uprotokoll · GQA1FDXTTRF1 · 2005-02-08 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2004/05:21 Ordföranden förklarar sammanträdet öppnat. : Kabinettssekreterare , , , , , och samt Försvarsmakten: Generalmajor , Överstelöjtnant föredrar om förlängningen av bidrag till FN-missionen i (proposition 2004/05:61). Justering av protokoll 2004/05:20 från Anmäls inbjudan till Försvarshögskolan och . Utskottet accepterar inbjudningarna. Anmäls skrivelse med meningsyttrande om försvarspolitiken. Skrivelsen besvaras och läggs till handlingarna Behandlas utkast till betänkande 2004/05:FöU6 Sjö- och kustövervakningsfrågor. Utskottet fattar beslut i ärendet. Förslag till betänkande FöU6 justeras. 1 reservation av (m, fp, kd, c, mp) 1 reservation av (m, fp, kd, c) 1 reservation av (v) 1 reservation av (c) 1 särskilt yttrande (v) har beslutat bereda försvarsutskottet tillfälle att avge yttrande över regeringens proposition 2004/05:61 Fortsatt svenskt deltagande i mission i jämte motioner. Regeringen föreslår i propositionen att medger att en svensk väpnad styrka bestående av högst 300 personer ställs till förfogande för deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) . Inga motioner har väckts i anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. , och (alla m), och (båda fp), () och () vill med anledning av utskottets yttrande anföra följande: och på det nya årtusendet har stärkt sin ställning ifråga om internationella krishanteringsinsatser. partier är överens om att dessa är viktiga och bör öka i omfattning. Dels som ett led i en bredare säkerhetspolitisk kontext, där hoten möts allt längre från de nationella gränserna. Dels genom deltagande i FN-, EU- och NATO- ledda insatser. Krishantering har betydelse för att skapa säkerhet och stabilitet genom både fredsfrämjande och fredsframtvingande åtgärder. De är i vissa fall en förutsättning för att bistånd skall kunna nå fram till drabbade områden. Insatserna ger även viktiga och värdefulla erfarenheter för det nationella insatsförsvaret. Det svenska anslaget för internationella insatser är emellertid begränsat. Därför menar vi att regeringen också i dessa sammanhang måste fundera över ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet. Regeringen har med andra ord ett ansvar för att den insats som görs utformas så att hjälpen blir så verksam som möjligt. Självklart är det alltid viktigt att beakta en god säkerhet för våra insatser. finner dock att kostnaden för den aktuella insatsen reser ett antal frågetecken. Trots att kostnaden för insatsen var hög från början tycks det som utgifterna skenat. Enligt försvarsministern rör det sig om en kostnadsökning på på en 12-månadersinsats. Om internationella insatser skall kosta som den i , kommer ambitionen om ökade deltagande utomlands aldrig att gå i uppfyllelse. Mot bakgrund av bland annat det ovan anförda anser vi att det är hög tid att utveckla en strategi för internationella insatser. Avsaknaden av en övergripande strategi blir med varje ny insats alltmer påtaglig. Deltagandet i internationella insatser kännetecknas av splittring och en utsmetning av de resurser som står till buds. tjänstgör 758 personer i utlandsstyrkan, fördelade på 15 olika missioner. Långt innan det konkreta erbjudandet om deltagande framförs måste ha kriterier för olika tänkta handlingsalternativ. Vilka förband skall skickas vart, och i vilken omfattning? Om flera insatser blir aktuella tvingas vi kanske prioritera. Vilka kriterier bör i sådant fall användas vid en sådan prioritering? Detta är viktiga frågor att ställa, och framförallt besvara, om vi skall stärka vår förmåga att på bästa möjliga vis bidra till fred och säkerhet runt om i världen. I valet av insats bör vi inrikta oss på områden där våra komparativa fördelar är större. Det är hög tid att utarbeta principer och kriterier för prioritering av svenska internationella insatser. En tydlig strategi ökar vår beredskap och ger oss bättre möjligheter att angripa de svåra avvägningar som måste till. Om de bakomliggande målen för insatsverksamheten lyfts fram och rangordnas enligt fastlagda kriterier minskar risken för slöseri med våra resurser. Det internationella arbetet har genom försvarsbeslutet tydligt kommit att dimensionera Försvarsmakten. är det i praktiken myndighetens främsta uppgift. Mot denna bakgrund blir en långsiktig strategi nationell strategi, som omfattar såväl militär kapacitet som geografiska områden, också nödvändig för att verksamheten skall kunna planeras och utvärderas. Om vi inte kan jämföra de insatser som görs och de resultat som uppnås med tydliga verksamhetsmål blir det omöjligt att värdera och därmed utveckla det internationella arbetet. Denna paragraf förklaras justerad. Miljö- och jordbruksutskottet har - under förutsättningar av försvarsutskottets medgivande - beslutat att överlämna motionerna 2004/05:MJ5 yrkandena 1, 2, 4, 7, 9, 13, och 26, 2004/05:MJ6 yrkandena 2, 9, 19, 23 och 25, 2004/05:MJ8 (delvis) samt 2004/05:MJ9 yrkandena 1 och 2. Utskottet beslutar att ta emot motionerna. Utskottet beslutar att följande motionsyrkande bör behandlas i bet. 2004/05:FöU8 Åtgärder och ersättningar vid naturkatastrofer i : MJ5 (fp) yrk 2, 7 och 26 MJ6 (kd) yrk 19 och 23 MJ8 (c) delvis MJ9 (mp) yrk 2 Övriga yrkanden som överlämnades av MjU bör beredas tillsammans med aviserad proposition . Utskottet ger kansliet i uppdrag att be om en föredragning om krishanteringsberedskapen i bl.a. som underlag för beredning av motion 2004/05:Fö39 (m, fp, kd, c). Utskottet behandlar förslagen om program för framtidsdagar. Utskottets studieresa till och Utskottet beslutar att genomföra studieresan till och . Deltagare: (), (), (), (), (), (), (), (), (), och (). Förslag till intern hearing () lämna förslag till intern utfrågning i utskottet. Utskottet uppdrar åt presidiet att återkomma med förslag till ställningstagande. Ordföranden förklarar sammanträdet avslutat. (), ordf. (s), vice ordf. Vakant (m) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande