yttr · GS05BoU1y · 2005-01-01 00:00:00 — Dagens system medför bl.a. skadliga marginaleffekter för många hushåll. Framför allt ensamstående föräldrar med barn fastnar i en fattigdomsfälla som det är svårt att ta sig ur. På kort sikt kan anslaget för bidragen minskas något genom att åtgärder mot bidragsfusk vidtas. Bostadsbidragen behöver dock kvarstå tills vidare. Sammantaget innebär de åtgärder som föreslagit i andra motioner att ramen för utgiftsområde 18 för åren 20052007 bör bestämmas i enlighet med partimotion 2004/05:Fi232. Regeringsförslaget i denna del samt förslagen i övriga partimotioner avstyrks. 3.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (kd) () anför: En fungerande bostadsmarknad är nödvändig för en god samhällsutveckling både ekonomiskt och socialt. rådde dock bostadsbrist i 157 kommuner. Det är en ökning . De drabbade finns på alla nivåer, från enstaka familjer till hela storstadsregioner som av bostadsskäl inte kan ta emot den arbetskraft de behöver. Den socialdemokratiska regeringen har inte förmått vidta några åtgärder som kan vända utvecklingen. I stället har ett flertal kortsiktiga bidrag och subventioner införts som förknippats med olika villkor för att styra produktionens inriktning. Exempelvis har ett tillfälligt investeringsstöd införts med begränsningar vad gäller upplåtelseform, bostadsyta och hyresnivå. Denna typ av styrande bidrag skapar endast nya obalanser på bostadsmarknaden. För att åstadkomma rörlighet och ett bostadsutbud som motsvarar efterfrågan krävs i stället ett varierat byggande som skapar boenden för livets olika skeden och för familjers olika önskemål. Styrningen av bostadssektorn har medfört att bostadsbyggandet inte påverkats av normala marknadsmekanismer utan legat kvar på en mycket låg nivå trots en positiv ekonomisk utveckling och en kraftigt ökad efterfrågan på bostäder. anser att det tydligt visar på behovet av en helt ny inriktning för bostadspolitiken, med sänkt skattetryck och långsiktiga, förutsägbara spelregler. I olika motioner har vi fört fram förslag som kan bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. Det gäller bl.a. förslag om avskaffad fastighetsskatt, åtgärder motsvarande halverad byggmoms, en förenklad planprocess och en friare hyressättning i nyproducerade fastigheter. En omställning med denna inriktning medför även förändringar av anslagsbehoven inom utgiftsområde 18. Ökat anslag behövs till bostadsbidragen för att möjliggöra regeländringar som tar bort orättvisor i dagens system och kompenserar de familjer som har den sämsta ekonomiska situationen. Detta kan ske genom en höjning av den barnrelaterade delen av bidragen samt genom att de individuella inkomstgränserna slopas. Genom en avveckling av fastighetsskatten blir det möjligt att påbörja avvecklingen av räntebidragssystemet. Inga nya räntebidrag bör beviljas . Inte heller bör nya investeringsbidrag beviljas till nybyggnad av hyresbostäder. I stället införs en permanent skattereduktion vid byggande av flerbostadshus. Effekten av en sådan reduktion motsvarar en halvering av byggmomsen. Anslaget för stödet till omstrukturering av kommunala bostadsbolag bör ersättas med ett anslag för ett stödsystem med motsvarande omfattning men som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret. Stödet bör vara öppet för alla fastighetsägare i kommuner med bostadsöverskott. Genom att detta stöd administreras av kan avvecklas. Den omfattande bristen på studentbostäder gör det nödvändigt att införa ett nytt investeringsbidrag för detta ändamål . Vidare ger ramförslag utrymme för att inrätta ett forum för äldres boende med uppgift att föreslå konkreta åtgärder som förbättrar beredskapen för ökningen av antalet äldre som kräver ändamålsenliga bostäder. Sammantaget innebär de ovan redovisade åtgärderna att ramen för utgiftsområde 18 bör fastställas i enlighet med förslaget i partimotion 2004/05:Fi233 yrkandena 5 och 7. Regeringens förslag, liksom övriga aktuella motionsyrkanden, avstyrks. 4.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (c) () anför: behöver en ny hållbar bostadspolitik för hela landet med en hög flexibilitet för att passa olika lokala förutsättningar och behov. menar att en bostadspolitik baserad på federalismens principer gör vanliga människor mer delaktiga i planering och utformning av boendet. Med ökad delaktighet bygger vi ett starkare civilsamhälle där människor tar ett större ansvar för sig själva och andra, utan att blint förlita sig på att de offentliga institutionerna skall ordna med medborgarnas liv. Med en lokalt anpassad bostadspolitik ges större förutsättningar att klara de skiftande förutsättningar som finns i olika delar av landet. Byggsektorn behöver reformeras i en mer marknadsekonomisk inriktning. är kartellbildning lika vanlig som prismedvetenhet är ovanlig. En reformerad bostadspolitik är nödvändig för att återge människor möjligheten till billigare boende och lokalt inflytande och för att människor skall kunna känna delaktighet i samhället. En reformerad bostadspolitik är också nödvändig för att ge dem som står utan egen bostad en chans att komma in på bostadsmarknaden. Den kortsiktighet och ryckighet som präglat bostadspolitiken under det senaste årtiondet har fått förödande konsekvenser. Vi har en bostadsmarknad i stark obalans. Det finns stora regionala skillnader med bostadsbrist och bostadsöverskott i olika delar av landet. finns det en obalans i utbudet av bostäder på respektive ort. Efterfrågan på hyresbostäder kan inte tillgodoses på de expansiva orterna. Bristen på studentlägenheter är mycket stor på flera av universitets- och högskoleorterna. Unga hushåll har stora svårigheter att skaffa den första bostaden. Boendekostnaderna i delar av landet har ökat kraftigt till följd av en hög beskattning av hela sektorn. För många har detta lett till svårigheter att bo kvar i sin bostad. Det är nödvändigt med åtgärder inom ett flertal områden för att komma till rätta med bl.a. dessa brister. Bostadspolitiken bör således inriktas på att skapa förutsättningar för en bättre fungerande bostadsmarknad som kan erbjuda ett boende med hög livskvalitet till rimliga kostnader i hela landet. Det är nödvändigt att bostadspolitiken formas underifrån, med utgångspunkt från de lokala och regionala förutsättningarna. föreslår i sina motioner åtgärder som kan inleda omställningen till en mer balanserad bostadsmarknad som i högre utsträckning tillgodoser människors efterfrågan och behov. Förslag lämnas bl.a. om förenklingar i regelverken för planering och byggande. Det är också nödvändigt att regelverken ger förutsättningar för byggande av sunda och miljöanpassade fastigheter. Ett nationellt handlingsprogram för en god boendemiljö bör utarbetas. Beskattningen av bostäder föreslås reformeras genom att taxeringsförfarandet görs mer rättvist och genom att den löpande beskattningen minskas till förmån för beskattning vid en fastighets försäljning. En skärpt tillämpning av konkurrenslagstiftningen behövs för att motverka den oligopolliknande strukturen inom byggsektorn. bör ta initiativ till regeländringar inom EU som gör det möjligt att införa en sänkt byggmoms. Bruksvärdessystemet behöver reformeras, och nyproduktionen bör undantas från de nu gällande hyressättningsreglerna. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 18 innebär förslag om ökade satsningar på andra områden att vissa besparingar kan göras. Besparingar kan göras på bostadsbidragssystemet eftersom föreslagit andra åtgärder som förstärker barnfamiljernas ekonomi, bl.a. skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Vi vill avskaffa investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder och i stället stimulera byggandet med bl.a. åtgärder för en ökad konkurrens och sänkta skatter. En omläggning till en mer flexibel hyressättning för nyproduktionen kommer också att stimulera byggandet av hyresrätter. På ett område studentbostäderna är det emellertid motiverat med ett fortsatt investeringsbidrag. Den akuta bristen på studentbostäder på flera av universitets- och högskoleorterna gör det nödvändigt med riktade stimulanser. Den av föreslagna ramen för utgiftsområdet ger utrymme för ett återinfört investeringsbidrag till studentbostäder på . Stödet för omstrukturering av kommunala bostadsbolag bör avvecklas liksom , dvs. den myndighet som inrättats för att hantera stödet. I första hand bör det givetvis vara en uppgift för de berörda kommunerna att hantera sina bostadsbolag utan statlig inblandning. Besparingar kan även göras på administrationen vid flera av myndigheterna inom utgiftsområdet. Underhållsbehovet i det svenska bostadsbeståndet är omfattande. Det nuvarande bruksvärdessystemet och andra statliga regelsystem har gjort att det har byggts upp ett omfattande underhållsberg. anser att det bör införas en möjlighet för bostadsföretagen att göra avdrag för direkta insatser i form av ombyggnad och underhåll. Vårt budgetförslag för år 2006 är beräknat för att ge ekonomiskt utrymme för ett sådant avdrag. Ett förslag med denna innebörd förs fram i partimotion 2004/05:Bo235 (c) yrkande 6. Sammanfattningsvis anser jag att förslagen i partimotion 2004/05:Fi234 yrkande 3 om ramen för utgiftsområde 18 bör tillstyrkas av finansutskottet liksom förslaget i 2004/05:Bo235 (c) om avdragsrätt för ombyggnad och underhåll. Regeringsförslaget om ram för utgiftsområde 18, liksom övriga aktuella motionsyrkanden, avstyrks. 5.Stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen (m, fp, kd, c) (), de (), (), (), (), () och () anför: Vi anser att bör avslå regeringens förslag om ett nytt stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen. Förslaget är ytterligare ett exempel på den missriktade bostadspolitik som regeringen bedriver. Genom en rad styrande ingrepp har de mekanismer som gör sig gällande på en normalt fungerande marknad satts ur spel. Även förvaltningen av bostäder och normala underhålls- och ombyggnadsåtgärder har gjorts beroende av bidrag. Vi anser att det behöver vidtas en rad åtgärder för att möjliggöra för fastighetsägare att långsiktigt förvalta och utveckla sitt bostadsbestånd. En successiv anpassning till de önskemål som kan finnas beträffande exempelvis en förändrad avfallshantering m.m. bör givetvis ingå i en sådan normal fastighetsförvaltning. I sammanhanget bör det även erinras om att producentansvaret bör beaktas vid en diskussion om åtgärder för återvinning m.m. bör således med bifall till motionerna 2004/05:Sk453 (m) yrkande 16 och 2004/05:Sk452 (kd) yrkande 44 avslå regeringens förslag i denna del. Ett motsvarande avslagsförslag finns även genom den inkomstberäkning för som redovisas i partimotion 2004/05:Fi232. Stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen (m, fp, c) de (), (), (), (), () och () anför: Vi har som framgått tidigare i en avvikande mening yrkat avslag på det aktuella regeringsförslaget av bostadspolitiska sakskäl. Utöver dessa skäl finns det anledning att erinra om att den av regeringen valda metoden, kreditering på skattekonto, konstruerats på ett sätt som riskerar att komma i konflikt med budgetlagen. Regeringen borde enligt principerna om bruttoredovisning med förslaget om kreditering på skattekonto ha lagt fram ett förslag om att utgiftstaket för statsbudgeten skall justeras ned med ett belopp som motsvarar kostnaderna för det nya stödet. Budgetlagens tillämpning i det aktuella avseendet får emellertid i första hand anses vara en fråga som bör övervägas i finansutskottet. Det bör emellertid framhållas att de verkliga kostnaderna för den socialdemokratiska subventionspolitiken på bostadsområdet inte avspeglas enbart i de anslag som finns upptagna inom utgiftsområde 18. Det nu föreslagna stödet liksom den s.k. investeringsstimulans till hyresbostäder m.m. som infördes föregående år utgör exempel på de dolda kostnader som inte redovisas öppet.