uverkber · GRA1QOICTRF · 2005-03-14 00:00:00 — skall bereda ärenden om rikets förhållanden till och överenskommelser med andra stater och mellanfolkliga organisationer, bistånd till annat lands utveckling samt ärenden i övrigt om utrikes handel och internationellt ekonomiskt samarbete, allt i den mån ärendena icke tillhör annat utskotts beredning. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 5 Internationell samverkan samt 7 Internationellt bistånd tillhör utrikesutskottets beredning. hade under /04 följande sammansättning: (), ordförande (), vice ordförande i (m), vice ordförande fr.o.m. 2003-11-25 () fr.o.m. 2004-03-17 () ledig 2003-10-28-12-18 () fr.o.m. 2004-08-01 () ledig 2003-11-10-2004-03-14 (s) fr.o.m. 2004-07-20 Sermin Özürküt (v) () ledig 2003-09-30-2004-06-18 () fr.o.m. 2003-11-14 () fr.o.m. 2003-12-01 () fr.o.m. 2004-03-03 () fr.o.m. 2004-04-29 () fr.o.m. 2004-04-26 (ersättare för 2003-11-10-2004-03-14) (ersättare för 2003-09-30-2004-06-18) (ersättare för 2003-10-28-12-18) Ordförande i utskottet var () och vice ordförande () () samt därefter i (m) (fr.o.m. 2003-11-25). Som framgår av redovisningen tillhörde åtta av utskottets ledamöter , tre Moderata samlingspartiet, två liberalerna, en , en , en och en de gröna. hade under /04 följande sammansättning: Föredragandena Hans Hegeland (finansutskottet) och (arbetsmarknadsutskottet) har tjänstgjort som extra föredragande i utrikesutskottet under första respektive andra delen av . 2.1 Verksamhetens omfattning och inriktning Under /04 höll utskottet 31 allmänna sammanträden och 26 särskilda sammanträden (föredragningar och besök i utskottet m.m.). Sammanträdestiden uppgick och respektive och , totalt och . Förutom vid de särskilda sammanträdena har föredragningar och besök i viss utsträckning också förekommit vid de allmänna sammanträdena. I sammansatt utskott med () hölls 8 sammanträden om totalt och , och i sammansatt utskott med försvarsutskottet (UFöU) hölls 5 sammanträden om totalt och . I de olika utskottskonstellationerna sammantagna uppgår sammanträdestiden, och därmed belastningen på ledamöterna, således totalt och . Utskottet behandlade i sina betänkanden sex propositioner och sju skrivelser. Vidare behandlade utskottet en redogörelse från delegation vid samt en redogörelse från svenska delegation angående verksamheten 2003. Totalt har 310 motioner med 1 317 yrkanden om olika åtgärder behandlats. Utskottet avlämnade 17 betänkanden till kammaren samt ett yttrande till och ett yttrande till finansutskottet. Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet (KUU) behandlade regeringens skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid jämte de motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Ett femtiotal motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden och 2003 kring fördragsmässiga frågor behandlas också i betänkandet. Ett första sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU) behandlade regeringens proposition 2003/04:61 Svenskt deltagande i mission i , och ett andra sammansatt utrikes- och försvarsutskott behandlade regeringens proposition 2003/04:71 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i jämte den motion som väckts med anledning av propositionen. En jämförande statistisk översikt över helt eller delvis behandlade propositioner, skrivelser, motioner och motionsyrkanden /04 är fogad som bilaga till denna verksamhetsberättelse. Utskottet fastställde 2002 en plan för inriktningen av verksamheten under hela valperioden /03-2005/06. Denna plan har i allt väsentligt kunnat följas vad avser den del som berör /04. De brister i måluppfyllelse som noterats under de två nästföregående riksmötena har emellertid inte kunnat återtas. En utgångspunkt för utskottets långsiktiga arbete är att integrera betänkandearbetet med den verksamhet som bedrivs inom områdena resor och besök, uppföljning och utvärdering samt omvärldsbevakning. Så har i stor utsträckning kunnat ske under . 2.2 Ärenden som behandlats av utrikesutskottet Som nämnts ovan avlämnade utskottet under 17 betänkanden. I några av dem, framför allt i betänkande 2003/04:UU9 Mänskliga rättigheter och relationer till andra länder, tillämpades förenklat förfarande vid motionsbehandlingen. Det mycket stora antalet behandlade motionsyrkanden (se den jämförande statistiken i bilaga till denna verksamhetsberättelse) sammanhänger med den periodisering av motionsbehandlingen över valperioden som följer av utskottets långsiktsplan. Vissa ärenden gavs fördjupad behandling. Detta gällde i synnerhet frågorna rörande politik för global utveckling (bet. 2003/04:UU3), Folkrätt (bet. 2003/04:UU11) och Internationella miljöfrågor (bet. 2003/04:UU12). Utskottet ägnade biståndsfrågor stor uppmärksamhet . I betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling behandlades, efter föredragning av biståndsminister , regeringens proposition 2003/04:122 Gemensamt ansvar - politik för global utveckling, den s.k. utvecklingspropositionen, samt följdmotioner och motioner väckta under de allmänna motionstiderna 2002 respektive 2003. I betänkandet läggs grunden för en sammanhållen och samstämd svensk politik för global utveckling som bl.a. är avsedd att bidra till att FN:s millennieutvecklingsmål kan uppfyllas. behandlades i betänkande /04:UU1 Internationell samverkan regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 5 Internationell samverkan och i betänkande 2003/04:UU2 Internationellt bistånd regeringens budgetförslag avseende utgiftsområde 7 Internationellt bistånd samt motioner väckta under den allmänna motionstiden om u-landsbiståndet och östsamarbetet. I betänkande 2003/04:UU4 tillstyrkte utskottet proposition 2003/04:25 om Europeiska unionens utvidgning . Utskottet underströk att anslutningsfördraget utgör en stor framgång efter ett mångårigt och omfattande arbete av förberedelser och förhandlingar för medlemskap. Medlemsländernas samarbete ger möjlighet att skapa bättre villkor för medborgarna. I frågan om arbetskraftens fria rörlighet delade utskottet regeringens uppfattning att den svenska arbetsmarknaden inte kommer att drabbas av några störningar av att fri rörlighet för de nya medlemsstaternas medborgare genomförs. Om regeringen bedömer att en situation uppkommer så att åtgärder behöver vidtas skall den emellertid återkomma till . I betänkande 2003/04:UU5 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Republiken tillstyrkte utskottet regeringens förslag om godkännande av associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan. I betänkande 2003/04:UU6 behandlade utskottet dels regeringens skrivelse 2002/03:90 Nordiskt samarbete 2002, med huvudsaklig inriktning på regeringssamarbetet inom , dels en redogörelse till 2002/03:NR1, avgiven av svenska delegation, som redogör för parlamentarikersamarbetet inom . Utskottet behandlade även motioner med inriktning på nordiskt samarbete från allmänna motionstiden . I anslutning till behandlingen av ärendet skedde muntligt erfarenhetsutbyte mellan utskottet och företrädare för svenska delegation i enlighet med de av riksdagsstyrelsen antagna riktlinjerna för samverkan mellan utskott och interparlamentariska delegationer. I betänkande 2003/04:UU7 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och tillstyrkte utskottet regeringens förslag (prop. 2002/03:108) att godkänner om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och . Utskottet föreslog i betänkande 2003/04:UU8 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i (initiativärende) att skulle besluta att t.o.m. förlänga tidigare bemyndigande för regeringen att fortsatt ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF). I betänkande 2003/04:UU9 Mänskliga rättigheter och relationer till andra länder behandlade utskottet en rad frågor som rör mänskliga rättigheter. Utskottet ställde sig bakom den av regeringen förda politiken på MR-området såsom den presenteras i skrivelse 2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik i de fall som den aktualiseras av motionerna. I betänkande 2003/04:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen behandlade utskottet regeringens skrivelse 2003/04:60 Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionen samt ett antal motioner från allmänna motionstiden respektive 2003 som innehåller yrkanden med avseende på samarbetet inom Europeiska unionen samt två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet tog utskottet upp frågor kring den europeiska utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) till särskild behandling. tog även upp frågor som gäller övriga samarbetsområden i anslutning till de motioner som har väckts. Till följd av att konventet om framtid avslutades som regeringskonferensen inte kunde avslutas har även frågor kring EU:s framtid givits omfattande utrymme i betänkandet. I betänkande 2003/04:UU11 Folkrätt behandlades motionsyrkanden om folkrättsfrågor som väckts under den allmänna motionstiden respektive 2003 samt sex motionsyrkanden som väckts med anledning av regeringens skrivelse 2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, vilken också behandlades i betänkandet. Bland annat behandlades motioner om och folkrättsliga frågeställningar kring konflikten . Inom ramen för ärendet redovisade ambassadör från den av statsministern anordnade s.k. folkmordskonferensen, och professor , , kommenterade de aktuella frågorna från vetenskaplig synvinkel. I betänkande 2003/04:UU12 Internationella miljöfrågor behandlade utskottet ett antal motionsförslag om internationella miljöfrågor och betonade vikten av att göra nya ansträngningar för att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål. Utskottet framhöll att miljöfrågorna är av fundamental betydelse för en hållbar utveckling och utskottets ställningstagande knyter an till politiken för global utveckling som, med betänkande 2003/04:UU3 som grund, fastlagts av . I betänkande 2003/04:UU13 Strategisk exportkontroll 2003 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden behandlade utskottet regeringens skrivelse 2003/04:114 Strategisk exportkontroll 2003 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden samt motionsförslag som väckts med anledning av skrivelsen och ett antal motioner från den allmänna motionstiden respektive . I betänkande 2003/04:UU14 behandlade utskottet regeringens skrivelse Redogörelse för verksamheten inom . Betänkande 2003/04:UU15 är baserat på regeringens skrivelse 2003/04:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. samt redogörelsen till 2003/04:ER1 från delegation vid . I betänkandet behandlades vidare ett motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden och tre motionsförslag som härrör från allmänna motionstiden . I betänkande 2003/04:UU16 tillstyrkte utskottet regeringens förslag (prop. 2003/04:72) om godkännande av det femte protokollet till konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar. I betänkande 2003/04:UU17 föreslog utskottet att regeringens skrivelse 2003/04:84 samarbete inom () och Partnerskap för fred (PFF) läggs till handlingarna. 2.2.2 Yttranden till andra utskott I yttrande 2003/04:UU1y framförde utskottet sin uppfattning till med anledning av regeringens förslag vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för om ramarna för utgiftsområde 1 i den del som avser utrikesförvaltningen. I yttrande 2003/04:UU2y framförde utskottet sin uppfattning till finansutskottet angående regeringens skrivelse 2002/03:118 Spelregler för globala marknader - svensk strategi för ökad internationell finansiell stabilitet. 2.3 EU-frågor och annan organisationsbevakning m.m. Praktiskt taget alla utrikesutskottets betänkanden har EU-anknytning. I arbetet med regeringens årliga skrivelse om verksamheten inom EU har utrikesutskottet en sammanhållande roll inom . EU:s framtidsfrågor och frågan om ett nytt har beretts gemensamt med i ett sammansatt konstitutions- och utrikesutskott (KUU). har som ansvarigt fackutskott att följa EU-frågorna inom sitt primära beredningsområde, vilket innefattar den andra pelaren och vissa delar av samarbetet inom den första pelaren. Detta sker genom att fortlöpande ta del av den dokumentation som inkommer från olika EU-organ och andra organ där deltar samt genom föredragningar. ordförande representerar utskottet i de regelbundet återkommande mötena mellan företrädare för EU-staternas utrikesutskott (COFAC) respektive biståndsutskott (CODAC) och återrapporterar till utskottet från dessa möten. Det samma gäller beträffande mötena mellan de nordiska och baltiska utrikesutskottsordförandena (). har utrikesrådet för politiska frågor i vid fem tillfällen redogjort för aktuella frågor och svenska ståndpunkter inför utrikesministrarnas rådsmöten. Särskilda föredragningar med EU-inriktning om utrikes- och säkerhetspolitik, arbetet inom WTO samt inför i Laulasmaa har genomförts. Utrikesministern och kabinettssekreteraren har vid olika tillfällen fört samtal med utskottet i aktuella frågor. Dessa samtal och föredragningar har kompletterats med mer tematiska föredragningar inom utskottets beredningsområde. På biståndsområdet har statsrådet och statssekreteraren givit utskottet föredragningar inför de europeiska biståndsministrarnas rådsmöten. EU:s särskilde sändebud i , Fransesc Vendrell, har informerat utskottet om sitt arbete. Som redovisas i annat sammanhang har utskottet också fört diskussioner med EU-kommissionärerna . Utrikes- och finansutskottet organiserade gemensamt en offentlig utfrågning av statssekreterare om EU:s långtidsbudget 2007-2013. Utskottet har under tagit del av ett betydande antal EU-dokument samt behandlat fem faktapromemorior i EU-frågor. 2.4 Uppföljning och utvärdering Utskottet har under på olika sätt - i betänkandearbetet, i samband med besök och resor samt i form av särskilda studier - följt upp av tidigare fattade beslut. En betydande del av utskottets ovan redovisade aktiviteter, bl.a. besöksverksamheten, resor samt EU- och FN-bevakningen, innehåller element av uppföljning och utvärdering. Dessa särredovisas därför inte under denna rubrik. Även ärendeberedningen kan innehålla delar med anknytning till uppföljning och utvärdering, och i betänkandena görs i vissa fall speciella redovisningar av frågor som har väckts i utskottet. Under granskade utskottet regeringens regleringsbrev i syfte att få en bild av hur regeringen har omsatt budgetbeslut i form av anvisningar till underlydande myndigheter inom utskottets beredningsområde. Utskottet har också, inom sitt beredningsområde, granskat statens årsredovisning och regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden. Liksom fallet varit , erhöll utskottet en föredragning av expeditionschef, där denne gick igenom departementets budgetarbete och redogjorde för bokslutet (den s.k. bolagsstämman). Expeditionschefen har under också informerat utskottet om olika aspekter av utrikesförvaltningens arbete. hade också ett fortsatt samarbete med i frågor med anknytning till redovisningen i budgetpropositionen av mål och resultat. Kabinettssekreteraren redovisade i särskild ordning frågor rörande utlandsmyndigheterna. Vid ett särskilt möte förde utskottet samtal med de tre riksrevisorerna. Samverkan med har också genomförts vad gäller granskningen inom utskottets beredningsområde. Genom en särskild föredragning följde utskottet upp ett ärende om utvisning från av två egyptiska medborgare. En speciell granskning gjordes även av EU:s beslutsprocess vid krishanteringsinsatser. 2.5 Offentliga och interna utfrågningar, seminarier m.m. ledamöter hade, även om de inte varit deputerade i det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet, möjlighet att delta i det sammansatta utskottets offentliga utfrågning om EU:s framtid med kommissionären med ansvar för rättsliga och inrikes frågor, . anordnade utskottet en offentlig utfrågning i anslutning till behandlingen av regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. Syftet med utfrågningen var att utveckla och stärka debatten och dialogen mellan riksdag, frivilligorganisationer och andra intresserade av global utvecklingspolitik samt att inhämta synpunkter från bl.a. GLOBKOM:s remissinstanser inför utskottets behandling av propositionen. presenterade ett förslag till långtidsbudget för unionen med politiska prioriteringar och mål för 2007-2013. Med anledning av den nya långtidsbudgeten genomförde utrikesutskottet och finansutskottet, som ovan nämnt, en offentlig utfrågning av statssekreterare . har arbetsformen offentligt seminarium valts. Så skedde exempelvis i ett samarrangemang med . anordnade utskottet, tillsammans med och , ett offentligt seminarium med titeln . Ytterligare ett offentligt seminarium hölls i samverkan med Sida. Utskottet deltog i ett av statsministern anordnat Rysslandsseminarium på . Utskottet, tillsammans med försvarsutskottet, har av representanter för Försvarsmakten också mottagit föredragningar om den svenska insatsstyrkan i (operation ). Statsråden och lämnade en föredragning om frågor rörande . förde utskottet samtal med UD:s säkerhetspolitiska rapportörer. I enlighet med den policy riksdagsstyrelsen beslutat vad avser utskottens förbindelser med internationella delegationer fördes, som nämnts, särskilda samtal med svenska delegation. Även i övrigt har ett betydande antal interna utfrågningar genomförts i anslutning till betänkandearbetet. 2.6 Besöksverksamhet och resor Besök och resor är tidskrävande och ställer stora krav på utskottets ledamöter och på utskottskansliets personella resurser. är de av central betydelse bl.a. för att komplettera den information som utskottet inhämtar på annat håll och som ett led i utskottets uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Under /04 mottog utskottet 22 internationella besök. Bland besökarna kan nämnas chefen för () , chefen för () Thoraya , Natos generalsekreterare och EU-kommissionären med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd, . Vidare har utskottet tagit emot talman . , talman , vicepresident , utrikesminister , utrikesminister , vice utrikesminister , Natoambassadör i , , samt , generaldirektör vid . Förutom de ovan nämnda besöken tog utskottet emot delegationer av parlamentariker från under ledning av vice talmannen och ordföranden i , utenrikskomité, representanter för det danska utrikesutskott, en delegation från , en delegation ur ryska dumans utrikesutskott och en israelisk-palestinsk delegation. Utskottets ordförande stod också som värd för ett möte med de nordisk-baltiska utrikesutskottsordförandena (). Utöver besök av ovan nämnda slag tog ordföranden och vice ordföranden, som företrädare för utskottet, emot ett betydande antal besök. Vissa besökare på tjänstemannanivå har mottagits av utskottets kansli. Inom besökte utskottet Sida, (tilsammans med MJU), samt . Utskottet genomförde ett arbetsbesök i för möten bl.a. med representanter för , State Department, försvarshögkvarteret och . Ett antal möten genomfördes även med representanter för flera s.k. think tanks samt representanter för medierna. Dessutom ägde samtal rum med ambassadören och andra befattningshavare vid den svenska ambassaden. Utskottet var, tillsammans med justitieutskottet, representerat vid talmansbesök till samt vid ett besök i under ledning av andre vice talmannen. En delegation ur utskottet besökte och en annan . Ytterligare delegationer deltog vid möten med parlamentariska nätverk, i FN:s samt i . Utskottet var även genom delegationer representerat vid de ceremonier som ägde rum i , och med anledning av dessa länders inträde i Europeiska unionen. Ledamöter ur utskottet deltog, som företrädare för , vid en rad möten i samband med inrättandet av en ny parlamentarisk medelhavsförsamling (EMPA). Vidare var utskottet representerat vid de möten som hölls i och mellan ordförandena i EU-staternas utrikes- och/eller biståndsutskott samt vid de nordisk-baltiska utrikesutskottsordförandemötena i () och (). Presidiebesök (vice ordförande) genomfördes också i och . Utskottets ordförande hade därutöver ett eget, omfattande besöksprogram. Förutom de för utskottet grundläggande säkerhetspolitiska frågorna har det omfattande utrikespolitiska samarbetet inom EU och de globala säkerhetsfrågorna satt sin prägel på utskottets löpande arbete med att följa omvärldsutvecklingen, inte minst sådan den avspeglar sig i arbetet inom olika internationella organisationer och andra mellanstatliga samarbetsområden. Utskottets ambition är att nära följa frågor av större utrikespolitisk betydelse samt att få en inblick i centrala beslutsprocesser av betydelse för . Härigenom skapas bl.a. förutsättningar för snabba ställningstaganden när så erfordras, vilket bl.a. var fallet i samband med svenska truppinsatser i och i , samt ett gott beslutsläge när resultaten av långdragna utrikespolitiska processer skall göras till föremål för beslut i eller i andra forum där är representerat. Detta har återkommande varit fallet på EU-området. Företrädare för utskottet deltog exempelvis i den process som ledde fram till antagandet av EU:s säkerhetspolitiska strategi. Även andra typer av frågor kan vara aktuella. Sålunda informerade sig utskottet om det s.k. Genèveinitiativet vid ett möte med den israelisk-palestinska arbetsgrupp som utarbetat förslaget. Som ett underlag för sin omvärldsbevakning har utskottet, inom ramen för sin ovan nämnda verksamhetsplanering för valperioden, fastställt en långsiktig plan för att följa olika frågor av central betydelse. Utskottets främsta instrument för att i praktiken förverkliga nämnda ambitioner är föredragningar i utskottet. Utskottet beslöt vid ett planeringsinternat för valperioden att skapa tre öppna och självstyrande arbetsgrupper, vilka definierades av var sitt tema: - jämställdhet inom utvecklingssamarbetet, - internationella banker och finansieringsinstitutioner samt - den muslimska världen och västvärlden. Under /04 bildades ytterligare en arbetsgrupp med öster om och f.d. som fokus. Gemensamt för alla grupperna är att de lagt ned betydande resurser på kunskapsuppbyggnad och genomfört ett antal möten med inbjudna forskare och andra resurspersoner inom sina respektive intresseområden. Den sistnämnda, nystartade arbetsgruppen anordnade också ett mera omfattande seminarium med inriktning på , och i vilket internationella forskare, företrädare för , politiker från några av de aktuella staterna m.fl. deltog. De andra grupperna valde att driva verksamheten i andra former. Således inriktade sig arbetsgruppen Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet på utvärdering, och den följde därvid upp tidigare fattade beslut om ett jämställdhetsmål inom biståndet. Resultat från gruppen utnyttjades i utskottets arbete med betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling. Sedermera har arbetsgruppen också lämnat en mera omfattande rapport till utskottet, vilken torde komma att ingå i underlaget för ett biståndsbetänkande under /05. Som nämnts ovan yttrade sig utskottet till finansutskottet över regeringens skrivelse 2002/03:118 Spelregler för globala marknader - svensk strategi för ökad internationell finansiell stabilitet. Huvuddelen av arbetet med beredningen av detta yttrande (2003/04:UU2y) genomfördes av arbetsgruppen Internationella banker och finansieringsinstitutioner. Arbetsgruppen Den muslimska världen och västvärlden har sedan sin start bedrivit ett långsiktigt arbete med syfte att ta fram underlag för ett fördjupat betänkande att justeras av utskottet och debatteras . Under förra valperioden (1998/99-2001/02) inledde utskottet systematiska kontakter med forskarsamhället. Då detta utföll väl beslöt utskottet att även under innevarande valperiod bedriva en liknande verksamhet. har så skett främst inom ramen för nämnda arbetsgrupper.