte tillräckliga skäl för att gå motionärerna till mötes och avstyrker motionsförslagen. Bättre beslutsunderlag tidigt i processen roll i att vägleda verksamhetsutövaren avseende miljökonsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning förtydligas och anges i lagtexten. I motion 2004/05:MJ23 (m, fp, kd, c) yrkande 4 föreslår motionärerna att skall besluta att 6 kap. 5 § MB skall förändras i enlighet med förslag. Förslaget innebär att länsstyrelserna på förhand skall lämna besked om MKB:ns inriktning och omfattning för verksamheter och åtgärder som kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Motionens yrkande 5 innehåller ett förslag om att kungörande av ansökan skall innebära att tillståndsmyndigheten bedömt att ansökningshandlingarna uppfyller krav (begäran om tillkännagivande). föreslag innebar att skall lämna besked om miljökonsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning för verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringens förslag har en något annan utformning. I stället för att lämna besked skall enligt regeringens förslag i samrådet aktivt verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den inriktning och omfattning som behövs. Vidare föreslog kommittén att bestämmelsen om godkännande av miljökonsekvensbeskrivningen i 6 kap. 9 § skall tas bort, att kungörelsen av målet eller ärendet skall innebära att tillståndsmyndigheten tagit ställning till att ansökningshandlingarna uppfyller krav samt att vissa myndigheter alltid skall ges tillfälle att yttra sig över ansökningshandlingarna innan ärendet kungörs. Regeringen pekar bl.a. på att kompletteringar kan behöva göras även efter kungörelsen och att det med kommitténs förslag blir oklart vilken vikt som får läggas vid sena kompletteringar. Den finns enligt regeringens mening ingen laglig möjlighet att bortse från kompletteringar efter kungörandet. Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och tillstyrker därför propositionens förslag i denna del och avstyrker motionsförslagen. Täkter skall enligt förslaget prövas enligt samma bestämmelser som gäller för övriga miljöfarliga verksamheter. Även i fortsättningen skall dock särskilda bestämmelser gälla för enbart täkter. Till exempel skall, när en ansökan om tillstånd till täkt prövas, behovet av det material som kan utvinnas vägas mot de skador på djur- och växtlivet och på miljön i övrigt som täkten kan befaras orsaka. Bestämmelserna om att tillstånd inte får lämnas i strid med 7 kap. 28 a 29 §§ utgår. Även regleringen om att ägare eller annan innehavare av marken är skyldig att tåla åtgärder i enlighet med villkor i täkttillstånd utgår. Det skall även fortsättningsvis gå att helt eller delvis upphäva tillstånd till täkt när förflutit från det att tillståndet vann laga kraft. Den särskilda regleringen om att ändra tillståndsvillkor för täkter om de är otillräckliga för att motverka negativ påverkan för miljön utgår. Den generella regleringen i 24 kap. 5 § MB kommer att omfatta täkter, och regeringen anser den vara tillräcklig. På samma sätt som gäller enligt 12 kap. 6 § och den nya föreslagna bestämmelsen i 11 kap. 9 § för anmälan av vattenverksamhet skall det anges inom vilken tid en anmälan om miljöfarlig verksamhet skall göras. Konsekvensändringar görs i 3 b § lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, 7 § lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter samt i 1 och 4 §§ lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus. I motionen 2004/05:MJ23 (m, fp, kd, c) yrkande 6 kräver motionärerna att regeringen, i samband med proposition med anledning av slutbetänkande, skall återkomma till frågan om hur täkter skall inordnas i prövningssystemet (begäran om tillkännagivande). Yrkande 7 innehåller förslag om att förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ändras (och att ändringarna träder i kraft som ändringarna i ) så att det klart framgår vad som gäller om tillstånds- och anmälningsplikt för husbehovstäkter, bl.a. att husbehovstäkter även fortsättningsvis skall tillåtas (begäran om tillkännagivande). Täkter är miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. 1 § MB. prövas de enligt en annan ordning än den som generellt gäller för miljöfarlig verksamhet. Den nuvarande regleringen innebär att det i MB (12 kap. 1 §) anges som huvudregel att det krävs tillstånd av för täkt av berg, sten, grus, sand, lera, jord, torv eller andra jordarter. Från detta görs undantag för husbehovstäkter i vissa fall. Trots undantaget får dock regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva tillståndsplikt. Det sagda gäller dock endast om det inte föreligger tillståndplikt enligt 11 kap. MB, lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, eller om (för täkt av torv) bearbetningskoncession har lämnats enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. Förslaget innebär bl.a. att tillståndsplikt m.m. för täkter kommer att omfattas av regeringens rätt enligt 9 kap. 6 § MB att föreskriva om tillståndsplikt m.m. Regeringens föreskrifter i ämnet återfinns i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Här regleras alltså tillståndsplikten närmare. Förordningen innehåller bl.a. listor på verksamheter m.m. i tre olika kategorier. Kategori A kräver tillstånd av miljödomstol, kategori B kräver tillstånd av och kategori C förutsätter anmälan till den kommunala nämnden. Enligt regeringen bör det även fortsättningsvis krävas tillstånd till täkter, och någon ändring av vad som gäller i fråga om vilka verksamheter som skall vara tillståndspliktiga är inte avsedd. Utskottet har från erfarit att arbetet med nödvändiga förordningsförändringar har påbörjats. Regeringen redovisar i propositionen som sin uppfattning att frågan om att ersätta den gällande bestämmelsen med en ny allmän bestämmelse om skydd av biologisk mångfald bör behandlas i samband med det konkreta förslaget, nämligen när betänkande sanktionssystem och hänsynsregler (SOU 2004:37) behandlas. Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och tillstyrker därför propositionens förslag i denna del och avstyrker motionsförslaget. Utskottet ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och tillstyrker därför även i denna del propositionens förslag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Lagförslaget m.m. (m, fp, kd, c) (), de (), (), (), (), (c) och () anför: lade fram sitt delbetänkande om enklare miljöprövning. Regeringen har först nu samlat sig till att komma med förslag som grundas på betänkandet. Kommitténs förslag innebär att miljöprövningen förenklas och underlättas i skedet från första myndighetskontakt till beslut i första instans. Motivet var att dagens regelverk medför långa handläggningstider och omfattande byråkrati vid tillståndsgivning. Detta kan leda till att investeringar som medfört bättre miljö och/eller bättre samhällsekonomi uteblivit. Det är tillfredsställande att kunna konstatera att regeringen kommer med förslag som till stora delar följer betänkandet. Det är nödvändigt med förändring av nuvarande tidsödande system för miljöprövning. Enligt bör en verksamhetsutövare frivilligt kunna betrakta sin verksamhet såsom om den har betydande miljöpåverkan. Därmed skulle inte behöva fatta beslut om detta. För att minska tidsutdräkt och osäkerhet vore det av värde om verksamhetsutövaren själv kan bedöma att verksamheten har betydande miljöpåverkan så att samrådsprocessen snabbare kan inledas. Regeringen har inte lämnat ett sådant förslag. Vi anser att skall besluta att verksamhetsutövare skall kunna bedöma att verksamhet har betydande miljöpåverkan och snabbare kunna inleda samrådsprocessen. beslut om betydande miljöpåverkan föreslog att skall ha en tidsgräns för beslut om en verksamhet har betydande miljöpåverkan. Regeringen har valt att inte följa kommitténs förslag. Ett beslut borde enligt vår mening kunna lämnas inom en inte alltför . Kommittén har i sitt betänkande föreslagit en tidsgräns . Delvis relevanta invändningar har kommit från remissinstanserna. Värt att ta fasta på är att det måste klargöras under vilka förutsättningar skall få förlänga tiden till dess beslut slutgiltigt fattas. Enligt vår mening är en tidsgräns från inlämnande av ansökan till beslut rimlig. skall ges möjlighet till förlängning av tiden om kompletteringar måste inhämtas. En ny tidsgräns skall sedan börja löpa från det att kompletteringarna lämnats in. Överskrids tidsgränsen skall den sökande ha rätt till skadestånd. Skadeståndet skall ökas med tidsutdräkten. Vi anser att skall besluta att beslut om betydande miljöpåverkan skall fattas från inlämnande av ansökan. Innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning m.m. De svenska kraven på miljökonsekvensbeskrivningar skulle med fördel kunna harmoniseras med MKB-direktivet. Stora besparingar i prövningsprocessen för såväl företag som myndigheter skulle därigenom kunna åstadkommas. Det svenska prövningssystemet bör också anpassas till IPPC- direktivet och helst omformas från att vara produktionsrelaterat till att vara utsläppsrelaterat. På så sätt underlättas övergången till nya miljöverktyg som handel med utsläppsrätter och miljökvalitetsnormer. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag i de delar som vi nu har angett. Bättre beslutsunderlag tidigt i processen föreslog att länsstyrelserna på förhand skall lämna besked om miljökonsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning för verksamheter och åtgärder som kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Regeringen föreslår i stället att länsstyrelserna under samrådet skall verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den inriktning och omfattning som behövs. Förändringen innebär att i stället för att verksamhetsutövare från början får klart för sig vad som gäller för en miljökonsekvensbeskrivning blir det ett flytande rättsläge, där under processens gång kan tillföra krav eller bedöma tidigare ställda krav som obehövliga. Ingetdera är bra. Nya krav medför dels att tiden till beslut förlängs, dels ökade kostnader på grund av tidsutdräkten i sig, dels att nya underlag måste tas fram. Bortsett från andra krav som uppfyllts betyder det att tid och pengar lagts ner till ingen nytta. I en rättsstat är ett grundläggande krav att man vet vad som gäller för ett godkännande när processen påbörjas. Vi delar därför kommitténs bedömning och anser att 6 kap. 5 § skall utformas efter dess förslag. Kommittén ansåg också att kungörelse i målet eller ärendet i sig skall innebära att godkänt att underlaget för ansökan uppfyller krav. Regeringen har valt att inte gå på kommitténs linje utan vill behålla dagens regler vilka innebär att krav på kompletteringar av underlaget kan komma att ställas också sent i processen. Detta är ägnat att skapa osäkerhet både vad gäller innehåll och tidsutdräkt. Det var just dessa problem kommittén avsåg att lösa. Synpunkter som kommer in kommer givetvis att kunna beaktas trots denna förändring. Vi anser därför att kommitténs förslag bör genomföras. Regeringen har valt att föreslå att även fortsättningsvis särbehandla prövningen av tillstånd för täktverksamhet. Kommittén föreslog att dessa särbestämmelser skulle tas bort och ersättas av de allmänna hänsynsregler som gäller för övrig miljöstörande verksamhet. Någon begränsning liknande den för täkter finns inte för någon annan verksamhet. Det måste vara en allmän princip för lagstiftning att ha så få specialregler som möjligt. Därför är det principiellt riktigt att, som utredningen gör, föreslå enhetliga regler. Det är dock viktigt att inte stora natur- och miljövärden påverkas av en förändring av lagstiftningen. Vi anser det därför svårt att ta ställning till förslaget om att ta bort särbehandlingen av täkter innan förändringarna i de allmänna hänsynsreglerna och en ny regel om biologisk mångfald presenterats. Vi kräver därför att regeringen återkommer med förslag till förändring av reglerna kring täkter i samband med den proposition som bör vara en följd av slutbetänkande. Propositionen medför oklarhet om vad som skall gälla för husbehovstäkter. Enligt texten i propositionen skall även fortsättningsvis husbehovstäkter delas in i anmälningspliktiga och inte anmälningspliktiga. Kommittén föreslår i princip samma lösning men anför också att täkter skall tas med i listorna över tillstånds- och anmälningspliktiga miljöfarliga verksamheter. Förordningen måste därför ändras så att det klart framgår att husbehovstäkter även fortsättningsvis i princip tillåts. Vi kräver därför att förordningsändringar i enlighet med detta träder i kraft som ändringarna i .